# Den Europæiske Unions C 76/28.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 76 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang28. februar 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 76

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang28. februar 2018

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2016-2017Mødeperioden fra den 9. til 12. maj 2016
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 211 af 30.6.2017 .VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 25. til den 26. maj 2016
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 217 af 6.7.2017 .VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2016-2017Mødeperioden fra den 9. til 12. maj 2016
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 211 af 30.6.2017 .VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 25. til den 26. maj 2016
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 217 af 6.7.2017 .VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

EUT C 211 af 30.6.2017

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

EUT C 217 af 6.7.2017

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 10. maj 2016 |
| 2018/C 76/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. maj 2016 om nye territoriale udviklingsredskaber i samhørighedspolitikken 2014-2020: integrerede territoriale investeringer (ITI) og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) (2015/2224(INI)) | 2 |
| 2018/C 76/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. maj 2016 om samhørighedspolitik i EU's bjergområder (2015/2279(INI)) | 11 |
| | Onsdag den 11. maj 2016 |
| 2018/C 76/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. maj 2016 om fremskyndet gennemførelse af samhørighedspolitikken (2016/2550(RSP)) | 23 |
| | Torsdag den 12. maj 2016 |
| 2018/C 76/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om krimtatarerne (2016/2692(RSP)) | 27 |
| 2018/C 76/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Gambia (2016/2693(RSP)) | 31 |
| 2018/C 76/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Djibouti (2016/2694(RSP)) | 35 |
| 2018/C 76/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om sporbarhed for fiske- og akvakulturprodukter i restaurant- og detailhandelsektoren (2016/2532(RSP)) | 40 |
| 2018/C 76/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Kinas status som markedsøkonomi (2016/2667(RSP)) | 43 |
| 2018/C 76/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om opfølgning på og evaluering af gennemførelsen af 2030-dagsordenen (2016/2696(RSP)) | 45 |
| 2018/C 76/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for visse fødevarer (2016/2583(RSP)) | 49 |
| 2018/C 76/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (2015/2097(INI)) | 54 |
| 2018/C 76/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor ud fra et ligestillingsperspektiv (2015/2118(INI)) | 61 |
| | Onsdag den 26. maj 2016 |
| 2018/C 76/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om virtuelle valutaer (2016/2007(INI)) | 76 |
| 2018/C 76/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om transatlantiske datastrømme (2016/2727(RSP)) | 82 |
| 2018/C 76/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om en ny aftale for energiforbrugere (2015/2323(INI)) | 86 |
| 2018/C 76/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (2015/2228(INI)) | 93 |
| 2018/C 76/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om ikke-toldmæssige hindringer i det indre marked (2015/2346(INI)) | 105 |
| 2018/C 76/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (2015/2354(INI)) | 112 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 10. maj 2016

2018/C 76/01

Europa-Parlamentets beslutning af 10. maj 2016 om nye territoriale udviklingsredskaber i samhørighedspolitikken 2014-2020: integrerede territoriale investeringer (ITI) og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) (2015/2224(INI))

2

2018/C 76/02

Europa-Parlamentets beslutning af 10. maj 2016 om samhørighedspolitik i EU's bjergområder (2015/2279(INI))

11

Onsdag den 11. maj 2016

2018/C 76/03

Europa-Parlamentets beslutning af 11. maj 2016 om fremskyndet gennemførelse af samhørighedspolitikken (2016/2550(RSP))

23

Torsdag den 12. maj 2016

2018/C 76/04

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om krimtatarerne (2016/2692(RSP))

27

2018/C 76/05

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Gambia (2016/2693(RSP))

31

2018/C 76/06

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Djibouti (2016/2694(RSP))

35

2018/C 76/07

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om sporbarhed for fiske- og akvakulturprodukter i restaurant- og detailhandelsektoren (2016/2532(RSP))

40

2018/C 76/08

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Kinas status som markedsøkonomi (2016/2667(RSP))

43

2018/C 76/09

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om opfølgning på og evaluering af gennemførelsen af 2030-dagsordenen (2016/2696(RSP))

45

2018/C 76/10

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for visse fødevarer (2016/2583(RSP))

49

2018/C 76/11

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (2015/2097(INI))

54

2018/C 76/12

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor ud fra et ligestillingsperspektiv (2015/2118(INI))

61

Onsdag den 26. maj 2016

2018/C 76/13

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om virtuelle valutaer (2016/2007(INI))

76

2018/C 76/14

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om transatlantiske datastrømme (2016/2727(RSP))

82

2018/C 76/15

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om en ny aftale for energiforbrugere (2015/2323(INI))

86

2018/C 76/16

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (2015/2228(INI))

93

2018/C 76/17

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om ikke-toldmæssige hindringer i det indre marked (2015/2346(INI))

105

2018/C 76/18

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (2015/2354(INI))

112

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 26. maj 2016 |
| 2018/C 76/19 | Europa-Parlamentets afgørelse af 26. maj 2016 om anmodning om ophævelse af Gianluca Buonannos immunitet (2016/2003(IMM)) | 128 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 26. maj 2016

2018/C 76/19

Europa-Parlamentets afgørelse af 26. maj 2016 om anmodning om ophævelse af Gianluca Buonannos immunitet (2016/2003(IMM))

128

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 10. maj 2016 |
| 2018/C 76/20 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 8. april 2016 om berigtigelse af delegerede forordning (EU) 2016/341 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med overgangsregler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen, hvor de relevante elektroniske systemer endnu ikke er operationelle, og om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 — 2016/2656(DEA)) | 130 |
| 2018/C 76/21 | P8_TA(2016)0206Beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) (COM(2014)0660 — C8-0229/2014 — 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) | 132 |
| 2018/C 76/22 | P8_TA(2016)0207Beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) (COM(2014)0667 — C8-0232/2014 — 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) | 133 |
| 2018/C 76/23 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Liberia og den tilhørende gennemførelsesprotokol (13015/2015 — C8-0402/2015 — 2015/0224(NLE)) | 134 |
| 2018/C 76/24 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om fastsættelse for en periode på fire år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien (12773/2015 — C8-0354/2015 — 2015/0229(NLE)) | 135 |
| 2018/C 76/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitbaseret navigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Korea på den anden side (05977/2016 — C8-0116/2016 — 2015/0265(NLE)) | 136 |
| 2018/C 76/26 | P8_TA(2016)0212Statistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen med henblik på vedtagelsen af visse foranstaltninger (COM(2014)0379 — C8-0038/2014 — 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Europa-Parlamentet og Rådets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer | 137 |
| | Onsdag den 11. maj 2016 |
| 2018/C 76/27 | P8_TA(2016)0214Undtagelser for råvarehandlere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår undtagelser for råvarehandlere (COM(2015)0648 — C8–0403/2015 — 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår undtagelser for råvarehandlere | 138 |
| 2018/C 76/28 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (14957/2/2015 — C8-0130/2016 — 2013/0091(COD)) | 139 |
| 2018/C 76/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (omarbejdning) (14958/2/2015 — C8-0131/2016 — 2013/0081(COD)) | 141 |
| | Torsdag den 12. maj 2016 |
| 2018/C 76/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. maj 2016 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet (COM(2016)0025 — C8-0030/2016 — 2016/0010(CNS)) | 143 |
| | Onsdag den 26. maj 2016 |
| 2018/C 76/31 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Frankrig — EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 — C8-0136/2016 — 2016/2043(BUD)) | 158 |
| 2018/C 76/32 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Grækenland EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 — C8-0149/2016 — 2016/2050(BUD)) | 162 |
| 2018/C 76/33 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Rådets afgørelse om indførelse af midlertidige foranstaltninger til fordel for Sverige på området international beskyttelse i henhold til artikel 9 i Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og artikel 9 i Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 om midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og for Grækenland på området international beskyttelse (COM(2015)0677 — C8-0017/2016 — 2015/0314(NLE)) | 166 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 10. maj 2016

2018/C 76/20

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 8. april 2016 om berigtigelse af delegerede forordning (EU) 2016/341 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med overgangsregler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen, hvor de relevante elektroniske systemer endnu ikke er operationelle, og om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 — 2016/2656(DEA))

130

2018/C 76/21

P8_TA(2016)0206Beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) (COM(2014)0660 — C8-0229/2014 — 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation)

132

2018/C 76/22

P8_TA(2016)0207Beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) (COM(2014)0667 — C8-0232/2014 — 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation)

133

2018/C 76/23

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Liberia og den tilhørende gennemførelsesprotokol (13015/2015 — C8-0402/2015 — 2015/0224(NLE))

134

2018/C 76/24

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om fastsættelse for en periode på fire år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien (12773/2015 — C8-0354/2015 — 2015/0229(NLE))

135

2018/C 76/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitbaseret navigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Korea på den anden side (05977/2016 — C8-0116/2016 — 2015/0265(NLE))

136

2018/C 76/26

P8_TA(2016)0212Statistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen med henblik på vedtagelsen af visse foranstaltninger (COM(2014)0379 — C8-0038/2014 — 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Europa-Parlamentet og Rådets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer

137

Onsdag den 11. maj 2016

2018/C 76/27

P8_TA(2016)0214Undtagelser for råvarehandlere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår undtagelser for råvarehandlere (COM(2015)0648 — C8–0403/2015 — 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår undtagelser for råvarehandlere

138

2018/C 76/28

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (14957/2/2015 — C8-0130/2016 — 2013/0091(COD))

139

2018/C 76/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (omarbejdning) (14958/2/2015 — C8-0131/2016 — 2013/0081(COD))

141

Torsdag den 12. maj 2016

2018/C 76/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. maj 2016 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet (COM(2016)0025 — C8-0030/2016 — 2016/0010(CNS))

143

Onsdag den 26. maj 2016

2018/C 76/31

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Frankrig — EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 — C8-0136/2016 — 2016/2043(BUD))

158

2018/C 76/32

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Grækenland EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 — C8-0149/2016 — 2016/2050(BUD))

162

2018/C 76/33

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Rådets afgørelse om indførelse af midlertidige foranstaltninger til fordel for Sverige på området international beskyttelse i henhold til artikel 9 i Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og artikel 9 i Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 om midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og for Grækenland på området international beskyttelse (COM(2015)0677 — C8-0017/2016 — 2015/0314(NLE))

166

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

28.2.2018

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2016-2017

Mødeperioden fra den 9. til 12. maj 2016

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

  EUT C 211 af 30.6.2017
  .

VEDTAGNE TEKSTER

Mødeperioden fra den 25. til den 26. maj 2016

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

  EUT C 217 af 6.7.2017
  .

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 10. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/2

---

P8_TA(2016)0211

Nye territoriale udviklingsredskaber i samhørighedspolitikken 2014-2020

Europa-Parlamentets beslutning af 10. maj 2016 om nye territoriale udviklingsredskaber i samhørighedspolitikken 2014-2020: integrerede territoriale investeringer (ITI) og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) (2015/2224(INI))

(2018/C 076/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig afsnit XVIII, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig afsnit XVIII,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1) (i det følgende benævnt »forordningen om fælles bestemmelser«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1) (i det følgende benævnt »forordningen om fælles bestemmelser«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om særlige bestemmelser vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om særlige bestemmelser vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (5),

| — | der henviser til EU's territoriale dagsorden 2020, som ministrene med ansvar for fysisk planlægning og territorial udvikling vedtog på deres uformelle møde den 19. maj 2011 i Gödöllő, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's territoriale dagsorden 2020, som ministrene med ansvar for fysisk planlægning og territorial udvikling vedtog på deres uformelle møde den 19. maj 2011 i Gödöllő,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 29. november 2012 om lokaludvikling styret af lokalsamfundet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 29. november 2012 om lokaludvikling styret af lokalsamfundet (6),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 9. juli 2015 om resultaterne af forhandlingerne om partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 9. juli 2015 om resultaterne af forhandlingerne om partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer (7),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 11. december 2014 om lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) som et redskab for samhørighedspolitikken 2014-2020 til udvikling af lokalområder, landdistrikter, byområder og bynære områder (sonderende udtalelse på anmodning af det græske rådsformandskab) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 11. december 2014 om lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) som et redskab for samhørighedspolitikken 2014-2020 til udvikling af lokalområder, landdistrikter, byområder og bynære områder (sonderende udtalelse på anmodning af det græske rådsformandskab) (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om demografiske forandringer og konsekvenserne for EU's fremtidige samhørighedspolitik (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om demografiske forandringer og konsekvenserne for EU's fremtidige samhørighedspolitik (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 om optimering af den territoriale udviklings rolle i samhørighedspolitikken (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 om optimering af den territoriale udviklings rolle i samhørighedspolitikken (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om medlemsstaternes evne til at sikre en effektiv og rettidig start på den nye programperiode for samhørighedspolitikken (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om medlemsstaternes evne til at sikre en effektiv og rettidig start på den nye programperiode for samhørighedspolitikken (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2015 med titlen »Hen imod forenkling og resultatorienteret tilgang i samhørighedspolitikken for perioden 2014-2020« (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2015 med titlen »Hen imod forenkling og resultatorienteret tilgang i samhørighedspolitikken for perioden 2014-2020« (12),

| — | der henviser til briefingen »Tools to support the territorial and urban dimension in cohesion policy: Integrated territorial investment (ITI) and Community-led Local Development (CLLD)«, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Europa-Parlamentet, oktober 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til briefingen »Tools to support the territorial and urban dimension in cohesion policy: Integrated territorial investment (ITI) and Community-led Local Development (CLLD)«, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Europa-Parlamentet, oktober 2015,

| — | der henviser til studiet »Territorial governance and Cohesion Policy«, Generaldirektoratet for Interne Politikker — Afdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Europa-Parlamentet, juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet »Territorial governance and Cohesion Policy«, Generaldirektoratet for Interne Politikker — Afdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Europa-Parlamentet, juli 2015,

| — | der henviser til studiet »Strategic coherence of Cohesion Policy: comparison of the 2007-13 and 2014-20 programming periods«, Generaldirektoratet for Interne Politikker, afdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Europa-Parlamentet, februar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet »Strategic coherence of Cohesion Policy: comparison of the 2007-13 and 2014-20 programming periods«, Generaldirektoratet for Interne Politikker, afdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Europa-Parlamentet, februar 2015,

| — | der henviser til Kommissionens sjette rapport fra juli 2014 om økonomisk, social og territorial samhørighed: investering i job og vækst — fremme af udvikling og god forvaltning i EU's regioner og byer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens sjette rapport fra juli 2014 om økonomisk, social og territorial samhørighed: investering i job og vækst — fremme af udvikling og god forvaltning i EU's regioner og byer,

| — | der henviser til studiet »Territorial Agenda 2020 put in practice — Enhancing the efficiency and effectiveness of Cohesion Policy by a place-based approach«, bind II — casestudier, Europa-Kommissionen, maj 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet »Territorial Agenda 2020 put in practice — Enhancing the efficiency and effectiveness of Cohesion Policy by a place-based approach«, bind II — casestudier, Europa-Kommissionen, maj 2015,

| — | der henviser til rapporten »How to strengthen the Territorial dimension of Europe 2020 and the EU cohesion Policy based on the Territorial Agenda 2020«, der blev udarbejdet efter anmodning fra det polske formandskab for Rådet for Den Europæiske Union, september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »How to strengthen the Territorial dimension of Europe 2020 and the EU cohesion Policy based on the Territorial Agenda 2020«, der blev udarbejdet efter anmodning fra det polske formandskab for Rådet for Den Europæiske Union, september 2011,

| — | der henviser til rapporten »Job Creation and Local Economic Development«, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »Job Creation and Local Economic Development«, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), november 2014,

| — | der henviser til rapporten »Local Economic Leadership«, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »Local Economic Leadership«, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), 2015,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0032/2016),

| A. | der henviser til, at territorial samhørighed er en af Den Europæiske Unions grundlæggende målsætninger som fastsat i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at territorial samhørighed er en af Den Europæiske Unions grundlæggende målsætninger som fastsat i Lissabontraktaten;

| B. | der henviser til, at 2014-2020-generationen af samhørighedspolitik muliggør og tilskynder til anvendelse af integrerede og lokalt baserede tilgange med henblik på at fremme økonomisk, social og territorial samhørighed, samtidig med at man fremmer den territoriale forvaltning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 2014-2020-generationen af samhørighedspolitik muliggør og tilskynder til anvendelse af integrerede og lokalt baserede tilgange med henblik på at fremme økonomisk, social og territorial samhørighed, samtidig med at man fremmer den territoriale forvaltning;

| C. | der henviser til, at integrerede og lokalt baserede tilgange har til formål at forbedre resultaterne og effektiviteten i forbindelse med offentlige interventioner ved at opfylde områdernes særlige behov og bidrage til at gøre dem mere attraktive; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at integrerede og lokalt baserede tilgange har til formål at forbedre resultaterne og effektiviteten i forbindelse med offentlige interventioner ved at opfylde områdernes særlige behov og bidrage til at gøre dem mere attraktive;

| D. | der henviser til, at lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) og integrerede territoriale investeringer (ITI) er innovative instrumenter inden for samhørighedspolitikken, som nogle medlemsstater vil gennemføre i denne form for første gang, og som kan bidrage væsentligt til opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed, skabelse af lokale kvalitetsjob, bæredygtig udvikling og gennemførelse af Europa 2020-målene; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) og integrerede territoriale investeringer (ITI) er innovative instrumenter inden for samhørighedspolitikken, som nogle medlemsstater vil gennemføre i denne form for første gang, og som kan bidrage væsentligt til opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed, skabelse af lokale kvalitetsjob, bæredygtig udvikling og gennemførelse af Europa 2020-målene;

| E. | der henviser til, at de nye ITI- og CLLD-initiativer udgør trinvise ændringer i de lokale aktørers evne til at kombinere finansieringsstrømme og planlægge målrettede lokale initiativer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de nye ITI- og CLLD-initiativer udgør trinvise ændringer i de lokale aktørers evne til at kombinere finansieringsstrømme og planlægge målrettede lokale initiativer;

| F. | der henviser til, at styrkelse af regionale og lokale organisationer er afgørende for den fulde gennemførelse af politikken for økonomisk, social og territorial samhørighed; innovative tilgange, der prioriterer lokal viden med henblik på at tackle lokale problemer med lokale løsninger, har fået stigende betydning; deltagerorienteret forvaltning, som f.eks. deltagelsesbaseret budgetlægning, har de nødvendige værktøjer til inddragelse af offentligheden med henblik på at give ansvar for beslutninger på lokalt plan; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at styrkelse af regionale og lokale organisationer er afgørende for den fulde gennemførelse af politikken for økonomisk, social og territorial samhørighed; innovative tilgange, der prioriterer lokal viden med henblik på at tackle lokale problemer med lokale løsninger, har fået stigende betydning; deltagerorienteret forvaltning, som f.eks. deltagelsesbaseret budgetlægning, har de nødvendige værktøjer til inddragelse af offentligheden med henblik på at give ansvar for beslutninger på lokalt plan;

| G. | der henviser til, at CLLD er baseret på erfaringerne med gennemførelsen af Leader, Urban og Equal i tidligere finansieringsperioder og hovedsagelig bygger på Leader-metoden, som har ført til en eksponentiel stigning i antallet af lokale aktionsgrupper siden oprettelsen i 1991 og i høj grad har bidraget til at forbedre befolkningens livskvalitet, især i landdistrikterne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at CLLD er baseret på erfaringerne med gennemførelsen af Leader, Urban og Equal i tidligere finansieringsperioder og hovedsagelig bygger på Leader-metoden, som har ført til en eksponentiel stigning i antallet af lokale aktionsgrupper siden oprettelsen i 1991 og i høj grad har bidraget til at forbedre befolkningens livskvalitet, især i landdistrikterne;

| H. | der henviser til, at CLLD kun er obligatorisk for ELFUL og fakultativ for EFRU, ESF og EHFF; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at CLLD kun er obligatorisk for ELFUL og fakultativ for EFRU, ESF og EHFF;

| I. | der henviser til, at disse to nye instrumenter kan spille en vigtig rolle med hensyn til at tilpasse sig til demografiske ændringer og bremse interregionale skævheder i udviklingen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at disse to nye instrumenter kan spille en vigtig rolle med hensyn til at tilpasse sig til demografiske ændringer og bremse interregionale skævheder i udviklingen;

| J. | der henviser til, at CLLD har en bottom-up-tilgang med sigte på at oprette og finansiere projekter, der er knyttet sammen med samfundets lokale behov, i stedet for at fastsætte mål på nationalt plan; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at CLLD har en bottom-up-tilgang med sigte på at oprette og finansiere projekter, der er knyttet sammen med samfundets lokale behov, i stedet for at fastsætte mål på nationalt plan;

| K. | der henviser til, at ITI er et redskab, der kan anvendes til at gennemføre integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling, jf. artikel 7 i forordning (EU) nr. 1301/2013; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ITI er et redskab, der kan anvendes til at gennemføre integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling, jf. artikel 7 i forordning (EU) nr. 1301/2013;

| L. | der henviser til, at der er niveauforskelle mellem medlemsstaterne for så vidt angår forvaltningsstrukturer og erfaring med bottom-up-udviklingsinitiativer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er niveauforskelle mellem medlemsstaterne for så vidt angår forvaltningsstrukturer og erfaring med bottom-up-udviklingsinitiativer;

| M. | der henviser til, at de lokale aktørers kapacitet og inddragelsen af disse er afgørende for en vellykket anvendelse af disse redskaber, uanset hvilke kompetencer der er defineret for hver enkelt organisation; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de lokale aktørers kapacitet og inddragelsen af disse er afgørende for en vellykket anvendelse af disse redskaber, uanset hvilke kompetencer der er defineret for hver enkelt organisation;

| N. | der henviser til, at de regionale og lokale myndigheder bliver opfordret til at gribe ind i beslutninger om deres egen udvikling og til at fremme synergieffekter mellem den offentlige og den private sektor som afgørende retningslinjer, der kan levere en effektiv ledelse og administration af projekter og sikre stabiliteten af de indgåede forpligtelser; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de regionale og lokale myndigheder bliver opfordret til at gribe ind i beslutninger om deres egen udvikling og til at fremme synergieffekter mellem den offentlige og den private sektor som afgørende retningslinjer, der kan levere en effektiv ledelse og administration af projekter og sikre stabiliteten af de indgåede forpligtelser;

| O. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at de lokale og regionale myndigheder i beslutninger, som vedrører deres egen udvikling, i overensstemmelse med inputtet fra lokalsamfundet identificer deres aktiver og strategiske fordele korrekt og bygger videre herpå, når de udvikler deres regionale og lokale udviklingsstrategier, som sammen med deres lokalsamfunds input vil øge borgernes livskvalitet ved at løse problemer, der opstår, fastlægge prioriteter og skitsere bæredygtige løsninger i samarbejde med borgerne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at de lokale og regionale myndigheder i beslutninger, som vedrører deres egen udvikling, i overensstemmelse med inputtet fra lokalsamfundet identificer deres aktiver og strategiske fordele korrekt og bygger videre herpå, når de udvikler deres regionale og lokale udviklingsstrategier, som sammen med deres lokalsamfunds input vil øge borgernes livskvalitet ved at løse problemer, der opstår, fastlægge prioriteter og skitsere bæredygtige løsninger i samarbejde med borgerne;

| P. | der henviser til, at det i artikel 7, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1301/2013 fastslås, at »Hver medlemsstat opstiller i sin partnerskabsaftale under hensyntagen til sin specifikke territoriale situation principperne for udvælgelse af byområder, hvor der skal gennemføres integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling, og en vejledende tildeling til disse aktioner på nationalt plan«; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det i artikel 7, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1301/2013 fastslås, at »Hver medlemsstat opstiller i sin partnerskabsaftale under hensyntagen til sin specifikke territoriale situation principperne for udvælgelse af byområder, hvor der skal gennemføres integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling, og en vejledende tildeling til disse aktioner på nationalt plan«;

| Q. | der henviser til, at Rurban-initiativet for samarbejde mellem landdistrikter og byområder bidrager til at styrke regionernes konkurrenceevne og skabe udviklingspartnerskaber; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Rurban-initiativet for samarbejde mellem landdistrikter og byområder bidrager til at styrke regionernes konkurrenceevne og skabe udviklingspartnerskaber;

| R. | der henviser til, at budgetter på EU-plan bør være baseret på resultater, og at de midler, der tildeles inden for rammerne af ITI eller CLLD, skal anvendes effektivt gennem opnåelse af de politiske mål og de opstillede prioriteter og have den størst mulige merværdi for de forfulgte mål, og at resultaterne bør opnås til den lavest mulige pris; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at budgetter på EU-plan bør være baseret på resultater, og at de midler, der tildeles inden for rammerne af ITI eller CLLD, skal anvendes effektivt gennem opnåelse af de politiske mål og de opstillede prioriteter og have den størst mulige merværdi for de forfulgte mål, og at resultaterne bør opnås til den lavest mulige pris;

Generelle betragtninger

| 1. | bemærker, at en konkret inddragelse af de regionale og lokale aktører fra begyndelsen, deres engagement og ejerskab af de territoriale udviklingsstrategier og en passende uddelegering af ansvar og ressourcer til lavere beslutningsniveauer er afgørende for en vellykket gennemførelse af bottom-up-tilgangen; mener, at inddragelsen af alle parter også kan styrke den integrerede og lokalitetsbaserede tilgang, navnlig hvor udnyttelsesgraden af CLLD og ITI er lav; understreger dog, at de lokale aktører har behov for teknisk og finansiel støtte på regionalt og nationalt plan og EU-plan, navnlig i de tidlige faser af gennemførelsesprocessen; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at en konkret inddragelse af de regionale og lokale aktører fra begyndelsen, deres engagement og ejerskab af de territoriale udviklingsstrategier og en passende uddelegering af ansvar og ressourcer til lavere beslutningsniveauer er afgørende for en vellykket gennemførelse af bottom-up-tilgangen; mener, at inddragelsen af alle parter også kan styrke den integrerede og lokalitetsbaserede tilgang, navnlig hvor udnyttelsesgraden af CLLD og ITI er lav; understreger dog, at de lokale aktører har behov for teknisk og finansiel støtte på regionalt og nationalt plan og EU-plan, navnlig i de tidlige faser af gennemførelsesprocessen;

| 2. | opfordrer til fastlæggelse af strategier i de indledende faser af gennemførelsesprocessen i samarbejde med de regionale og lokale aktører, navnlig med hensyn til specifik uddannelse og specialuddannelse og teknisk og finansiel støtte, inden for rammerne af et effektivt partnerskab mellem regionerne, medlemsstaterne og EU; |
| --- | --- |

2.

opfordrer til fastlæggelse af strategier i de indledende faser af gennemførelsesprocessen i samarbejde med de regionale og lokale aktører, navnlig med hensyn til specifik uddannelse og specialuddannelse og teknisk og finansiel støtte, inden for rammerne af et effektivt partnerskab mellem regionerne, medlemsstaterne og EU;

| 3. | mener, at videredelegering af kompetencer og ressourcer inden for rammerne af ESI-fondene skal fremmes yderligere, og at forvaltningsmyndighedernes tilbageholdenhed med at gøre dette kan begrænse de to instrumenters potentiale; opfordrer medlemsstaterne til at slå til lyd for en bottom-up-tilgang, der overdrager ansvar til lokale grupper; opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af sine beføjelser at fremsætte henstillinger og omfattende retningslinjer til medlemsstaterne om, hvordan de skal løse problemet med manglende tillid og administrative hindringer mellem de forskellige forvaltningsniveauer i forbindelse med gennemførelsen af CLLD og ITI; |
| --- | --- |

3.

mener, at videredelegering af kompetencer og ressourcer inden for rammerne af ESI-fondene skal fremmes yderligere, og at forvaltningsmyndighedernes tilbageholdenhed med at gøre dette kan begrænse de to instrumenters potentiale; opfordrer medlemsstaterne til at slå til lyd for en bottom-up-tilgang, der overdrager ansvar til lokale grupper; opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af sine beføjelser at fremsætte henstillinger og omfattende retningslinjer til medlemsstaterne om, hvordan de skal løse problemet med manglende tillid og administrative hindringer mellem de forskellige forvaltningsniveauer i forbindelse med gennemførelsen af CLLD og ITI;

| 4. | påpeger, at udformningen af integrerede tværsektorielle innovative strategier af høj kvalitet på lokalt plan er en udfordring, især når det skal foregå på en deltagelsesbaseret måde; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at udformningen af integrerede tværsektorielle innovative strategier af høj kvalitet på lokalt plan er en udfordring, især når det skal foregå på en deltagelsesbaseret måde;

| 5. | henleder opmærksomheden på, at foranstaltninger, der træffes i henhold til disse redskaber, samtidig med at der tages hensyn til de lokale aktørers prioriteter, skal stemme overens med de overordnede mål for de operationelle programmer samt med andre EU-, nationale, regionale og lokale udviklingsstrategier og strategier for intelligent specialisering, samtidig med at der gives mulighed for fleksibilitetsmarginer; |
| --- | --- |

5.

henleder opmærksomheden på, at foranstaltninger, der træffes i henhold til disse redskaber, samtidig med at der tages hensyn til de lokale aktørers prioriteter, skal stemme overens med de overordnede mål for de operationelle programmer samt med andre EU-, nationale, regionale og lokale udviklingsstrategier og strategier for intelligent specialisering, samtidig med at der gives mulighed for fleksibilitetsmarginer;

| 6. | minder om, at det ikke kun er EU- programmerne, der skal være mere fleksible og bedre integreret, men også de konventionelle nationale og regionale politikker; understreger, at sikring af en mere generel ånd af forvaltningsreform vil bidrage til, at EU-midler ikke bliver leveret »parallelt« til nationale og regionale politikker, men snarere bliver en del af et bredere incitament til at frembringe bæredygtige økonomiske resultater; |
| --- | --- |

6.

minder om, at det ikke kun er EU- programmerne, der skal være mere fleksible og bedre integreret, men også de konventionelle nationale og regionale politikker; understreger, at sikring af en mere generel ånd af forvaltningsreform vil bidrage til, at EU-midler ikke bliver leveret »parallelt« til nationale og regionale politikker, men snarere bliver en del af et bredere incitament til at frembringe bæredygtige økonomiske resultater;

| 7. | mener, at ungdomsarbejdsløsheden er det mest presserende problem for medlemsstaterne sammen med SMV'ernes manglende finansiering; understreger, at strategierne for lokal og territorial udvikling skal adressere disse problemer som en af prioriteterne; opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at give skattemæssige og andre incitamenter til fremme af ungdomsbeskæftigelsen og den intraregionale mobilitet blandt unge samt til at prioritere erhvervsuddannelse i samarbejde med uddannelsesinstitutionerne; |
| --- | --- |

7.

mener, at ungdomsarbejdsløsheden er det mest presserende problem for medlemsstaterne sammen med SMV'ernes manglende finansiering; understreger, at strategierne for lokal og territorial udvikling skal adressere disse problemer som en af prioriteterne; opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at give skattemæssige og andre incitamenter til fremme af ungdomsbeskæftigelsen og den intraregionale mobilitet blandt unge samt til at prioritere erhvervsuddannelse i samarbejde med uddannelsesinstitutionerne;

| 8. | anbefaler, at de lokale og regionale myndigheder lægger særlig vægt på projekter, der tager sigte på at tilpasse kommunerne og regionerne til den nye demografiske virkelighed og modvirke ubalancer, der følger heraf, navnlig gennem: 1. tilpasning af de sociale og mobilitetsmæssige infrastrukturer til de demografiske forandringer og migrationsstrømmene; 2. skabelse af specifikke varer og tjenesteydelser til en aldrende befolkning; 3. støtte til jobmuligheder for ældre mennesker, kvinder og migranter, som bidrager til social inklusion; 4. styrkede digitale forbindelser og oprettelse af platforme, der giver mulighed for og fremmer deltagelse og interaktion mellem borgerne i de mere isolerede regioner og de forskellige administrative, sociale og politiske tjenester fra myndighederne på alle niveauer (lokalt, regionalt, nationalt og europæisk); |
| --- | --- |

8.

anbefaler, at de lokale og regionale myndigheder lægger særlig vægt på projekter, der tager sigte på at tilpasse kommunerne og regionerne til den nye demografiske virkelighed og modvirke ubalancer, der følger heraf, navnlig gennem: 1. tilpasning af de sociale og mobilitetsmæssige infrastrukturer til de demografiske forandringer og migrationsstrømmene; 2. skabelse af specifikke varer og tjenesteydelser til en aldrende befolkning; 3. støtte til jobmuligheder for ældre mennesker, kvinder og migranter, som bidrager til social inklusion; 4. styrkede digitale forbindelser og oprettelse af platforme, der giver mulighed for og fremmer deltagelse og interaktion mellem borgerne i de mere isolerede regioner og de forskellige administrative, sociale og politiske tjenester fra myndighederne på alle niveauer (lokalt, regionalt, nationalt og europæisk);

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilvejebringe supplerende støtte, uddannelse og vejledning til små og mindre udviklede kommuner, der har mere begrænsede ressourcer og kapacitet, og for hvilke de administrative byrder og kompleksiteten i forbindelse med disse redskaber kan være vanskelige at håndtere under planlægningen og gennemførelsen; minder om, at territorial samhørighed starter nedefra og også skal involvere små administrative enheder, uden at nogen bliver udelukket eller diskrimineret hvad angår adgangen til ITI og CLLD; opfordrer Kommissionen til at formidle bedste praksis i de enkelte medlemsstater og foreslår, at den udveksles via et onlinenetværk, som giver de pågældende enheder lige muligheder for at få adgang til redskaberne; opfordrer de nationale og regionale myndigheder til at foreslå løsninger med henblik på gruppering af små administrative enheder under hensyntagen til den territoriale dimension og specifikke udviklingsbehov; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilvejebringe supplerende støtte, uddannelse og vejledning til små og mindre udviklede kommuner, der har mere begrænsede ressourcer og kapacitet, og for hvilke de administrative byrder og kompleksiteten i forbindelse med disse redskaber kan være vanskelige at håndtere under planlægningen og gennemførelsen; minder om, at territorial samhørighed starter nedefra og også skal involvere små administrative enheder, uden at nogen bliver udelukket eller diskrimineret hvad angår adgangen til ITI og CLLD; opfordrer Kommissionen til at formidle bedste praksis i de enkelte medlemsstater og foreslår, at den udveksles via et onlinenetværk, som giver de pågældende enheder lige muligheder for at få adgang til redskaberne; opfordrer de nationale og regionale myndigheder til at foreslå løsninger med henblik på gruppering af små administrative enheder under hensyntagen til den territoriale dimension og specifikke udviklingsbehov;

| 10. | tilskynder medlemsstaterne til at fastlægge en strategi for at øge anvendelsen af CLLD og ITI gennem en flerfondstilgang til skabelse af mere effektive regionale og lokale udviklingsstrategier, særlig i de områder, der er omhandlet i artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; opfordrer medlemsstaterne til, hvor det er relevant, at gøre brug af fleksibiliteten i henhold til artikel 33, stk. 6, i forordningen om fælles bestemmelser for bedre at kunne tage højde for de specifikke forhold i de pågældende regioner; tilskynder til specifikke foranstaltninger med henblik på at levere teknisk støtte og kapacitetsopbygning til de administrative organer i disse områder i lyset af deres isolation og delvise konkurrencemæssige ulempe; |
| --- | --- |

10.

tilskynder medlemsstaterne til at fastlægge en strategi for at øge anvendelsen af CLLD og ITI gennem en flerfondstilgang til skabelse af mere effektive regionale og lokale udviklingsstrategier, særlig i de områder, der er omhandlet i artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; opfordrer medlemsstaterne til, hvor det er relevant, at gøre brug af fleksibiliteten i henhold til artikel 33, stk. 6, i forordningen om fælles bestemmelser for bedre at kunne tage højde for de specifikke forhold i de pågældende regioner; tilskynder til specifikke foranstaltninger med henblik på at levere teknisk støtte og kapacitetsopbygning til de administrative organer i disse områder i lyset af deres isolation og delvise konkurrencemæssige ulempe;

| 11. | understreger, at inddragelsen af flere fonde fortsat er en udfordring for de berørte parter, særlig i forbindelse med CLLD og ITI; mener, at forenklingsbestræbelser er nødvendige for at skabe betingelser for gennemførelsen af disse redskaber; glæder sig derfor over nedsættelsen af gruppen på højt plan af uafhængige eksperter om overvågning af forenklingen for modtagerne af støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og Kommissionens indsats for bedre regulering; understreger, at det er nødvendigt at finde en europæisk ramme, når der gives anbefalinger; |
| --- | --- |

11.

understreger, at inddragelsen af flere fonde fortsat er en udfordring for de berørte parter, særlig i forbindelse med CLLD og ITI; mener, at forenklingsbestræbelser er nødvendige for at skabe betingelser for gennemførelsen af disse redskaber; glæder sig derfor over nedsættelsen af gruppen på højt plan af uafhængige eksperter om overvågning af forenklingen for modtagerne af støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og Kommissionens indsats for bedre regulering; understreger, at det er nødvendigt at finde en europæisk ramme, når der gives anbefalinger;

| 12. | fremhæver især nødvendigheden af at bekæmpe praksis med »gold-plating« (overregulering), som skaber yderligere, og ofte unødvendige, krav og hindringer på nationalt, regionalt og lokalt niveau; bemærker, at der ofte findes flere revisionsfaser, hvilket øger den finansielle og administrative byrde for støttemodtagerne; insisterer på at undgå overlapning af administrative opgaver og understreger betydningen af at skabe betingelser for investeringer og offentlig-private partnerskaber; anbefaler, at revisionsaktiviteterne strømlines, og at overvågningen fokuseres på processen og evaluering af resultater, samtidig med at der opretholdes en effektiv kontrol; |
| --- | --- |

12.

fremhæver især nødvendigheden af at bekæmpe praksis med »gold-plating« (overregulering), som skaber yderligere, og ofte unødvendige, krav og hindringer på nationalt, regionalt og lokalt niveau; bemærker, at der ofte findes flere revisionsfaser, hvilket øger den finansielle og administrative byrde for støttemodtagerne; insisterer på at undgå overlapning af administrative opgaver og understreger betydningen af at skabe betingelser for investeringer og offentlig-private partnerskaber; anbefaler, at revisionsaktiviteterne strømlines, og at overvågningen fokuseres på processen og evaluering af resultater, samtidig med at der opretholdes en effektiv kontrol;

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og gennemføre målrettede uddannelsesaktiviteter med fokus på CLLD og ITI for regionale og lokale aktører og opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på uddannelsesprogrammer, der er tilpasset de lokale støttemodtagere; mener, at det er afgørende at sikre inddragelse og repræsentation af alle relevante dele af samfundet i sådanne aktiviteter; understreger betydningen af en effektiv anvendelse af teknisk bistand til støtte for disse instrumenter, uden overlapning af organisationer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og gennemføre målrettede uddannelsesaktiviteter med fokus på CLLD og ITI for regionale og lokale aktører og opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på uddannelsesprogrammer, der er tilpasset de lokale støttemodtagere; mener, at det er afgørende at sikre inddragelse og repræsentation af alle relevante dele af samfundet i sådanne aktiviteter; understreger betydningen af en effektiv anvendelse af teknisk bistand til støtte for disse instrumenter, uden overlapning af organisationer;

| 14. | bifalder Kommissionens fokus på resultater og virkninger, som også bør hjælpe de lokale politiske beslutningstagere med at bevæge sig væk fra en overdreven fokus på udnyttelse af midlerne og katalogisering af gennemførelsesprocesserne hen imod identificering af reelle og meningsfulde mål, der vil føre til konkrete ændringer for deres lokale virksomheder og borgere; |
| --- | --- |

14.

bifalder Kommissionens fokus på resultater og virkninger, som også bør hjælpe de lokale politiske beslutningstagere med at bevæge sig væk fra en overdreven fokus på udnyttelse af midlerne og katalogisering af gennemførelsesprocesserne hen imod identificering af reelle og meningsfulde mål, der vil føre til konkrete ændringer for deres lokale virksomheder og borgere;

| 15. | udtrykker bekymring over manglen på ordentlig kommunikation mellem de forskellige aktører; tilskynder til initiativer, der sigter mod at øge informationsudvekslingen; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at forbedre koordineringen og formidlingen af information om CLLD og ITI; insisterer på, at CLLD og ITI øger borgernes deltagelse i den lokale og regionale forvaltning gennem direkte inddragelse i beslutningsprocessen med henblik på at øge ansvarligheden i forbindelse med beslutningerne, og opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at iværksætte passende metoder til inddragelse af borgerne i offentlige høringer og fremme en højere grad af engagement og samarbejdskultur; |
| --- | --- |

15.

udtrykker bekymring over manglen på ordentlig kommunikation mellem de forskellige aktører; tilskynder til initiativer, der sigter mod at øge informationsudvekslingen; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at forbedre koordineringen og formidlingen af information om CLLD og ITI; insisterer på, at CLLD og ITI øger borgernes deltagelse i den lokale og regionale forvaltning gennem direkte inddragelse i beslutningsprocessen med henblik på at øge ansvarligheden i forbindelse med beslutningerne, og opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at iværksætte passende metoder til inddragelse af borgerne i offentlige høringer og fremme en højere grad af engagement og samarbejdskultur;

| 16. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne til, når det er relevant, at sikre, at der findes passende mekanismer til at undgå problemer mellem forvaltningsmyndighederne og de enkelte partnerskaber, og til også at sikre, at de potentielle støttemodtagere bliver behørigt informeret og beskyttet hvad angår disse mekanismer; noterer sig forsinkelserne som følge af bilæggelse af tvister efter indsigelser og kræver, at der indføres et sæt særlige regler om procedurerne for indsigelse og hurtig afvikling af offentlige udbud; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne til, når det er relevant, at sikre, at der findes passende mekanismer til at undgå problemer mellem forvaltningsmyndighederne og de enkelte partnerskaber, og til også at sikre, at de potentielle støttemodtagere bliver behørigt informeret og beskyttet hvad angår disse mekanismer; noterer sig forsinkelserne som følge af bilæggelse af tvister efter indsigelser og kræver, at der indføres et sæt særlige regler om procedurerne for indsigelse og hurtig afvikling af offentlige udbud;

| 17. | opfordrer Kommissionen og navnlig Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik til at fastlægge en ramme for samarbejdet med Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med henblik på at drage fordel af dennes mangeårige erfaring med hensyn til gennemførelse af sit program for udvikling af den lokale økonomi og beskæftigelse (Leed), og til at søge synergier mellem værktøjerne, navnlig med hensyn til at styrke de lokale aktørers implementeringskapacitet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og navnlig Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik til at fastlægge en ramme for samarbejdet med Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med henblik på at drage fordel af dennes mangeårige erfaring med hensyn til gennemførelse af sit program for udvikling af den lokale økonomi og beskæftigelse (Leed), og til at søge synergier mellem værktøjerne, navnlig med hensyn til at styrke de lokale aktørers implementeringskapacitet;

| 18. | understreger betydningen af en øget indsats fra både medlemsstaterne og Kommissionen for at udvide anvendelsen af de nye redskaber i forbindelse med det europæiske territoriale samarbejde; understreger, at naboområder, der er adskilt af en grænse, ofte står over for de samme udfordringer, som bedst kan håndteres i fællesskab på lokalt plan; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af en øget indsats fra både medlemsstaterne og Kommissionen for at udvide anvendelsen af de nye redskaber i forbindelse med det europæiske territoriale samarbejde; understreger, at naboområder, der er adskilt af en grænse, ofte står over for de samme udfordringer, som bedst kan håndteres i fællesskab på lokalt plan;

| 19. | er bekymret over den høje arbejdsløshed i mange af EU's medlemsstater og regioner; tilskynder medlemsstaterne til at anvende disse instrumenter til projekter, som skaber kvalitetsjob og muligheder for SMV'er, fremmer investeringer, bæredygtig og inklusiv vækst og sociale investeringer og bidrager til fattigdomsbekæmpelse og social inklusion, navnlig i de regioner og underregioner, hvor behovet er størst; påpeger i denne henseende betydningen af integreret finansiering og navnlig kombinationen af ESF og EFRU; understreger potentialet i at geninvestere dele af de lokale skatter i resultatorienterede aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at udvikle en særlig investeringsstrategi i overensstemmelse med den sociale investeringspakke, som kan være til gavn for de regioner, der har den højeste arbejdsløshed; |
| --- | --- |

19.

er bekymret over den høje arbejdsløshed i mange af EU's medlemsstater og regioner; tilskynder medlemsstaterne til at anvende disse instrumenter til projekter, som skaber kvalitetsjob og muligheder for SMV'er, fremmer investeringer, bæredygtig og inklusiv vækst og sociale investeringer og bidrager til fattigdomsbekæmpelse og social inklusion, navnlig i de regioner og underregioner, hvor behovet er størst; påpeger i denne henseende betydningen af integreret finansiering og navnlig kombinationen af ESF og EFRU; understreger potentialet i at geninvestere dele af de lokale skatter i resultatorienterede aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at udvikle en særlig investeringsstrategi i overensstemmelse med den sociale investeringspakke, som kan være til gavn for de regioner, der har den højeste arbejdsløshed;

| 20. | understreger, at der i bottom-up strategien i CLLD er potentiale til at støtte lokaludviklingsstrategier, skabe jobmuligheder og fremme en bæredygtig udvikling i landdistrikterne; mener, at ITI og CLLD har potentiale til at reagere direkte på lokale behov og udfordringer på en mere målrettet og relevant måde, insisterer på behovet for bedre inddragelse af byområderne i denne mekanisme, og opfordrer Kommissionen til aktivt at følge denne strategi; bemærker, at ITI er en effektiv mekanisme til at sikre gennemførelsen af de integrerede planer for byfornyelse og -udvikling; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre bestemmelser om finansiering af CLLD og ITI fra ESI-fondene som helhed med henblik på at styrke synergier; |
| --- | --- |

20.

understreger, at der i bottom-up strategien i CLLD er potentiale til at støtte lokaludviklingsstrategier, skabe jobmuligheder og fremme en bæredygtig udvikling i landdistrikterne; mener, at ITI og CLLD har potentiale til at reagere direkte på lokale behov og udfordringer på en mere målrettet og relevant måde, insisterer på behovet for bedre inddragelse af byområderne i denne mekanisme, og opfordrer Kommissionen til aktivt at følge denne strategi; bemærker, at ITI er en effektiv mekanisme til at sikre gennemførelsen af de integrerede planer for byfornyelse og -udvikling; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre bestemmelser om finansiering af CLLD og ITI fra ESI-fondene som helhed med henblik på at styrke synergier;

| 21. | påpeger over for Kommissionen, at hvis der skal gøres væsentlige fremskridt i retning af målene for Europa 2020-strategien, bør der i revisionen af denne strategi og den flerårige finansielle ramme tages større hensyn til de lokale og regionale forhold og de særlige forhold i de berørte områder; |
| --- | --- |

21.

påpeger over for Kommissionen, at hvis der skal gøres væsentlige fremskridt i retning af målene for Europa 2020-strategien, bør der i revisionen af denne strategi og den flerårige finansielle ramme tages større hensyn til de lokale og regionale forhold og de særlige forhold i de berørte områder;

Lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD)

| 22. | glæder sig over indførelsen af det nye CLLD-instrument, der er mere vidtgående end Leaderinitiativet med hensyn til at give lokalsamfundene beføjelser og levere specifikke lokale løsninger, ikke blot via ELFUL, men også gennem de øvrige ESI-fonde; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over indførelsen af det nye CLLD-instrument, der er mere vidtgående end Leaderinitiativet med hensyn til at give lokalsamfundene beføjelser og levere specifikke lokale løsninger, ikke blot via ELFUL, men også gennem de øvrige ESI-fonde;

| 23. | påpeger, at CLLD giver muligheder for byområder og bynære områder og bør være en integreret del af de bredere strategier for byudvikling, herunder gennem grænseoverskridende samarbejde; minder om, at udviklingen af byområderne med henblik på at sikre, at strategierne for territorial udvikling bliver så effektive som muligt, skal være bæredygtig og i overensstemmelse med udviklingen af de tilstødende bynære områder og landområder; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at CLLD giver muligheder for byområder og bynære områder og bør være en integreret del af de bredere strategier for byudvikling, herunder gennem grænseoverskridende samarbejde; minder om, at udviklingen af byområderne med henblik på at sikre, at strategierne for territorial udvikling bliver så effektive som muligt, skal være bæredygtig og i overensstemmelse med udviklingen af de tilstødende bynære områder og landområder;

| 24. | beklager, at CLLD i en række medlemsstater vil blive indført i form af en »énfondsmodel«, hvilket kan føre til, at muligheder for at skabe mere effektive lokaludviklingsstrategier går tabt; minder om betydningen af en integreret tilgang og behovet for at inddrage så mange lokale civilsamfundsaktører som muligt; |
| --- | --- |

24.

beklager, at CLLD i en række medlemsstater vil blive indført i form af en »énfondsmodel«, hvilket kan føre til, at muligheder for at skabe mere effektive lokaludviklingsstrategier går tabt; minder om betydningen af en integreret tilgang og behovet for at inddrage så mange lokale civilsamfundsaktører som muligt;

| 25. | glæder sig over oprettelsen af den horisontale arbejdsgruppe om partnerskab, der blev en realitet takket være GD REGIO; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over oprettelsen af den horisontale arbejdsgruppe om partnerskab, der blev en realitet takket være GD REGIO;

| 26. | kræver en konsekvent overholdelse af adfærdskodeksen for partnerskab, navnlig med hensyn til anvendelsen af partnerskabsprincippet i gennemførelsen af ITI og CLLD; |
| --- | --- |

26.

kræver en konsekvent overholdelse af adfærdskodeksen for partnerskab, navnlig med hensyn til anvendelsen af partnerskabsprincippet i gennemførelsen af ITI og CLLD;

| 27. | tilskynder til kapacitetsopbygning, bevidstgørelse blandt arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer samt civilsamfundets aktører og aktiv inddragelse af disse parter, således at så mange partnere som muligt kan foreslå CLLD-strategier inden udløbet af fristen for indgivelse af forslag (31. december 2017); |
| --- | --- |

27.

tilskynder til kapacitetsopbygning, bevidstgørelse blandt arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer samt civilsamfundets aktører og aktiv inddragelse af disse parter, således at så mange partnere som muligt kan foreslå CLLD-strategier inden udløbet af fristen for indgivelse af forslag (31. december 2017);

| 28. | er bekymret over, at CLLD i visse medlemsstater undertiden er en ren 'kasseafkrydsningsøvelse' i stedet for en virkelig bottom-up tilgang; betoner i denne sammenhæng, at de lokale aktører bør have reelle beslutningskompetencer; |
| --- | --- |

28.

er bekymret over, at CLLD i visse medlemsstater undertiden er en ren 'kasseafkrydsningsøvelse' i stedet for en virkelig bottom-up tilgang; betoner i denne sammenhæng, at de lokale aktører bør have reelle beslutningskompetencer;

| 29. | opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at fremme udvekslingen af bedste praksis for lokale aktionsgrupper, baseret på en strategi for information på europæisk plan om deres vellykkede projekter, under anvendelse af eksisterende instrumenter og platforme som f.eks. TAIEX REGIO Peer 2 Peer, Urbact og programmet for netværk til byudvikling; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at fremme udvekslingen af bedste praksis for lokale aktionsgrupper, baseret på en strategi for information på europæisk plan om deres vellykkede projekter, under anvendelse af eksisterende instrumenter og platforme som f.eks. TAIEX REGIO Peer 2 Peer, Urbact og programmet for netværk til byudvikling;

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage CLLD-initiativerne til sig og sørge for mere fleksibilitet i de operationelle programmer og i forbindelse med de politiske rammer på regionalt, nationalt eller europæisk niveau, således at de kan tage bedre hensyn til prioriteterne i CLLD-strategierne; anerkender de lokale aktionsgruppers succes inden for projektstyring og opfordrer til mere omfattende finansiering og overvejelser om at udvide deres rækkevidde; beklager, at CLLD i nogle medlemsstater fra de nationale myndigheders side begrænses til kun at omfatte én specifik politisk målsætning; opfordrer indtrængende Kommissionen til at vejlede medlemsstaterne om finansiering af CLLD gennem flerfondstilgangen og om fremme af anvendelsen af finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage CLLD-initiativerne til sig og sørge for mere fleksibilitet i de operationelle programmer og i forbindelse med de politiske rammer på regionalt, nationalt eller europæisk niveau, således at de kan tage bedre hensyn til prioriteterne i CLLD-strategierne; anerkender de lokale aktionsgruppers succes inden for projektstyring og opfordrer til mere omfattende finansiering og overvejelser om at udvide deres rækkevidde; beklager, at CLLD i nogle medlemsstater fra de nationale myndigheders side begrænses til kun at omfatte én specifik politisk målsætning; opfordrer indtrængende Kommissionen til at vejlede medlemsstaterne om finansiering af CLLD gennem flerfondstilgangen og om fremme af anvendelsen af finansieringsinstrumenter;

| 31. | minder om, at ESF-forordningen under temamål nr. 9 giver mulighed for en særlig investeringsprioritet om lokal udvikling styret af lokalsamfund, og opfordrer medlemsstaterne til at medtage dette i deres operationelle programmer; påpeger, at fonden kan yde særdeles vigtig støtte til territoriale beskæftigelsespagter, byudviklingsstrategier og institutionel kapacitetsopbygning på lokalt og regionalt niveau, og anmoder Kommissionen om at hjælpe medlemsstaterne yderligere med at gennemføre disse specifikke investeringsprioriteter og til i sin årlige aktivitetsrapport at oplyse om omfanget af sådanne gennemførelser; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme (FFR) til at tage de problemer, der allerede er blevet identificeret i forbindelse med anvendelsen af de instrumenter, op til behandling og finde bæredygtige løsninger; |
| --- | --- |

31.

minder om, at ESF-forordningen under temamål nr. 9 giver mulighed for en særlig investeringsprioritet om lokal udvikling styret af lokalsamfund, og opfordrer medlemsstaterne til at medtage dette i deres operationelle programmer; påpeger, at fonden kan yde særdeles vigtig støtte til territoriale beskæftigelsespagter, byudviklingsstrategier og institutionel kapacitetsopbygning på lokalt og regionalt niveau, og anmoder Kommissionen om at hjælpe medlemsstaterne yderligere med at gennemføre disse specifikke investeringsprioriteter og til i sin årlige aktivitetsrapport at oplyse om omfanget af sådanne gennemførelser; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme (FFR) til at tage de problemer, der allerede er blevet identificeret i forbindelse med anvendelsen af de instrumenter, op til behandling og finde bæredygtige løsninger;

| 32. | mener, at redskaber som deltagelsesbaseret budgetlægning bør medtages i CLLD-strategien, da det er en demokratisk øvelse, der i betydelig grad er med til at øge inddragelsen af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer for at styrke den sociale samhørighed på lokalt niveau og gøre anvendelsen af de offentlige midler mere effektiv; |
| --- | --- |

32.

mener, at redskaber som deltagelsesbaseret budgetlægning bør medtages i CLLD-strategien, da det er en demokratisk øvelse, der i betydelig grad er med til at øge inddragelsen af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer for at styrke den sociale samhørighed på lokalt niveau og gøre anvendelsen af de offentlige midler mere effektiv;

| 33. | fremhæver den grundlæggende betydning af en ikke-diskriminerende og gennemsigtig tilgang og af at minimere potentielle interessekonflikter i samspillet mellem personer i den offentlige og den private sektor for at sikre en balance mellem effektivitet, forenkling og gennemsigtighed; glæder sig endvidere over inddragelsen af en bred vifte af partnere i de lokale aktionsgrupper; finder det hensigtsmæssigt, at det i den nuværende lovgivning er bestemt, at hverken offentlige myndigheder eller enkelte interessegrupper må besidde mere end 49 % af stemmerettighederne i de lokale aktionsgrupper, hvilket gør det muligt at bevæge sig væk fra en administrativ tilgang hen imod en resultatorienteret og innovativ tilgang; anmoder Kommissionen om nøje at overvåge og vurdere gennemførelsen af denne bestemmelse, herunder de omstændigheder, under hvilke der kan tillades undtagelser, og at tilvejebringe målrettet kapacitetsopbygning og teknisk bistand; |
| --- | --- |

33.

fremhæver den grundlæggende betydning af en ikke-diskriminerende og gennemsigtig tilgang og af at minimere potentielle interessekonflikter i samspillet mellem personer i den offentlige og den private sektor for at sikre en balance mellem effektivitet, forenkling og gennemsigtighed; glæder sig endvidere over inddragelsen af en bred vifte af partnere i de lokale aktionsgrupper; finder det hensigtsmæssigt, at det i den nuværende lovgivning er bestemt, at hverken offentlige myndigheder eller enkelte interessegrupper må besidde mere end 49 % af stemmerettighederne i de lokale aktionsgrupper, hvilket gør det muligt at bevæge sig væk fra en administrativ tilgang hen imod en resultatorienteret og innovativ tilgang; anmoder Kommissionen om nøje at overvåge og vurdere gennemførelsen af denne bestemmelse, herunder de omstændigheder, under hvilke der kan tillades undtagelser, og at tilvejebringe målrettet kapacitetsopbygning og teknisk bistand;

Integreret territorial investering (ITI)

| 34. | påpeger, at forskellige forvaltningsmæssige tilgange er mulige ved gennemførelsen af ITI'er; finder det ikke desto mindre yderst vigtigt, at lokale partnere fungerer som centrale aktører i forberedelsen af ITI's territoriale udviklingsstrategi, og at de også deltager fuldt ud i forvaltningen og overvågningen heraf og deler revisionsansvaret, hvorved de bidrager til at sikre reelt lokalt ejerskab af ITI-interventionerne; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at forskellige forvaltningsmæssige tilgange er mulige ved gennemførelsen af ITI'er; finder det ikke desto mindre yderst vigtigt, at lokale partnere fungerer som centrale aktører i forberedelsen af ITI's territoriale udviklingsstrategi, og at de også deltager fuldt ud i forvaltningen og overvågningen heraf og deler revisionsansvaret, hvorved de bidrager til at sikre reelt lokalt ejerskab af ITI-interventionerne;

| 35. | understreger, at ITI ikke bør være begrænset til byområder, men kan vedrøre geografiske områder som f.eks. bydele, storbyområder, by- og landområder, subregioner eller grænseoverskridende områder; understreger, at ITI har de bedste forudsætninger for at tage hensyn til særlige territoriale behov ved på en mere fleksibel måde at bestemme det territoriale anvendelsesområde og således anvende en ægte lokalitetsbaseret tilgang; mener, at ITI også giver en passende struktur til at tackle områder med ringe adgang til tjenesteydelser og isolerede og dårligt stillede lokalsamfund; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at udnytte de menneskelige og tekniske ressourcer optimalt og gøre større brug af ITI'er inden for grænseoverskridende samarbejde; |
| --- | --- |

35.

understreger, at ITI ikke bør være begrænset til byområder, men kan vedrøre geografiske områder som f.eks. bydele, storbyområder, by- og landområder, subregioner eller grænseoverskridende områder; understreger, at ITI har de bedste forudsætninger for at tage hensyn til særlige territoriale behov ved på en mere fleksibel måde at bestemme det territoriale anvendelsesområde og således anvende en ægte lokalitetsbaseret tilgang; mener, at ITI også giver en passende struktur til at tackle områder med ringe adgang til tjenesteydelser og isolerede og dårligt stillede lokalsamfund; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at udnytte de menneskelige og tekniske ressourcer optimalt og gøre større brug af ITI'er inden for grænseoverskridende samarbejde;

| 36. | understreger, at en tidlig inddragelse af og større uddelegering af ansvar til de regionale og lokale myndigheder og interessenter, herunder civilsamfundet, i den territoriale udviklingsstrategi, der føres efter en bottom-up-tilgang, er afgørende for det fremtidige ejerskab af, deltagelsen i og en vellykket gennemførelse af den integrerede territoriale strategi, der gennemføres på lokalt og tværsektorielt niveau; insisterer på, at kapaciteten til at udnytte deres eget udviklingspotentiale bliver forøget i overensstemmelse med de lokale forhold; |
| --- | --- |

36.

understreger, at en tidlig inddragelse af og større uddelegering af ansvar til de regionale og lokale myndigheder og interessenter, herunder civilsamfundet, i den territoriale udviklingsstrategi, der føres efter en bottom-up-tilgang, er afgørende for det fremtidige ejerskab af, deltagelsen i og en vellykket gennemførelse af den integrerede territoriale strategi, der gennemføres på lokalt og tværsektorielt niveau; insisterer på, at kapaciteten til at udnytte deres eget udviklingspotentiale bliver forøget i overensstemmelse med de lokale forhold;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at vælge en flerfondstilgang til ITI'er for at opnå synergier mellem fondene i et bestemt område og tackle udfordringerne på en mere sammenhængende måde; fremhæver, at målrettet kapacitetsopbygning er nødvendig for at gøre det lettere at samle midler fra forskellige kilder; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til at vælge en flerfondstilgang til ITI'er for at opnå synergier mellem fondene i et bestemt område og tackle udfordringerne på en mere sammenhængende måde; fremhæver, at målrettet kapacitetsopbygning er nødvendig for at gøre det lettere at samle midler fra forskellige kilder;

| 38. | understreger, at den sene beslutning på nationalt plan om at benytte ITI-instrumentet er blevet fremhævet som en væsentlig hindring, når det gælder om at opstille nogle ordentlige rammer for territoriale strategi, skabe koordinationsstrukturen, fastlægge budgettet og udarbejde det nationale retsgrundlag for ITI; |
| --- | --- |

38.

understreger, at den sene beslutning på nationalt plan om at benytte ITI-instrumentet er blevet fremhævet som en væsentlig hindring, når det gælder om at opstille nogle ordentlige rammer for territoriale strategi, skabe koordinationsstrukturen, fastlægge budgettet og udarbejde det nationale retsgrundlag for ITI;

| 39. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på sammen med ekspertgruppen om territorial samhørighed og byanliggender (TCUM) at forberede ITI-scenarier; er enig i, at der er behov for sådanne retningslinjer på et tidligere tidspunkt i programmeringsprocessen; mener, at det er nødvendigt at opdatere disse retningslinjer med konkrete eksempler og erfaringer fra brugen af ITI'er, når de er blevet gennemført; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over Kommissionens bestræbelser på sammen med ekspertgruppen om territorial samhørighed og byanliggender (TCUM) at forberede ITI-scenarier; er enig i, at der er behov for sådanne retningslinjer på et tidligere tidspunkt i programmeringsprocessen; mener, at det er nødvendigt at opdatere disse retningslinjer med konkrete eksempler og erfaringer fra brugen af ITI'er, når de er blevet gennemført;

| 40. | anmoder Kommissionen om at tage hensyn til resultaterne af Regionsudvalgets undersøgelse fra 2015 ved at gøre mere effektiv brug af IT-værktøjer og skabe mindre papirarbejde, indføre mere fleksible regler for lande/regioner med meget lave tildelinger, forbedre samfinansieringsmekanismerne i medlemsstaterne og sørge for mere uddannelse til de ansvarlige for forvaltningen og udnyttelsen af midlerne, herunder de folkevalgte politikere; |
| --- | --- |

40.

anmoder Kommissionen om at tage hensyn til resultaterne af Regionsudvalgets undersøgelse fra 2015 ved at gøre mere effektiv brug af IT-værktøjer og skabe mindre papirarbejde, indføre mere fleksible regler for lande/regioner med meget lave tildelinger, forbedre samfinansieringsmekanismerne i medlemsstaterne og sørge for mere uddannelse til de ansvarlige for forvaltningen og udnyttelsen af midlerne, herunder de folkevalgte politikere;

Fremtidige henstillinger

| 41. | mener, at CLLD og ITI bør spille en endnu større rolle i den fremtidige samhørighedspolitik; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en rapport, der viser de styrkerne, svaghederne, mulighederne og truslerne (SWOT-analyse) ved at gennemføre disse to instrumenter, forud for det nye lovgivningsforslag om mulige scenarier efter 2020 for så vidt angår disse redskaber; |
| --- | --- |

41.

mener, at CLLD og ITI bør spille en endnu større rolle i den fremtidige samhørighedspolitik; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en rapport, der viser de styrkerne, svaghederne, mulighederne og truslerne (SWOT-analyse) ved at gennemføre disse to instrumenter, forud for det nye lovgivningsforslag om mulige scenarier efter 2020 for så vidt angår disse redskaber;

| 42. | anmoder om, at den ovennævnte rapport analyserer virkningerne og effektiviteten af CLLD og ITI, og om en obligatorisk tilgang i lovgivningen om samhørighedspolitikken efter 2020 vedrørende disse instrumenter vil være ønskelig, med øremærkning af beløb til disse instrumenter i de operationelle programmer; foreslår, at muligheden for at formulere konkrete incitamenter, der skal stimulere medlemsstaterne til at gennemføre CLLD og ITI, vurderes sammen med de potentielle midler til at sikre større sammenhæng mellem de operationelle programmer og CLLD og ITI; understreger, at denne analyse bør baseres på et relevant sæt indikatorer, der afspejler både kvalitative og kvantitative elementer; |
| --- | --- |

42.

anmoder om, at den ovennævnte rapport analyserer virkningerne og effektiviteten af CLLD og ITI, og om en obligatorisk tilgang i lovgivningen om samhørighedspolitikken efter 2020 vedrørende disse instrumenter vil være ønskelig, med øremærkning af beløb til disse instrumenter i de operationelle programmer; foreslår, at muligheden for at formulere konkrete incitamenter, der skal stimulere medlemsstaterne til at gennemføre CLLD og ITI, vurderes sammen med de potentielle midler til at sikre større sammenhæng mellem de operationelle programmer og CLLD og ITI; understreger, at denne analyse bør baseres på et relevant sæt indikatorer, der afspejler både kvalitative og kvantitative elementer;

| 43. | kræver, at denne bottom-up tilgang inden for rammerne af ITI formaliseres i næste generation af samhørighedspolitikken i både programmerings- og gennemførelsesfasen; |
| --- | --- |

43.

kræver, at denne bottom-up tilgang inden for rammerne af ITI formaliseres i næste generation af samhørighedspolitikken i både programmerings- og gennemførelsesfasen;

| 44. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til gennem koordinering med de kompetente lokale myndigheder at overvåge anvendelsen af ITI-midler, da disse kvantitativt har fået større betydning end tidligere på grund af deres sammenlægning; understreger, at dette er vigtigt for at reducere muligheden for korruption i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til gennem koordinering med de kompetente lokale myndigheder at overvåge anvendelsen af ITI-midler, da disse kvantitativt har fået større betydning end tidligere på grund af deres sammenlægning; understreger, at dette er vigtigt for at reducere muligheden for korruption i medlemsstaterne;

| 45. | gentager, at der er behov for en dobbelt tilgang, navnlig med hensyn til vejledning af medlemsstater, som kun har nationale operationelle programmer, og af dem, som også har regionale operationelle programmer; |
| --- | --- |

45.

gentager, at der er behov for en dobbelt tilgang, navnlig med hensyn til vejledning af medlemsstater, som kun har nationale operationelle programmer, og af dem, som også har regionale operationelle programmer;

| 46. | kræver en bedre koordinering mellem Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne med hensyn til vejledning angående disse værktøjer; anbefaler, at der udvikles vejledning parallelt med forslaget om den nye lovgivning om samhørighedspolitikken for programmeringsperioden efter 2020 med senere ajourføringer; understreger, at dette vil gøre det muligt at udlevere vejledninger i tide, øge retssikkerheden for alle parter og også få klarlagt, hvordan de foreslåede bestemmelser vil blive gennemført i praksis; |
| --- | --- |

46.

kræver en bedre koordinering mellem Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne med hensyn til vejledning angående disse værktøjer; anbefaler, at der udvikles vejledning parallelt med forslaget om den nye lovgivning om samhørighedspolitikken for programmeringsperioden efter 2020 med senere ajourføringer; understreger, at dette vil gøre det muligt at udlevere vejledninger i tide, øge retssikkerheden for alle parter og også få klarlagt, hvordan de foreslåede bestemmelser vil blive gennemført i praksis;

o

o o

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale og regionale parlamenter. |
| --- | --- |

47.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale og regionale parlamenter.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487.

(4)  EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1.

(5)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259.

(6)  EUT C 17 af 19.1.2013, s. 18.

(7)  EUT C 313 af 22.9.2015, s. 31.

(8)  EUT C 230 af 14.7.2015, s. 1.

(9)  EUT C 153 E af 31.5.2013, s. 9.

(10)  EUT C 440 af 30.12.2015, s. 6.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0015.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0419.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/11

---

P8_TA(2016)0213

Samhørighedspolitik i EU's bjergområder

Europa-Parlamentets beslutning af 10. maj 2016 om samhørighedspolitik i EU's bjergområder (2015/2279(INI))

(2018/C 076/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til afsnit III i tredje del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende især landbrug, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit III i tredje del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende især landbrug,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1)(i det følgende benævnt »forordningen om fælles bestemmelser«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1)(i det følgende benævnt »forordningen om fælles bestemmelser«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om særlige bestemmelser vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om særlige bestemmelser vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 af 22. oktober 2014 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter gennemført i det indre marked og i tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 af 22. oktober 2014 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter gennemført i det indre marked og i tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1302/2013 af 17. december 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1082/2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen af sådanne grupper og af deres funktion (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1302/2013 af 17. december 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1082/2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen af sådanne grupper og af deres funktion (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2015 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2015 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om en europæisk strategi for den økonomiske og sociale udvikling af bjergområder, øer og områder med lav befolkningstæthed (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om en europæisk strategi for den økonomiske og sociale udvikling af bjergområder, øer og områder med lav befolkningstæthed (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om bevarelse af mælkeproduktion i bjergområder, ugunstigt stillede områder og randområder efter udløbet af mælkekvoten (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om bevarelse af mælkeproduktion i bjergområder, ugunstigt stillede områder og randområder efter udløbet af mælkekvoten (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2013 om en makroregional strategi for Alperne (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2013 om en makroregional strategi for Alperne (14),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategi for Alperegionen (COM(2015)0366) og den tilhørende handlingsplan, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategi for Alperegionen (COM(2015)0366) og den tilhørende handlingsplan,

| — | der henviser til udtalelse af 3. december 2014 fra Regionsudvalget med titlen »En makroregional EU-strategi for Alperegionen« (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 3. december 2014 fra Regionsudvalget med titlen »En makroregional EU-strategi for Alperegionen« (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om gennemførelsen af EU-strategien for Donauområdet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om gennemførelsen af EU-strategien for Donauområdet (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2010 om en EU-strategi for Donauregionen (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2010 om en EU-strategi for Donauregionen (17),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. april 2011 vedrørende EU-strategien for Donauområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. april 2011 vedrørende EU-strategien for Donauområdet,

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den Europæiske Unions strategi for Donauområdet (COM(2013)0181), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den Europæiske Unions strategi for Donauområdet (COM(2013)0181),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om EU's strategi for Donauområdet (COM(2010)0715) og forslaget til handlingsplan, der ledsager strategien (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om EU's strategi for Donauområdet (COM(2010)0715) og forslaget til handlingsplan, der ledsager strategien (SEC(2010)1489),

| — | der henviser til udtalelse af 16. juni 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: EU's strategi for Donauområdet« (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 16. juni 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: EU's strategi for Donauområdet« (18),

| — | der henviser til udtalelse af 31. marts 2011 fra Regionsudvalget med titlen »En strategi for Donauområdet« (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 31. marts 2011 fra Regionsudvalget med titlen »En strategi for Donauområdet« (19),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om merværdien af makroregionale strategier (COM(2013)0468) og de relevante rådskonklusioner af 22. oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om merværdien af makroregionale strategier (COM(2013)0468) og de relevante rådskonklusioner af 22. oktober 2013,

| — | der henviser til den sjette rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

der henviser til den sjette rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed (COM(2014)0473),

| — | der henviser til Alpekonventionen, herunder protokollerne til Alpekonventionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Alpekonventionen, herunder protokollerne til Alpekonventionen,

| — | der henviser til undersøgelsen af 28. februar 2013 udarbejdet af Euromontana med titlen »Toward Mountains 2020: Step 1 — capitalising on Euromontana work to inspire programming«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen af 28. februar 2013 udarbejdet af Euromontana med titlen »Toward Mountains 2020: Step 1 — capitalising on Euromontana work to inspire programming«,

| — | der henviser til studiet fra sit Generaldirektorat for Interne Politikker (Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Regionaludvikling) fra februar 2016 med titlen »Research for REGI Committee — Cohesion in mountainous regions of the EU«, |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet fra sit Generaldirektorat for Interne Politikker (Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Regionaludvikling) fra februar 2016 med titlen »Research for REGI Committee — Cohesion in mountainous regions of the EU«,

| — | der henviser til Women-Alpnet-projektet inden for rammerne af Interreg-Alperegionsprogrammet for 2001-2006: »A Network of Local Institutions and Resource Centres for Women: Promoting Women's Participation in the Alpine Space Sustainable Development«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Women-Alpnet-projektet inden for rammerne af Interreg-Alperegionsprogrammet for 2001-2006: »A Network of Local Institutions and Resource Centres for Women: Promoting Women's Participation in the Alpine Space Sustainable Development«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0074/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0074/2016),

| A. | der henviser til, at bjergområder udgør en betydelig del af EU’s territorium (ca. 30 %), og at hele EU er afhængig af deres økosystemydelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bjergområder udgør en betydelig del af EU’s territorium (ca. 30 %), og at hele EU er afhængig af deres økosystemydelser;

| B. | der henviser til, at der ikke er nogen udtrykkelig definition af bjergområder i EU’s regionalpolitik, og at den definition, der anvendes i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), ikke passer til samhørighedspolitikken og ikke i sin nuværende form kan benyttes med henblik på en effektiv forvaltning af denne politik; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der ikke er nogen udtrykkelig definition af bjergområder i EU’s regionalpolitik, og at den definition, der anvendes i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), ikke passer til samhørighedspolitikken og ikke i sin nuværende form kan benyttes med henblik på en effektiv forvaltning af denne politik;

| C. | der henviser til, at disse områder strukturelt set er ugunstigt stillet på grund af deres ekstreme forhold og den afsides beliggenhed, hvorfor mange bjergområder risikerer affolkning og aldrende befolkninger, hvilket kan forstyrre generationernes naturlige cyklus og fører til en forringelse af de sociale standarder og livskvaliteten; dette fører ofte til stigende arbejdsløshed, social udstødelse og vandring til byområderne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse områder strukturelt set er ugunstigt stillet på grund af deres ekstreme forhold og den afsides beliggenhed, hvorfor mange bjergområder risikerer affolkning og aldrende befolkninger, hvilket kan forstyrre generationernes naturlige cyklus og fører til en forringelse af de sociale standarder og livskvaliteten; dette fører ofte til stigende arbejdsløshed, social udstødelse og vandring til byområderne;

| D. | der henviser til, at bjergområderne giver en række muligheder for at nå EU’s mål inden for beskæftigelse, samhørighed og miljøbeskyttelse gennem bæredygtig udnyttelse af deres naturressourcer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bjergområderne giver en række muligheder for at nå EU’s mål inden for beskæftigelse, samhørighed og miljøbeskyttelse gennem bæredygtig udnyttelse af deres naturressourcer;

| E. | der henviser til, at der er store forskelle mellem bjergområderne, og der er derfor behov for koordinering af politikker og sektorer, både mellem de forskellige bjergområder (horisontalt) og i de enkelte bjergområder (vertikalt); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er store forskelle mellem bjergområderne, og der er derfor behov for koordinering af politikker og sektorer, både mellem de forskellige bjergområder (horisontalt) og i de enkelte bjergområder (vertikalt);

| F. | der henviser til, at støtten til bjergområderne fra forskellige EU-instrumenter som f.eks. ELFUL og de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) bør være et supplement med henblik på at skabe synergier, der gør det muligt at opnå en bedre og mere inklusiv udvikling; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at støtten til bjergområderne fra forskellige EU-instrumenter som f.eks. ELFUL og de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) bør være et supplement med henblik på at skabe synergier, der gør det muligt at opnå en bedre og mere inklusiv udvikling;

| G. | der henviser til, at bjergområderne spiller en vigtig rolle for den økonomiske, sociale og bæredygtige udvikling i medlemsstaterne, og leverer talrige økosystemtjenester; ligestilling har en betydelig indvirkning på den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Europa; grænseoverskridende samarbejde er en bæredygtig måde at fremme den økonomiske og sociale udvikling i disse områder på; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at bjergområderne spiller en vigtig rolle for den økonomiske, sociale og bæredygtige udvikling i medlemsstaterne, og leverer talrige økosystemtjenester; ligestilling har en betydelig indvirkning på den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Europa; grænseoverskridende samarbejde er en bæredygtig måde at fremme den økonomiske og sociale udvikling i disse områder på;

| H. | der henviser til, at bjergområderne som følge af deres særlige karakteristika, navnlig de mange og forskellige vedvarende energikilder og deres afhængighed af ressource- og energieffektivitet, kan bidrage til udviklingen af nye teknologier og innovation i almindelighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at bjergområderne som følge af deres særlige karakteristika, navnlig de mange og forskellige vedvarende energikilder og deres afhængighed af ressource- og energieffektivitet, kan bidrage til udviklingen af nye teknologier og innovation i almindelighed;

| I. | der henviser til, at bjergområderne yder et positivt bidrag til bæredygtig udvikling, bekæmpelse af klimaforandringer, bevarelse og beskyttelse af regionale økosystemer og biodiversitet; store dele af bjergområderne er beskyttede inden for rammerne af det økologiske Natura 2000-net og andre former for naturbeskyttelsesordninger, hvilket på den ene side begrænser den økonomiske aktivitet, men samtidig bidrager til at fremme mere bæredygtige landbrugsformer og skabe tættere forbindelser mellem landbruget og andre økonomiske aktiviteter; der henviser til, at landbrug og arealforvaltning i bjergområder er meget vigtig for den hydrogeologiske stabilitet i disse områder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at bjergområderne yder et positivt bidrag til bæredygtig udvikling, bekæmpelse af klimaforandringer, bevarelse og beskyttelse af regionale økosystemer og biodiversitet; store dele af bjergområderne er beskyttede inden for rammerne af det økologiske Natura 2000-net og andre former for naturbeskyttelsesordninger, hvilket på den ene side begrænser den økonomiske aktivitet, men samtidig bidrager til at fremme mere bæredygtige landbrugsformer og skabe tættere forbindelser mellem landbruget og andre økonomiske aktiviteter; der henviser til, at landbrug og arealforvaltning i bjergområder er meget vigtig for den hydrogeologiske stabilitet i disse områder;

| J. | der henviser til, at bjergområderne står over for nogle alvorlige udfordringer — hvad angår social og økonomisk udvikling, klimaforandringer, transport og demografiske spørgsmål — der skal løses ved, at der etableres passende forbindelser med by- og lavlandsområderne, og ved at sikre adgang til digitale tjenester; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at bjergområderne står over for nogle alvorlige udfordringer — hvad angår social og økonomisk udvikling, klimaforandringer, transport og demografiske spørgsmål — der skal løses ved, at der etableres passende forbindelser med by- og lavlandsområderne, og ved at sikre adgang til digitale tjenester;

| K. | der henviser til, at bjergområderne med bevarede økosystemer og deres tjenester kan danne grundlag for mange økonomiske aktiviteter, med fokus på landbrug, skovbrug, turisme og energi, under hensyn til kultur- og naturarven i disse områder og diversificering af bedrifterne; disse kan fremmes gennem koordinerede aktioner og/eller grænseoverskridende samarbejde, og bjergområderne bevarer unikke betingelser og traditionel viden og rummer et stort potentiale for omlægning til landbrugssystemer af høj kvalitet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at bjergområderne med bevarede økosystemer og deres tjenester kan danne grundlag for mange økonomiske aktiviteter, med fokus på landbrug, skovbrug, turisme og energi, under hensyn til kultur- og naturarven i disse områder og diversificering af bedrifterne; disse kan fremmes gennem koordinerede aktioner og/eller grænseoverskridende samarbejde, og bjergområderne bevarer unikke betingelser og traditionel viden og rummer et stort potentiale for omlægning til landbrugssystemer af høj kvalitet;

| L. | der henviser til, at gletscherne er karakteristiske for de europæiske bjerge og spiller en afgørende rolle for både økosystemerne og vandsystemerne i bjergene, at deres tilbagetrækning med hensyn til vægt og længde siden midten af det 19. århundrede har nået et alarmerende niveau, og at mange gletsjere i EU allerede er forsvundet eller er i fare for at forsvinde inden 2050; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at gletscherne er karakteristiske for de europæiske bjerge og spiller en afgørende rolle for både økosystemerne og vandsystemerne i bjergene, at deres tilbagetrækning med hensyn til vægt og længde siden midten af det 19. århundrede har nået et alarmerende niveau, og at mange gletsjere i EU allerede er forsvundet eller er i fare for at forsvinde inden 2050;

| M. | der henviser til, at meromkostningerne som følge af de klimatiske og topografiske forhold, den afsides beliggenhed og isolationen er til hinder for bjergområdernes økonomiske, sociale og kulturelle udvikling; der henviser til, at manglen på tilstrækkelig infrastruktur, herunder bredbåndsdækning, og investeringer i bjergområder bidrager til den voksende kløft mellem disse og andre regioner; der henviser til, at opretholdelsen af en økonomisk bæredygtig landbrugsproduktion i EU's bjergområder bør ledsages af fysisk og digital tilgængelighed og infrastruktur samt adgang til offentlige tjenesteydelser og tjenesteydelser af almen interesse såsom uddannelse, sociale tjenesteydelser, sundhedspleje, transport og posttjenester for beboerne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at meromkostningerne som følge af de klimatiske og topografiske forhold, den afsides beliggenhed og isolationen er til hinder for bjergområdernes økonomiske, sociale og kulturelle udvikling; der henviser til, at manglen på tilstrækkelig infrastruktur, herunder bredbåndsdækning, og investeringer i bjergområder bidrager til den voksende kløft mellem disse og andre regioner; der henviser til, at opretholdelsen af en økonomisk bæredygtig landbrugsproduktion i EU's bjergområder bør ledsages af fysisk og digital tilgængelighed og infrastruktur samt adgang til offentlige tjenesteydelser og tjenesteydelser af almen interesse såsom uddannelse, sociale tjenesteydelser, sundhedspleje, transport og posttjenester for beboerne;

| N. | der henviser til, at der findes forskellige typer bjergområder i Europa, som er indbyrdes forbundne ved, at de deler nogle grundlæggende udfordringer, som f.eks. ringe tilgængelighed, få beskæftigelsesmuligheder, en aldrende befolkning, mangel på konnektivitet, virkningerne af klimaændringer og øget menneskelig produktionsaktivitet; der skal tages aktive skridt til at adressere disse aspekter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der findes forskellige typer bjergområder i Europa, som er indbyrdes forbundne ved, at de deler nogle grundlæggende udfordringer, som f.eks. ringe tilgængelighed, få beskæftigelsesmuligheder, en aldrende befolkning, mangel på konnektivitet, virkningerne af klimaændringer og øget menneskelig produktionsaktivitet; der skal tages aktive skridt til at adressere disse aspekter;

| O. | der henviser til, at det er afgørende at sikre fødevareproduktionen og landbrugets multifunktionelle rolle i en situation med ustabile markeder og priser, stigende produktionsomkostninger, øget konkurrence, afskaffelsen af mælkekvoterne og miljømæssige udfordringer for at bevare merværdien i bjergområder, fremme bæredygtig beskæftigelse og give adgang til andre indtægtskilder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er afgørende at sikre fødevareproduktionen og landbrugets multifunktionelle rolle i en situation med ustabile markeder og priser, stigende produktionsomkostninger, øget konkurrence, afskaffelsen af mælkekvoterne og miljømæssige udfordringer for at bevare merværdien i bjergområder, fremme bæredygtig beskæftigelse og give adgang til andre indtægtskilder;

| P. | der henviser til, at de bjergområder, der er en del af EU's ydre grænser, får yderligere vanskeligheder og i højere grad rammes af de negative tendenser, der er fælles for alle bjergområder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de bjergområder, der er en del af EU's ydre grænser, får yderligere vanskeligheder og i højere grad rammes af de negative tendenser, der er fælles for alle bjergområder;

| Q. | der henviser til, at der i Europa er bjergrygge, der går på tværs af flere medlemsstater og også ind i tredjelande, som f.eks. bjergkæden Karpaterne, der efter den seneste EU-udvidelse blev EU's østlige grænse og i dag er et ekstremt vigtigt geopolitisk område, hvor meget betydelige strategiske politiske interesser med hensyn til Unionens stabilitet mødes; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der i Europa er bjergrygge, der går på tværs af flere medlemsstater og også ind i tredjelande, som f.eks. bjergkæden Karpaterne, der efter den seneste EU-udvidelse blev EU's østlige grænse og i dag er et ekstremt vigtigt geopolitisk område, hvor meget betydelige strategiske politiske interesser med hensyn til Unionens stabilitet mødes;

| R. | der henviser til, at mange bjergområder mangler grundlæggende infrastruktur, offentlige tjenester og kontinuerlig adgang til tjenesteydelser af almen interesse, især i områder med årstidsbestemte aktiviteter; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at mange bjergområder mangler grundlæggende infrastruktur, offentlige tjenester og kontinuerlig adgang til tjenesteydelser af almen interesse, især i områder med årstidsbestemte aktiviteter;

| S. | der henviser til, at bjerglandbruget er vigtigt for bjergområdernes identitet og kultur og fortsat bidrager til beskæftigelsen og til specifikke sektorer af økonomien i disse områder som f.eks. skovressourcer og turisme, idet der sker en yderligere diversificering af deres økonomier og beskæftigelse, ligesom de spiller en vigtig rolle i den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at bjerglandbruget er vigtigt for bjergområdernes identitet og kultur og fortsat bidrager til beskæftigelsen og til specifikke sektorer af økonomien i disse områder som f.eks. skovressourcer og turisme, idet der sker en yderligere diversificering af deres økonomier og beskæftigelse, ligesom de spiller en vigtig rolle i den cirkulære økonomi;

| T. | der henviser til, at nogle af regionerne i den yderste periferi også er bjergområder af vulkansk oprindelse (aktive eller sovende vulkaner, vulkanmassiver eller vulkankæder og vulkanøer) med dele både under og over vand, og at de har problemer som følge af deres topologi; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at nogle af regionerne i den yderste periferi også er bjergområder af vulkansk oprindelse (aktive eller sovende vulkaner, vulkanmassiver eller vulkankæder og vulkanøer) med dele både under og over vand, og at de har problemer som følge af deres topologi;

| U. | der henviser til, at kvinder, som bor i bjergområder, især i ugunstigt stillede regioner, ofte står over for problemer med adgang til højere uddannelsesniveauer og anstændige jobmuligheder; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at kvinder, som bor i bjergområder, især i ugunstigt stillede regioner, ofte står over for problemer med adgang til højere uddannelsesniveauer og anstændige jobmuligheder;

| V. | der henviser til, at der skal findes et svar på de forskellige udfordringer i forbindelse med affolkning, virkningerne af klimaændringer, manglen på tilgængelig landbrugsjord, opgivelse af dyrkningsområder og den dertil knyttede vækst i krat- og træbevoksningen samt behovet for at bevare græsningsarealer i bjergområderne; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der skal findes et svar på de forskellige udfordringer i forbindelse med affolkning, virkningerne af klimaændringer, manglen på tilgængelig landbrugsjord, opgivelse af dyrkningsområder og den dertil knyttede vækst i krat- og træbevoksningen samt behovet for at bevare græsningsarealer i bjergområderne;

| W. | der henviser til, at opdræt (mælkeproduktion og ekstensiv kødproduktion) spiller en betydelig rolle i bjergområder i mange EU-lande; vanskelige markedsvilkår og alvorlige omkostningsmæssige ulemper har en stor indvirkning på små bedrifter i disse områder; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at opdræt (mælkeproduktion og ekstensiv kødproduktion) spiller en betydelig rolle i bjergområder i mange EU-lande; vanskelige markedsvilkår og alvorlige omkostningsmæssige ulemper har en stor indvirkning på små bedrifter i disse områder;

| X. | der henviser til, at det udtrykkeligt nævnes i artikel 174, stk. 3, i TEUF, at der bør lægges særlig vægt på bl.a. bjergområder; der findes en række EU-politikker, -programmer og -strategier, som indirekte påvirker bjergområderne; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det udtrykkeligt nævnes i artikel 174, stk. 3, i TEUF, at der bør lægges særlig vægt på bl.a. bjergområder; der findes en række EU-politikker, -programmer og -strategier, som indirekte påvirker bjergområderne;

Koordineret tilgang og generelle betragtninger

| 1. | opfordrer Kommissionen til at indlede processen med at skabe en arbejdsdefinition for funktionelle bjergområder i forbindelse med samhørighedspolitikken, der supplerer den definition af bjergområder, der anvendes i forbindelse med Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, med sigte på at forbedre koordineringen af de relevante politikker og foranstaltninger; mener, at en sådan definition skal være bred og vidtfavnende, idet der tages hensyn til forskellige faktorer som højde, tilgængelighed og hældning; opfordrer Kommissionen til at sørge for en omfattende definition, der også omfatter vulkanområder på øer og i regioner i den yderste periferi samt områder, der ikke har bjerge, men i vid udstrækning er integreret med bjergområder; fremhæver i denne forbindelse idéen i EU-strategien for Alperegionen (EUSALP) om at medtage områder uden bjerge i strategien som et godt initiativ; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at indlede processen med at skabe en arbejdsdefinition for funktionelle bjergområder i forbindelse med samhørighedspolitikken, der supplerer den definition af bjergområder, der anvendes i forbindelse med Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, med sigte på at forbedre koordineringen af de relevante politikker og foranstaltninger; mener, at en sådan definition skal være bred og vidtfavnende, idet der tages hensyn til forskellige faktorer som højde, tilgængelighed og hældning; opfordrer Kommissionen til at sørge for en omfattende definition, der også omfatter vulkanområder på øer og i regioner i den yderste periferi samt områder, der ikke har bjerge, men i vid udstrækning er integreret med bjergområder; fremhæver i denne forbindelse idéen i EU-strategien for Alperegionen (EUSALP) om at medtage områder uden bjerge i strategien som et godt initiativ;

| 2. | mener, at EU’s politikker bør have en særlig tilgang til bjergområderne, da de har klare strukturelle ulemper; disse områder har brug for yderligere støtte for at overvinde de udfordringer, der er forbundet med klimaændringerne, kunne sørge for helårsbeskæftigelse og ikke kun sæsonbeskæftigelse, økonomisk udvikling, forebyggelse og forvaltning af naturkatastrofer og miljøbeskyttelse og bidrage til at nå EU's mål for vedvarende energi; mener som følge heraf, at bjergområderne bør integreres i alle aspekter af EU’s politikker, herunder samhørighedspolitikken, ved at der indføres en territorial konsekvensanalyse; |
| --- | --- |

2.

mener, at EU’s politikker bør have en særlig tilgang til bjergområderne, da de har klare strukturelle ulemper; disse områder har brug for yderligere støtte for at overvinde de udfordringer, der er forbundet med klimaændringerne, kunne sørge for helårsbeskæftigelse og ikke kun sæsonbeskæftigelse, økonomisk udvikling, forebyggelse og forvaltning af naturkatastrofer og miljøbeskyttelse og bidrage til at nå EU's mål for vedvarende energi; mener som følge heraf, at bjergområderne bør integreres i alle aspekter af EU’s politikker, herunder samhørighedspolitikken, ved at der indføres en territorial konsekvensanalyse;

| 3. | erkender, at EU ikke har nogen specifik politik for bjergområderne, og påpeger, at de allerede eksisterende politikker, programmer og strategier, der indirekte påvirker disse områder, giver basis for en »dagsorden for EU’s bjergområder«, der bør udgøre grundlaget for en EU-strategi, der sigter mod at opnå udvikling af bjergområderne og de områder, der er afhængige af dem, på lang sigt; |
| --- | --- |

3.

erkender, at EU ikke har nogen specifik politik for bjergområderne, og påpeger, at de allerede eksisterende politikker, programmer og strategier, der indirekte påvirker disse områder, giver basis for en »dagsorden for EU’s bjergområder«, der bør udgøre grundlaget for en EU-strategi, der sigter mod at opnå udvikling af bjergområderne og de områder, der er afhængige af dem, på lang sigt;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at arbejde på en »dagsorden for EU’s bjergområder«, som bør være en ramme, der bidrager til de tværnationale, grænseoverskridende og interregionale politikker; mener, at den fremtidige dagsorden bør fastlægge prioriteterne for udviklingen af de pågældende områder, således at sektorpolitikkerne bedre kan tilpasses, og mulighederne for at finansiere dem kan styres gennem EU's fonde, og således at der kan opnås nogle langsigtede bæredygtige politikker for inklusion; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at arbejde på en »dagsorden for EU’s bjergområder«, som bør være en ramme, der bidrager til de tværnationale, grænseoverskridende og interregionale politikker; mener, at den fremtidige dagsorden bør fastlægge prioriteterne for udviklingen af de pågældende områder, således at sektorpolitikkerne bedre kan tilpasses, og mulighederne for at finansiere dem kan styres gennem EU's fonde, og således at der kan opnås nogle langsigtede bæredygtige politikker for inklusion;

| 5. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med dette program at udarbejde et specifikt, tilbundsgående program til beskyttelse af de europæiske gletsjere, der forventes at forsvinde inden 2050; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med dette program at udarbejde et specifikt, tilbundsgående program til beskyttelse af de europæiske gletsjere, der forventes at forsvinde inden 2050;

| 6. | opfordrer til, at synergierne øges gennem en koordinering af de EU-politikker, -strategier og -programmer, som indirekte påvirker bjergområderne, som f.eks. Horisont 2020, Cosme, Life, Natura 2000, EU’s bredbåndsstrategi, EU’s klimatilpasningsstrategi, EU’s miljøhandlingsprogram, Connecting Europe-faciliteten, det europæiske territoriale samarbejde, ESI-fondene og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) samt makroregionsstrategiske initiativer; opfordrer Kommissionen til at overveje en specifik anvendelse og drift af disse programmer i bjergområderne; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til, at synergierne øges gennem en koordinering af de EU-politikker, -strategier og -programmer, som indirekte påvirker bjergområderne, som f.eks. Horisont 2020, Cosme, Life, Natura 2000, EU’s bredbåndsstrategi, EU’s klimatilpasningsstrategi, EU’s miljøhandlingsprogram, Connecting Europe-faciliteten, det europæiske territoriale samarbejde, ESI-fondene og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) samt makroregionsstrategiske initiativer; opfordrer Kommissionen til at overveje en specifik anvendelse og drift af disse programmer i bjergområderne;

| 7. | understreger vigtigheden af, at der opnås synergier mellem politikker, instrumenter og sektorer, hvilket forudsætter, at der anvendes en integreret tilgang; fremhæver de værdifulde erfaringer, der er gjort med gennemførelsen af Alpekonventionen, som forener de økonomiske, sociale og miljømæssige interesser; |
| --- | --- |

7.

understreger vigtigheden af, at der opnås synergier mellem politikker, instrumenter og sektorer, hvilket forudsætter, at der anvendes en integreret tilgang; fremhæver de værdifulde erfaringer, der er gjort med gennemførelsen af Alpekonventionen, som forener de økonomiske, sociale og miljømæssige interesser;

| 8. | påpeger manglen på brugbare arealer i bjergområderne, der er en potentiel årsag til konflikter som følge af forskellige eller overlappende interesser vedrørende arealklassificering og -udnyttelse; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udvikle og anvende værktøjer til fysisk planlægning, der fremmer samordning og offentlig deltagelse i den territoriale udvikling; anser protokollen om fysisk planlægning og bæredygtig udvikling til alpekonventionen for at være et vigtigt eksempel, der kan drages yderligere nytte af; |
| --- | --- |

8.

påpeger manglen på brugbare arealer i bjergområderne, der er en potentiel årsag til konflikter som følge af forskellige eller overlappende interesser vedrørende arealklassificering og -udnyttelse; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udvikle og anvende værktøjer til fysisk planlægning, der fremmer samordning og offentlig deltagelse i den territoriale udvikling; anser protokollen om fysisk planlægning og bæredygtig udvikling til alpekonventionen for at være et vigtigt eksempel, der kan drages yderligere nytte af;

| 9. | opfordrer naturparker, som tilhører medlemsstater, der deler en grænse med et eller flere andre lande, til at udvikle fælles tilgange til forvaltningen, udviklingen og beskyttelsen af disse naturparker; |
| --- | --- |

9.

opfordrer naturparker, som tilhører medlemsstater, der deler en grænse med et eller flere andre lande, til at udvikle fælles tilgange til forvaltningen, udviklingen og beskyttelsen af disse naturparker;

| 10. | bemærker, at de nylige reformer af den fælles landbrugspolitik og regionalpolitikken gør det muligt at decentralisere forvaltningen af de europæiske samhørighedsmidler; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at de nylige reformer af den fælles landbrugspolitik og regionalpolitikken gør det muligt at decentralisere forvaltningen af de europæiske samhørighedsmidler;

| 11. | opfordrer forvaltningsmyndighederne til at overveje at forhøje tildelingerne af midler fra ESI-fondene på nationalt plan for at støtte underudviklede bjergområder, idet der så vidt muligt anvendes en tværsektoriel politisk tilgang; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til investeringer i bjergområder ved at begunstige tildelingen af midler fra de operationelle programmer til sådanne områder; |
| --- | --- |

11.

opfordrer forvaltningsmyndighederne til at overveje at forhøje tildelingerne af midler fra ESI-fondene på nationalt plan for at støtte underudviklede bjergområder, idet der så vidt muligt anvendes en tværsektoriel politisk tilgang; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til investeringer i bjergområder ved at begunstige tildelingen af midler fra de operationelle programmer til sådanne områder;

| 12. | understreger, at den territoriale dimension af samhørighedspolitikken skal prioriteres gennem målrettede initiativer for territorial udvikling og yderligere støtte til territorialt samarbejde på europæisk plan; |
| --- | --- |

12.

understreger, at den territoriale dimension af samhørighedspolitikken skal prioriteres gennem målrettede initiativer for territorial udvikling og yderligere støtte til territorialt samarbejde på europæisk plan;

| 13. | understreger, at medlemsstaterne og regionerne i henhold til forordningen om udvikling af landdistrikter har mulighed for at oprette tematiske underprogrammer, der fokuserer på behovene i bjergområder, og som er berettigede til højere støttesatser for offentlig finansiering; opfordrer dem til at gøre brug af disse muligheder; beklager, at ingen af de kompetente myndigheder hidtil har valgt at gøre dette; mener ikke desto mindre, at dette ikke nødvendigvis betyder, at der ikke er udarbejdet planer for særlig støtte til disse regioner; |
| --- | --- |

13.

understreger, at medlemsstaterne og regionerne i henhold til forordningen om udvikling af landdistrikter har mulighed for at oprette tematiske underprogrammer, der fokuserer på behovene i bjergområder, og som er berettigede til højere støttesatser for offentlig finansiering; opfordrer dem til at gøre brug af disse muligheder; beklager, at ingen af de kompetente myndigheder hidtil har valgt at gøre dette; mener ikke desto mindre, at dette ikke nødvendigvis betyder, at der ikke er udarbejdet planer for særlig støtte til disse regioner;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af værktøjer som integrerede territoriale investeringer og instrumenter til lokaludvikling styret af lokalsamfundet til støtte for udviklingen af bjergområder med henblik på at støtte deres særlige udviklingspotentiale og -mål; tilskynder til støtte af lokale aktionsgrupper for lokaludvikling styret af lokalsamfundet med henblik på at fremme tværnationale netværk og samarbejdsbaserede arbejdsmetoder; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af værktøjer som integrerede territoriale investeringer og instrumenter til lokaludvikling styret af lokalsamfundet til støtte for udviklingen af bjergområder med henblik på at støtte deres særlige udviklingspotentiale og -mål; tilskynder til støtte af lokale aktionsgrupper for lokaludvikling styret af lokalsamfundet med henblik på at fremme tværnationale netværk og samarbejdsbaserede arbejdsmetoder;

| 15. | understreger potentialet ved og betydningen af den eksisterende og fremtidige udvikling af makroregionale strategier for bæredygtig udvikling af EU’s bjergområder med en stærk grænseoverskridende samarbejdsdimension, hvor det er relevant; opfordrer til, at der tages hensyn til erfaringerne fra gennemførelsen af andre af EU's makroregionale strategier; |
| --- | --- |

15.

understreger potentialet ved og betydningen af den eksisterende og fremtidige udvikling af makroregionale strategier for bæredygtig udvikling af EU’s bjergområder med en stærk grænseoverskridende samarbejdsdimension, hvor det er relevant; opfordrer til, at der tages hensyn til erfaringerne fra gennemførelsen af andre af EU's makroregionale strategier;

| 16. | glæder sig over de nuværende initiativer for Karpaterne i EU-strategien for Donauområdet og de fremskridt, der er gjort med EU’s makroregionale strategi for Alperne; bemærker, at sidstnævnte er et godt eksempel på en integreret tilgang til territorial udvikling, der tager hensyn til bjergområderne og de områder, der er integreret med dem; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over de nuværende initiativer for Karpaterne i EU-strategien for Donauområdet og de fremskridt, der er gjort med EU’s makroregionale strategi for Alperne; bemærker, at sidstnævnte er et godt eksempel på en integreret tilgang til territorial udvikling, der tager hensyn til bjergområderne og de områder, der er integreret med dem;

| 17. | mener, at instrumentet til europæisk territorialt samarbejde udgør en fremragende mulighed for at udveksle bedste praksis og viden mellem bjergområder, som i mange tilfælde ligger ved nationale grænser, og opfordrer til en særlig bjergdimension i det fremtidige europæiske territoriale samarbejde; glæder sig over initiativer som politikkerne mod affolkning i bjergområder, der har til formål at løse de specifikke problemer, som bjergområderne står over for; understreger betydningen af Interreg-programmerne og andre samarbejdsinitiativer, såsom de europæiske grupper for territorialt samarbejde og de europæiske økonomiske firmagrupper, når det drejer sig om at udvikle delte områder og bjergkæder på en fælles, koordineret måde i regioner, der omfatter grænseoverskridende bjergområder; |
| --- | --- |

17.

mener, at instrumentet til europæisk territorialt samarbejde udgør en fremragende mulighed for at udveksle bedste praksis og viden mellem bjergområder, som i mange tilfælde ligger ved nationale grænser, og opfordrer til en særlig bjergdimension i det fremtidige europæiske territoriale samarbejde; glæder sig over initiativer som politikkerne mod affolkning i bjergområder, der har til formål at løse de specifikke problemer, som bjergområderne står over for; understreger betydningen af Interreg-programmerne og andre samarbejdsinitiativer, såsom de europæiske grupper for territorialt samarbejde og de europæiske økonomiske firmagrupper, når det drejer sig om at udvikle delte områder og bjergkæder på en fælles, koordineret måde i regioner, der omfatter grænseoverskridende bjergområder;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en meddelelse med en »dagsorden for EU’s bjergområder« og i forlængelse heraf en hvidbog om udvikling af bjergområderne, baseret på bedste praksis og under inddragelse af de lokale, regionale og nationale myndigheder og andre relevante aktører, herunder arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer og repræsentanter for civilsamfundet; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at forelægge en meddelelse med en »dagsorden for EU’s bjergområder« og i forlængelse heraf en hvidbog om udvikling af bjergområderne, baseret på bedste praksis og under inddragelse af de lokale, regionale og nationale myndigheder og andre relevante aktører, herunder arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer og repræsentanter for civilsamfundet;

| 19. | insisterer på, at Kommissionen og andre interessenter foretager en grundig og regelmæssig vurdering af bjergområdernes tilstand i EU og analyser dataene, som f.eks. resultaterne af gennemførelsen af samhørighedspolitikkens operationelle programmer og indikatorer vedrørende ændringer i livskvaliteten og den demografiske udvikling, med henblik på at finde det rette fokus for EU’s finansiering og gennemførelse af politikken; |
| --- | --- |

19.

insisterer på, at Kommissionen og andre interessenter foretager en grundig og regelmæssig vurdering af bjergområdernes tilstand i EU og analyser dataene, som f.eks. resultaterne af gennemførelsen af samhørighedspolitikkens operationelle programmer og indikatorer vedrørende ændringer i livskvaliteten og den demografiske udvikling, med henblik på at finde det rette fokus for EU’s finansiering og gennemførelse af politikken;

| 20. | understreger nødvendigheden af at have pålidelige statistiske opdelte data som grundlag for politiske initiativer; |
| --- | --- |

20.

understreger nødvendigheden af at have pålidelige statistiske opdelte data som grundlag for politiske initiativer;

| 21. | opfordrer til samarbejde med europæiske tredjelande, og med regionale og lokale myndigheder, om gennemførelsen af en politik for bjergområderne; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til samarbejde med europæiske tredjelande, og med regionale og lokale myndigheder, om gennemførelsen af en politik for bjergområderne;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at fremme anvendelsen af finansieringsinstrumenter i bjergområderne for at opnå konkrete resultater; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at fremme anvendelsen af finansieringsinstrumenter i bjergområderne for at opnå konkrete resultater;

| 23. | glæder sig over den igangværende debat om forenkling af samhørighedspolitikken; håber, at en enklere ramme og adgang til instrumenter, der er lettere for interessenter og modtagere at anvende, vil bidrage til udviklingen af EU’s bjergområder; opfordrer til, at man er særlig opmærksom på at forenkle og gøre en indsats for at lette investeringer i bjergområderne; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over den igangværende debat om forenkling af samhørighedspolitikken; håber, at en enklere ramme og adgang til instrumenter, der er lettere for interessenter og modtagere at anvende, vil bidrage til udviklingen af EU’s bjergområder; opfordrer til, at man er særlig opmærksom på at forenkle og gøre en indsats for at lette investeringer i bjergområderne;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at foreslå et europæisk år for øer og bjerge; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at foreslå et europæisk år for øer og bjerge;

Beskæftigelse og økonomisk vækst i bjergområderne

| 25. | bemærker, at SMV’er i bjergområderne står over for alvorlige vanskeligheder på grund af manglende tilgængelighed, infrastruktur, konnektivitet og menneskelige ressourcer; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på SMV'ernes udvikling i bjergområderne, navnlig de områder, der er berørt af naturkatastrofer, der forværres af klimaændringerne, og opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at prioritere investeringer i infrastruktur og tjenester i bjergområderne; opfordrer til synergier mellem ESI-fondene og de andre EU-støttede programmer og initiativer, så de kommer til at danne en helhedsorienteret og effektiv politisk tilgang med henblik på at øge støtten til SMV'er og iværksættere; understreger, at der bør udvikles integrerede og lokalt baserede strategier for bjergområderne med henblik på at identificere specifikke udviklingsmuligheder, og at de bør omfatte foranstaltninger til at forbedre de lokale SMV'ers konnektivitet og forbindelserne og koordineringen både inden for og mellem sektorerne; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at SMV’er i bjergområderne står over for alvorlige vanskeligheder på grund af manglende tilgængelighed, infrastruktur, konnektivitet og menneskelige ressourcer; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på SMV'ernes udvikling i bjergområderne, navnlig de områder, der er berørt af naturkatastrofer, der forværres af klimaændringerne, og opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at prioritere investeringer i infrastruktur og tjenester i bjergområderne; opfordrer til synergier mellem ESI-fondene og de andre EU-støttede programmer og initiativer, så de kommer til at danne en helhedsorienteret og effektiv politisk tilgang med henblik på at øge støtten til SMV'er og iværksættere; understreger, at der bør udvikles integrerede og lokalt baserede strategier for bjergområderne med henblik på at identificere specifikke udviklingsmuligheder, og at de bør omfatte foranstaltninger til at forbedre de lokale SMV'ers konnektivitet og forbindelserne og koordineringen både inden for og mellem sektorerne;

| 26. | understreger vigtigheden af at udvikle flere former for landbrugsproduktion i forbindelse med udviklingen af turismen og miljøbeskyttelsesaktiviteter og at strukturere fødevarekæderne i bjergområderne, enten inden for sammenslutninger af producentorganisationer, hvilket styrker landmændenes forhandlingsposition, eller ved oprettelse af lokale markeder og korte forsyningskæder; understreger behovet for at sikre adgang til store markeder og indføre produktkvalitetsforanstaltninger og foranstaltninger til markedsføring og beskyttelse af produkter og derved forbedre markedsføringen af landbrugsprodukter og medtage dem i det generelle udbud af turistprodukter i et givent, geografisk område; opfordrer desuden Kommissionen og medlemsstaterne til at indlede en debat om indførelse af en særlig mærkning for bjergfødevarer på EU-plan, da bjergområderne har store muligheder for at producere fødevarer af høj kvalitet; |
| --- | --- |

26.

understreger vigtigheden af at udvikle flere former for landbrugsproduktion i forbindelse med udviklingen af turismen og miljøbeskyttelsesaktiviteter og at strukturere fødevarekæderne i bjergområderne, enten inden for sammenslutninger af producentorganisationer, hvilket styrker landmændenes forhandlingsposition, eller ved oprettelse af lokale markeder og korte forsyningskæder; understreger behovet for at sikre adgang til store markeder og indføre produktkvalitetsforanstaltninger og foranstaltninger til markedsføring og beskyttelse af produkter og derved forbedre markedsføringen af landbrugsprodukter og medtage dem i det generelle udbud af turistprodukter i et givent, geografisk område; opfordrer desuden Kommissionen og medlemsstaterne til at indlede en debat om indførelse af en særlig mærkning for bjergfødevarer på EU-plan, da bjergområderne har store muligheder for at producere fødevarer af høj kvalitet;

| 27. | anerkender i denne forbindelse behovet for støtte fra ELFUL til landbrugsproduktion i bjergområderne og for en indsats for at skabe merværdi gennem synergier med andre EU-fonde og -initiativer samt med private finansielle instrumenter med henblik på at skabe en positiv indvirkning i bjergområderne; |
| --- | --- |

27.

anerkender i denne forbindelse behovet for støtte fra ELFUL til landbrugsproduktion i bjergområderne og for en indsats for at skabe merværdi gennem synergier med andre EU-fonde og -initiativer samt med private finansielle instrumenter med henblik på at skabe en positiv indvirkning i bjergområderne;

| 28. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort med EU-skovstrategien; støtter en bæredygtig udvikling af skovene på EU-plan, navnlig for så vidt angår skovenes bidrag til miljøbeskyttelse og biodiversitet og opnåelse af målene for vedvarende energi; bemærker, at skovbrugets økonomiske dimension kunne fremhæves i strategien; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over de fremskridt, der er gjort med EU-skovstrategien; støtter en bæredygtig udvikling af skovene på EU-plan, navnlig for så vidt angår skovenes bidrag til miljøbeskyttelse og biodiversitet og opnåelse af målene for vedvarende energi; bemærker, at skovbrugets økonomiske dimension kunne fremhæves i strategien;

| 29. | er af den opfattelse, at skovbruget kan give job og økonomisk udvikling i bjergområderne, og at skovene derfor bør sikres over tid, ved at man udnytter dem på en bæredygtig måde; påpeger, at skovene er af afgørende betydning for økosystemet, og at de i bjergene spiller en vigtig rolle i forbindelse med forebyggelse af laviner, jordskred og oversvømmelser; opfordrer til støtte til SMV'er — navnlig i bjergområderne — der er involveret i skovbrugssektoren og fuldt ud respekterer princippet om miljømæssig bæredygtighed; understreger den særlige økonomiske og sociale rolle, som skovbrug spiller i bjergområder, og påpeger, at det er vigtigt at sikre investeringer i en effektiv udnyttelse af skovressourcerne i disse regioner; minder om den vigtige rolle, som skovene spiller i forbindelse med levering af primære og sekundære ressourcer, der anvendes i medicinalindustrien og kosmetik- og fødevareindustrien, hvorved de bidrager til at skabe beskæftigelse; mener i denne forbindelse til, at samhørighedspolitikken bør fokusere mere på bæredygtig skovforvaltning; |
| --- | --- |

29.

er af den opfattelse, at skovbruget kan give job og økonomisk udvikling i bjergområderne, og at skovene derfor bør sikres over tid, ved at man udnytter dem på en bæredygtig måde; påpeger, at skovene er af afgørende betydning for økosystemet, og at de i bjergene spiller en vigtig rolle i forbindelse med forebyggelse af laviner, jordskred og oversvømmelser; opfordrer til støtte til SMV'er — navnlig i bjergområderne — der er involveret i skovbrugssektoren og fuldt ud respekterer princippet om miljømæssig bæredygtighed; understreger den særlige økonomiske og sociale rolle, som skovbrug spiller i bjergområder, og påpeger, at det er vigtigt at sikre investeringer i en effektiv udnyttelse af skovressourcerne i disse regioner; minder om den vigtige rolle, som skovene spiller i forbindelse med levering af primære og sekundære ressourcer, der anvendes i medicinalindustrien og kosmetik- og fødevareindustrien, hvorved de bidrager til at skabe beskæftigelse; mener i denne forbindelse til, at samhørighedspolitikken bør fokusere mere på bæredygtig skovforvaltning;

| 30. | efterlyser yderligere incitamenter til at bevare mindre forarbejdningsvirksomheder og små og mellemstore bjerglandbrug i bjergområderne, der er en vigtig kilde til beskæftigelse og fremstiller produkter med særlige kvalitetskendetegn, men i gennemsnit har højere omkostninger og lavere rentabilitet end intensivt jordbrug og husdyrbrug; opfordrer Kommissionen til at fremme pilotprojekter, der kan give en saltvandsindsprøjtning til traditionelle økonomiske aktiviteter, herunder landbrug og kunsthåndværk, i bjergområder berørt af affolkning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme rationaliserede administrative procedurer for anvendelse og forvaltning af midler beregnet til at give små lokalsamfund bedre adgang til finansiering og således fremme en langsigtet udvikling, markedernes tilgængelighed og oprettelsen af producentorganisationer i bjergområder; |
| --- | --- |

30.

efterlyser yderligere incitamenter til at bevare mindre forarbejdningsvirksomheder og små og mellemstore bjerglandbrug i bjergområderne, der er en vigtig kilde til beskæftigelse og fremstiller produkter med særlige kvalitetskendetegn, men i gennemsnit har højere omkostninger og lavere rentabilitet end intensivt jordbrug og husdyrbrug; opfordrer Kommissionen til at fremme pilotprojekter, der kan give en saltvandsindsprøjtning til traditionelle økonomiske aktiviteter, herunder landbrug og kunsthåndværk, i bjergområder berørt af affolkning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme rationaliserede administrative procedurer for anvendelse og forvaltning af midler beregnet til at give små lokalsamfund bedre adgang til finansiering og således fremme en langsigtet udvikling, markedernes tilgængelighed og oprettelsen af producentorganisationer i bjergområder;

| 31. | opfordrer modtagere af ESI-midler i bjergområder til at vurdere potentialet og behovet for at etablere lokale teknologiske og bæredygtige industriområder og efter passende forhåndsvurderinger og cost-benefit-analyse at overveje opførelsen af sådanne områder ved hjælp af EU-midler og nationale midler; |
| --- | --- |

31.

opfordrer modtagere af ESI-midler i bjergområder til at vurdere potentialet og behovet for at etablere lokale teknologiske og bæredygtige industriområder og efter passende forhåndsvurderinger og cost-benefit-analyse at overveje opførelsen af sådanne områder ved hjælp af EU-midler og nationale midler;

| 32. | understreger behovet for strategier for intelligent specialisering, når det er relevant, for at fremme de muligheder, bjergområderne giver; |
| --- | --- |

32.

understreger behovet for strategier for intelligent specialisering, når det er relevant, for at fremme de muligheder, bjergområderne giver;

| 33. | understreger den vigtige rolle, som sociale virksomheder og alternative forretningsmodeller, såsom kooperativer og gensidige selskaber, kan spille for inklusiv og bæredygtig udvikling i bjergområder, herunder bekæmpelse af udstødelse af marginaliserede grupper og bekæmpelse af uligheder mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

33.

understreger den vigtige rolle, som sociale virksomheder og alternative forretningsmodeller, såsom kooperativer og gensidige selskaber, kan spille for inklusiv og bæredygtig udvikling i bjergområder, herunder bekæmpelse af udstødelse af marginaliserede grupper og bekæmpelse af uligheder mellem mænd og kvinder;

| 34. | støtter brugen af ESI-fonde til økonomiske sektorer, som ikke forurener og som er fremtidsorienterede, såsom bæredygtig turisme, kulturarv, bæredygtigt skovbrug, højhastighedsinternet udvikling, håndværk og vedvarende energi; minder om betydningen af at udvikle nye innovative modeller for turisme og fremme vellykkede eksisterende modeller; |
| --- | --- |

34.

støtter brugen af ESI-fonde til økonomiske sektorer, som ikke forurener og som er fremtidsorienterede, såsom bæredygtig turisme, kulturarv, bæredygtigt skovbrug, højhastighedsinternet udvikling, håndværk og vedvarende energi; minder om betydningen af at udvikle nye innovative modeller for turisme og fremme vellykkede eksisterende modeller;

Bjergområdernes socioøkonomiske dimension

| 35. | bemærker, at støtten til overgangen til en CO2-fattig, klimaresistent, ressourceeffektiv og miljømæssigt bæredygtig økonomi kan fremhæves inden for rammerne af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at støtten til overgangen til en CO2-fattig, klimaresistent, ressourceeffektiv og miljømæssigt bæredygtig økonomi kan fremhæves inden for rammerne af samhørighedspolitikken;

| 36. | mener, at en højnelse af arbejdsstyrkens kvalifikationer og skabelse af nye arbejdspladser i den grønne økonomi bør indgå i investeringsprioriteterne for ESI-fondene, og understreger, at EU's politikker bør støtte uddannelse på områder som bjerglandbrug, bæredygtig turisme, håndværk, bæredygtigt skovbrug og teknologier for vedvarende energi; |
| --- | --- |

36.

mener, at en højnelse af arbejdsstyrkens kvalifikationer og skabelse af nye arbejdspladser i den grønne økonomi bør indgå i investeringsprioriteterne for ESI-fondene, og understreger, at EU's politikker bør støtte uddannelse på områder som bjerglandbrug, bæredygtig turisme, håndværk, bæredygtigt skovbrug og teknologier for vedvarende energi;

| 37. | glæder sig over initiativer til at tiltrække unge mennesker til landbrugssektoren, og opfordrer Kommissionen til at udvikle lignende programmer for bjergområder; opfordrer indtrængende til, at der træffes foranstaltninger til at tilskynde til unge iværksættere til at forgrene sig på områder, der vedrører kulturarv og ikke begrænset til årstidsbestemt aktivitet alene; fremhæver den rolle, som videnskabelige institutter og andre uddannelsesinstitutioner, som beskæftiger sig med bjerglandbrug indtager; tilskynder unge landbrugere til at deltage i udvekslingsordninger og e-læringsplatforme; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over initiativer til at tiltrække unge mennesker til landbrugssektoren, og opfordrer Kommissionen til at udvikle lignende programmer for bjergområder; opfordrer indtrængende til, at der træffes foranstaltninger til at tilskynde til unge iværksættere til at forgrene sig på områder, der vedrører kulturarv og ikke begrænset til årstidsbestemt aktivitet alene; fremhæver den rolle, som videnskabelige institutter og andre uddannelsesinstitutioner, som beskæftiger sig med bjerglandbrug indtager; tilskynder unge landbrugere til at deltage i udvekslingsordninger og e-læringsplatforme;

| 38. | understreger betydningen af uddannelse for kvinder og piger og øget inddragelse af kvinder på områder som videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, matematik og iværksætterånd, herunder sektorer for grøn økonomi; mener, at der bør lægges særlig vægt på at støtte og opmuntre kvindelige landbrugere og kvinder, der driver selvstændig erhvervsvirksomhed inden for direkte markedsføring, turisme og håndværk og projekter; understreger betydningen af kvinders aktive deltagelse og rolle i bjergområder, især i forbindelse med fremme af innovation og samarbejde og for bevarelsen af den korrekte funktion af disse områder; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende de eksisterende ressourcer og procedurer for mikrofinansiering og mikrolån-initiativer for kvinder og for karrieremuligheder for kvinder, under Den Europæiske Socialfond og tværnationale projekter; |
| --- | --- |

38.

understreger betydningen af uddannelse for kvinder og piger og øget inddragelse af kvinder på områder som videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, matematik og iværksætterånd, herunder sektorer for grøn økonomi; mener, at der bør lægges særlig vægt på at støtte og opmuntre kvindelige landbrugere og kvinder, der driver selvstændig erhvervsvirksomhed inden for direkte markedsføring, turisme og håndværk og projekter; understreger betydningen af kvinders aktive deltagelse og rolle i bjergområder, især i forbindelse med fremme af innovation og samarbejde og for bevarelsen af den korrekte funktion af disse områder; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende de eksisterende ressourcer og procedurer for mikrofinansiering og mikrolån-initiativer for kvinder og for karrieremuligheder for kvinder, under Den Europæiske Socialfond og tværnationale projekter;

| 39. | understreger, at betydningen af bjergområder og effektive foranstaltninger i EU er blevet integreret i den seneste reform af den fælles landbrugspolitik; mener, at den fælles landbrugspolitik ikke kun bør tage sigte på at kompensere for de naturlige og økonomiske ulemper, som landbrugerne står over for, men også give dem mulighed for at udnytte deres aktiver; |
| --- | --- |

39.

understreger, at betydningen af bjergområder og effektive foranstaltninger i EU er blevet integreret i den seneste reform af den fælles landbrugspolitik; mener, at den fælles landbrugspolitik ikke kun bør tage sigte på at kompensere for de naturlige og økonomiske ulemper, som landbrugerne står over for, men også give dem mulighed for at udnytte deres aktiver;

| 40. | understreger, at støtten under den fælles landbrugspolitiks første søjle er afgørende for at sikre opretholdelse af landbrugsproduktionen og indkomster for landbrugere i bjergområder; minder om, at medlemsstaterne kan indføre særlige former for direkte støtte og tilknyttede betalinger for at opfylde disse målsætninger; minder om, at visse former for afkoblet støtte under den første søjle i mange medlemsstater er langt mindre gunstige end i de vigtigste landbrugsområder, hvilket skyldes utilstrækkelig intern konvergens, som begrænser bedrifternes konkurrenceevne yderligere; |
| --- | --- |

40.

understreger, at støtten under den fælles landbrugspolitiks første søjle er afgørende for at sikre opretholdelse af landbrugsproduktionen og indkomster for landbrugere i bjergområder; minder om, at medlemsstaterne kan indføre særlige former for direkte støtte og tilknyttede betalinger for at opfylde disse målsætninger; minder om, at visse former for afkoblet støtte under den første søjle i mange medlemsstater er langt mindre gunstige end i de vigtigste landbrugsområder, hvilket skyldes utilstrækkelig intern konvergens, som begrænser bedrifternes konkurrenceevne yderligere;

| 41. | mener, at foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitiks anden søjle bør sikre bæredygtighed, konkurrenceevne og diversificering af landbrugsproduktionen og forarbejdningsindustrien i bjergområderne; mener også, at sådanne foranstaltninger kan bidrage til at skabe en »landdistriktsrenæssance« for ved at støtte udviklingen af multifunktionelle landbrugsudviklingsprojekter, der skaber merværdi og innovation, og ved at begunstige investeringer i landbruget (i bygninger, særligt udstyr, modernisering, osv.) og bevarelsen af oprindelige racer; |
| --- | --- |

41.

mener, at foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitiks anden søjle bør sikre bæredygtighed, konkurrenceevne og diversificering af landbrugsproduktionen og forarbejdningsindustrien i bjergområderne; mener også, at sådanne foranstaltninger kan bidrage til at skabe en »landdistriktsrenæssance« for ved at støtte udviklingen af multifunktionelle landbrugsudviklingsprojekter, der skaber merværdi og innovation, og ved at begunstige investeringer i landbruget (i bygninger, særligt udstyr, modernisering, osv.) og bevarelsen af oprindelige racer;

| 42. | mener, at en sektorspecifik tilgang til mejeribranchen bør sigte mod at sikre en bæredygtig mælkeproduktion i bjergområder, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale myndigheder til især gennem den fælles landbrugspolitiks anden søjle at indføre kompenserende ledsageforanstaltninger til ugunstigt stillet mælkeproduktion med henblik på at bevare og styrke landbruget og bedrifternes funktionsevne, især de små bedrifter i disse regioner; |
| --- | --- |

42.

mener, at en sektorspecifik tilgang til mejeribranchen bør sigte mod at sikre en bæredygtig mælkeproduktion i bjergområder, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale myndigheder til især gennem den fælles landbrugspolitiks anden søjle at indføre kompenserende ledsageforanstaltninger til ugunstigt stillet mælkeproduktion med henblik på at bevare og styrke landbruget og bedrifternes funktionsevne, især de små bedrifter i disse regioner;

| 43. | fremhæver potentialet i tosporet uddannelse i bjergområderne; påpeger de opmuntrende resultater i visse medlemsstater; glæder sig over de eksisterende projekter for tostrenget uddannelse i EU; |
| --- | --- |

43.

fremhæver potentialet i tosporet uddannelse i bjergområderne; påpeger de opmuntrende resultater i visse medlemsstater; glæder sig over de eksisterende projekter for tostrenget uddannelse i EU;

| 44. | mener, at passende fysisk infrastruktur og IKT-infrastruktur skaber muligheder for økonomiske, uddannelsesmæssige, sociale og kulturelle aktiviteter og mindsker virkningerne af den afsides beliggenhed og isolation; opfordrer Kommissionen til at fremkomme med konkrete anbefalinger til at afhjælpe manglen på faglært arbejdskraft i turistsektoren, der specifik imødegår udfordringerne vedrørende utiltrækkende jobs og utilstrækkelig aflønning såvel som for at stimulere mulighederne for faglig udvikling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fordele investeringerne gennem ESI-fondene til infrastruktur i bjergområder med henblik på at gøre dem mere attraktive for økonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

44.

mener, at passende fysisk infrastruktur og IKT-infrastruktur skaber muligheder for økonomiske, uddannelsesmæssige, sociale og kulturelle aktiviteter og mindsker virkningerne af den afsides beliggenhed og isolation; opfordrer Kommissionen til at fremkomme med konkrete anbefalinger til at afhjælpe manglen på faglært arbejdskraft i turistsektoren, der specifik imødegår udfordringerne vedrørende utiltrækkende jobs og utilstrækkelig aflønning såvel som for at stimulere mulighederne for faglig udvikling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fordele investeringerne gennem ESI-fondene til infrastruktur i bjergområder med henblik på at gøre dem mere attraktive for økonomiske aktiviteter;

| 45. | støtter innovative løsninger, herunder it-baserede, på adgang til grundlæggende uddannelse af høj kvalitet samt formel og uformel undervisning og livslang læring i fjerntliggende bjergområder, f.eks. gennem samarbejde mellem bjergrige regioner, byer og universiteter; understreger behovet for en høj kvalitet i de videregående uddannelser, og henleder opmærksomheden på potentialet ved fjernundervisningssystemer, der tilbyder adgang til undervisning og læring fra fjerntliggende områder; fremhæver, får så vidt angår at overvinde de negative demografiske tendenser i disse regioner, at lige adgang til uddannelse og børnepasning og efteruddannelse og omskoling af ældre for at fremme aktiv integration på arbejdsmarkedet er vigtige spørgsmål, der skal tages op; |
| --- | --- |

45.

støtter innovative løsninger, herunder it-baserede, på adgang til grundlæggende uddannelse af høj kvalitet samt formel og uformel undervisning og livslang læring i fjerntliggende bjergområder, f.eks. gennem samarbejde mellem bjergrige regioner, byer og universiteter; understreger behovet for en høj kvalitet i de videregående uddannelser, og henleder opmærksomheden på potentialet ved fjernundervisningssystemer, der tilbyder adgang til undervisning og læring fra fjerntliggende områder; fremhæver, får så vidt angår at overvinde de negative demografiske tendenser i disse regioner, at lige adgang til uddannelse og børnepasning og efteruddannelse og omskoling af ældre for at fremme aktiv integration på arbejdsmarkedet er vigtige spørgsmål, der skal tages op;

| 46. | opfordrer til udvikling og forbedring af sundhedsfaciliteter og tjenesteydelser i bjergområder, bl.a. gennem grænseoverskridende samarbejde, herunder udvikling af grænseoverskridende sundhedsydelser, hvor det er nødvendigt; går ind for udvikling af frivilligt arbejde i forbindelse med leveringen af offentlige tjenesteydelser, idet der tages hensyn til bedste praksis i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

46.

opfordrer til udvikling og forbedring af sundhedsfaciliteter og tjenesteydelser i bjergområder, bl.a. gennem grænseoverskridende samarbejde, herunder udvikling af grænseoverskridende sundhedsydelser, hvor det er nødvendigt; går ind for udvikling af frivilligt arbejde i forbindelse med leveringen af offentlige tjenesteydelser, idet der tages hensyn til bedste praksis i visse medlemsstater;

| 47. | minder om, at princippet om universel adgang til offentlige ydelser skal garanteres i alle EU's territorier, og understreger samtidig, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne og regionerne fremmer alternative og innovative løsninger for bjergområder, herunder skræddersyede løsninger, der er tilpasset de lokale og regionale behov, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

47.

minder om, at princippet om universel adgang til offentlige ydelser skal garanteres i alle EU's territorier, og understreger samtidig, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne og regionerne fremmer alternative og innovative løsninger for bjergområder, herunder skræddersyede løsninger, der er tilpasset de lokale og regionale behov, hvis det er nødvendigt;

| 48. | understreger vigtigheden af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og af en mere effektiv gennemførelse af ungdomsgarantien som en god lejlighed til at stoppe afvandringen af unge mennesker fra bjergområderne med henblik på at tackle den demografiske krise og problemet med en aldrende befolkning; opfordrer til ungdomsbeskæftigelsesinitiativer, som er specifikt rettet mod behovene i de underudviklede bjergområder; |
| --- | --- |

48.

understreger vigtigheden af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og af en mere effektiv gennemførelse af ungdomsgarantien som en god lejlighed til at stoppe afvandringen af unge mennesker fra bjergområderne med henblik på at tackle den demografiske krise og problemet med en aldrende befolkning; opfordrer til ungdomsbeskæftigelsesinitiativer, som er specifikt rettet mod behovene i de underudviklede bjergområder;

| 49. | fremhæver, at der fortsat består uligheder i bjergområderne, navnlig for så vidt angår marginaliserede befolkningsgrupper og sårbare grupper; opfordrer Kommissionen til at iværksætte initiativer på horisontalt og vertikalt niveau til integration af ligestillingsaspektet inden for alle politikområder, og især til at finansiere politikker til forbindelsesetablering på disse områder; opfordrer til en komparativ analyse af de særlige vilkår for kvinder i bjergområder, især i ugunstigt stillede bjergområder; |
| --- | --- |

49.

fremhæver, at der fortsat består uligheder i bjergområderne, navnlig for så vidt angår marginaliserede befolkningsgrupper og sårbare grupper; opfordrer Kommissionen til at iværksætte initiativer på horisontalt og vertikalt niveau til integration af ligestillingsaspektet inden for alle politikområder, og især til at finansiere politikker til forbindelsesetablering på disse områder; opfordrer til en komparativ analyse af de særlige vilkår for kvinder i bjergområder, især i ugunstigt stillede bjergområder;

| 50. | tilskynder og opfordrer til støtte, herunder gennem anvendelsen af ESI-fondene, til initiativer til forbedring af social og kulturel samhørighed og inklusion i lokalsamfundet i bjergområder og til at overvinde den fysiske isolation og mangel på kulturel mangfoldighed, navnlig gennem adgang til og direkte deltagelse i det kunstneriske og kulturelle liv; |
| --- | --- |

50.

tilskynder og opfordrer til støtte, herunder gennem anvendelsen af ESI-fondene, til initiativer til forbedring af social og kulturel samhørighed og inklusion i lokalsamfundet i bjergområder og til at overvinde den fysiske isolation og mangel på kulturel mangfoldighed, navnlig gennem adgang til og direkte deltagelse i det kunstneriske og kulturelle liv;

| 51. | understreger betydningen af integrerede territoriale initiativer med henblik på at integrere migranter i forbindelse med processer vedrørende demografisk og socioøkonomisk fornyelse og genopretning af bjergområder, herunder områder under affolkning; opfordrer Kommissionen til at lette og fremme udbredelsen af sådanne initiativer; |
| --- | --- |

51.

understreger betydningen af integrerede territoriale initiativer med henblik på at integrere migranter i forbindelse med processer vedrørende demografisk og socioøkonomisk fornyelse og genopretning af bjergområder, herunder områder under affolkning; opfordrer Kommissionen til at lette og fremme udbredelsen af sådanne initiativer;

Miljøbeskyttelse og bekæmpelse af klimaændringer i bjergområder

| 52. | minder om, at bjergområder er rige på vedvarende energikilder, både hvad angår antal og variation; mener, at disse områder bør føre an i indsatsen for at nå EU’s mål for vedvarende energi; opfordrer Kommissionen til at fokusere på politikker, der tilskynder til og fremmer brug af vedvarende energi i bjergområderne; |
| --- | --- |

52.

minder om, at bjergområder er rige på vedvarende energikilder, både hvad angår antal og variation; mener, at disse områder bør føre an i indsatsen for at nå EU’s mål for vedvarende energi; opfordrer Kommissionen til at fokusere på politikker, der tilskynder til og fremmer brug af vedvarende energi i bjergområderne;

| 53. | understreger behovet for på europæisk plan at beskytte de dyrearter, der er karakteristiske for højfjeldsområder og lever i bjergkæder, der løber gennem flere lande, såsom gemse, stenbuk, rovfugle, bjørne, ulve og losser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en plan for beskyttelse og genudsættelse af karakteristiske højfjeldsarter; |
| --- | --- |

53.

understreger behovet for på europæisk plan at beskytte de dyrearter, der er karakteristiske for højfjeldsområder og lever i bjergkæder, der løber gennem flere lande, såsom gemse, stenbuk, rovfugle, bjørne, ulve og losser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en plan for beskyttelse og genudsættelse af karakteristiske højfjeldsarter;

| 54. | fremhæver også potentialet ved vulkanske bjergområder og vulkaner, især hvad angår bidrag til vulkanologien, til opnåelse af målene for vedvarende energi, og disse områders bidrag til forebyggelse af og styring ved naturkatastrofer som f.eks. vulkanudbrud; |
| --- | --- |

54.

fremhæver også potentialet ved vulkanske bjergområder og vulkaner, især hvad angår bidrag til vulkanologien, til opnåelse af målene for vedvarende energi, og disse områders bidrag til forebyggelse af og styring ved naturkatastrofer som f.eks. vulkanudbrud;

| 55. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at identificere alle de feriesteder i bjergene, hvor et bilforbud ville have en positiv indvirkning på den lokale bekæmpelse af afsmeltning af gletsjere; |
| --- | --- |

55.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at identificere alle de feriesteder i bjergene, hvor et bilforbud ville have en positiv indvirkning på den lokale bekæmpelse af afsmeltning af gletsjere;

| 56. | understreger, at opfyldelsen af EU's mål for vedvarende energi og vedvarende energiproduktion skal tage hensyn til naturens balance og miljøbeskyttelse, herunder i bjergområder; minder om, at vandkraft og biomasse-udvinding i visse tilfælde kan påvirke økosystemerne, og at vind- og solenergianlæg vil kunne skade landskabet, men samtidig være en kilde til lokal udvikling; |
| --- | --- |

56.

understreger, at opfyldelsen af EU's mål for vedvarende energi og vedvarende energiproduktion skal tage hensyn til naturens balance og miljøbeskyttelse, herunder i bjergområder; minder om, at vandkraft og biomasse-udvinding i visse tilfælde kan påvirke økosystemerne, og at vind- og solenergianlæg vil kunne skade landskabet, men samtidig være en kilde til lokal udvikling;

| 57. | bemærker, at bjergområder, herunder vulkanske områder og deres økosystemer, er særligt sårbare over for klimaændringer og hydrogeologiske risici, med særlig store konsekvenser for disse regioner, bl.a. som følge af et stigende antal naturgivne farer, der også kan have miljømæssige virkninger på omkringliggende områder og negative følger for den økonomiske udvikling og turismen; mener i denne forbindelse, at værn om miljøet, bekæmpelse af klimaændringer og passende justeringsforanstaltninger vedrørende klimaændringer skal stå i centrum for en kommende »dagsorden for EU’s bjergområder«, herunder en handlingsplan for klimaændringer; understreger også behovet for at udvikle et netværk for analyser og udveksling af god praksis i disse områder; |
| --- | --- |

57.

bemærker, at bjergområder, herunder vulkanske områder og deres økosystemer, er særligt sårbare over for klimaændringer og hydrogeologiske risici, med særlig store konsekvenser for disse regioner, bl.a. som følge af et stigende antal naturgivne farer, der også kan have miljømæssige virkninger på omkringliggende områder og negative følger for den økonomiske udvikling og turismen; mener i denne forbindelse, at værn om miljøet, bekæmpelse af klimaændringer og passende justeringsforanstaltninger vedrørende klimaændringer skal stå i centrum for en kommende »dagsorden for EU’s bjergområder«, herunder en handlingsplan for klimaændringer; understreger også behovet for at udvikle et netværk for analyser og udveksling af god praksis i disse områder;

| 58. | understreger vigtigheden af at bevare og beskytte bjergområdernes enestående habitat og af at udvikle dette på en bæredygtig måde, herunder ved at genskabe biodiversitet og jordbund, fremme naturarven og økosystemtjenester og at tilvejebringe grøn infrastruktur og dermed også skabe jobmuligheder i disse sektorer; minder om den centrale betydning af landbrug og bæredygtig forvaltning af land- og skovområder i bjergområder, med henblik på at bevare biodiversiteten og beskytte mod indvirkninger på miljø og landskab; |
| --- | --- |

58.

understreger vigtigheden af at bevare og beskytte bjergområdernes enestående habitat og af at udvikle dette på en bæredygtig måde, herunder ved at genskabe biodiversitet og jordbund, fremme naturarven og økosystemtjenester og at tilvejebringe grøn infrastruktur og dermed også skabe jobmuligheder i disse sektorer; minder om den centrale betydning af landbrug og bæredygtig forvaltning af land- og skovområder i bjergområder, med henblik på at bevare biodiversiteten og beskytte mod indvirkninger på miljø og landskab;

| 59. | fremhæver, at bjergområder er en vigtig kilde til vandressourcer, som skal beskyttes og forvaltes på en bæredygtig måde; bemærker, at visse byområder er afhængige af økosystemtjenester fra bjergområder, men at disse områder ofte ikke modtager en rimelig modydelse; opfordrer de lokale myndigheder til at overveje partnerskaber i form af samarbejdsprojekter for at indsamle og beskytte vandforsyninger til bysamfund beliggende nær bjergområder; bifalder finansiering af foranstaltninger til opmagasinering af vand med henblik på at sikre en bæredygtig og effektiv overrisling af landbrugsarealer og et minimalt niveau af flodgennemstrømning; |
| --- | --- |

59.

fremhæver, at bjergområder er en vigtig kilde til vandressourcer, som skal beskyttes og forvaltes på en bæredygtig måde; bemærker, at visse byområder er afhængige af økosystemtjenester fra bjergområder, men at disse områder ofte ikke modtager en rimelig modydelse; opfordrer de lokale myndigheder til at overveje partnerskaber i form af samarbejdsprojekter for at indsamle og beskytte vandforsyninger til bysamfund beliggende nær bjergområder; bifalder finansiering af foranstaltninger til opmagasinering af vand med henblik på at sikre en bæredygtig og effektiv overrisling af landbrugsarealer og et minimalt niveau af flodgennemstrømning;

| 60. | støtter udviklingen af bæredygtig turisme som en positiv mulighed for at skabe arbejdspladser og fremme en bæredygtig udvikling af de pågældende områder; understreger behovet for at udvikle bredbåndsinternet som grundlag for bæredygtig turisme; |
| --- | --- |

60.

støtter udviklingen af bæredygtig turisme som en positiv mulighed for at skabe arbejdspladser og fremme en bæredygtig udvikling af de pågældende områder; understreger behovet for at udvikle bredbåndsinternet som grundlag for bæredygtig turisme;

| 61. | fremhæver behovet for et aktivt, synergibaseret samarbejde mellem landbrugsaktiviteter og andre økonomiske aktiviteter i Natura 2000-områder og i andre beskyttede områder (nationalparker, naturreservater osv.), der er beliggende i bjergområder; |
| --- | --- |

61.

fremhæver behovet for et aktivt, synergibaseret samarbejde mellem landbrugsaktiviteter og andre økonomiske aktiviteter i Natura 2000-områder og i andre beskyttede områder (nationalparker, naturreservater osv.), der er beliggende i bjergområder;

Tilgængelighed og forbindelsesmuligheder i bjergområder

| 62. | mener, at internettet og navnlig teknologier for næstegenerationsnetadgang spiller en meget vigtig rolle i overvindelsen af de udfordringer, som bjergområderne står over for; minder om, at internettet er forbundet med tjenesteydelser af almen interesse, og at manglende adgang til sådanne tjenesteydelser kan føre til affolkning; |
| --- | --- |

62.

mener, at internettet og navnlig teknologier for næstegenerationsnetadgang spiller en meget vigtig rolle i overvindelsen af de udfordringer, som bjergområderne står over for; minder om, at internettet er forbundet med tjenesteydelser af almen interesse, og at manglende adgang til sådanne tjenesteydelser kan føre til affolkning;

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til at skabe incitament til en mere aktiv udvikling af offentlig-private partnerskaber i bjergområder inden for transport-, kommunikations- og energiinfrastruktur, eftersom manglende stordriftsfordele gør levering af disse tjenesteydelser kommercielt utiltrækkende; understreger, at kun bedre transport og anden infrastruktur af tilstrækkelig kvalitet kan skabe økonomisk vækst og nye arbejdspladser i bjergområder; |
| --- | --- |

63.

opfordrer medlemsstaterne til at skabe incitament til en mere aktiv udvikling af offentlig-private partnerskaber i bjergområder inden for transport-, kommunikations- og energiinfrastruktur, eftersom manglende stordriftsfordele gør levering af disse tjenesteydelser kommercielt utiltrækkende; understreger, at kun bedre transport og anden infrastruktur af tilstrækkelig kvalitet kan skabe økonomisk vækst og nye arbejdspladser i bjergområder;

| 64. | bemærker, at turismen i høj grad er påvirket af, hvorvidt der findes infrastruktur og adgang til tjenester af almen interesse; opfordrer Kommissionen til at overveje mulighederne for at oprette infrastruktur til støtte af turisme i bjergområder; |
| --- | --- |

64.

bemærker, at turismen i høj grad er påvirket af, hvorvidt der findes infrastruktur og adgang til tjenester af almen interesse; opfordrer Kommissionen til at overveje mulighederne for at oprette infrastruktur til støtte af turisme i bjergområder;

| 65. | bemærker, at ny informations- og kommunikationsteknologi tilbyder en bred vifte af muligheder for beskæftigelse, social inklusion og selvstændiggørelse i den nye digitale økonomi; mener derfor, at der er behov for støtte fra ESI-fondene til at fremme sådanne muligheder; opfordrer medlemsstaterne til at fremme telearbejde, elektronisk handel og udnyttelsen af digitale afsætningskanaler i disse områder for at forbedre virksomhedernes omkostninger; mener, at lettere adgang til nye informationsteknologier vil kunne føre til udvikling af fjernundervisningsprogrammer på områder, hvor der er mangel på lærere, samt e-sundhedstjenester, hvilket kan bidrage til at undgå affolkning af bjergområderne; opfordrer til, at der fremsættes og deles eksempler på god praksis, for dermed at bidrage til den økonomiske diversificering i bjergområder; |
| --- | --- |

65.

bemærker, at ny informations- og kommunikationsteknologi tilbyder en bred vifte af muligheder for beskæftigelse, social inklusion og selvstændiggørelse i den nye digitale økonomi; mener derfor, at der er behov for støtte fra ESI-fondene til at fremme sådanne muligheder; opfordrer medlemsstaterne til at fremme telearbejde, elektronisk handel og udnyttelsen af digitale afsætningskanaler i disse områder for at forbedre virksomhedernes omkostninger; mener, at lettere adgang til nye informationsteknologier vil kunne føre til udvikling af fjernundervisningsprogrammer på områder, hvor der er mangel på lærere, samt e-sundhedstjenester, hvilket kan bidrage til at undgå affolkning af bjergområderne; opfordrer til, at der fremsættes og deles eksempler på god praksis, for dermed at bidrage til den økonomiske diversificering i bjergområder;

| 66. | glæder sig over EU’s satellitkuponordning, hvorved satellitforbindelser give et brugbart alternativ for områder, der har en utilstrækkelig infrastruktur, eller hvor der er en manglende interesse blandt investorer; |
| --- | --- |

66.

glæder sig over EU’s satellitkuponordning, hvorved satellitforbindelser give et brugbart alternativ for områder, der har en utilstrækkelig infrastruktur, eller hvor der er en manglende interesse blandt investorer;

| 67. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udviklingen af politikker for bredbåndsadgang at tage hensyn til den manglende infrastruktur og interesse fra investorers side, som skyldes bjergområdernes lave befolkningstæthed og afsides beliggenhed; opfordrer Kommissionen til at udvikle særlige politikker til overvindelse af den digitale kløft i disse regioner, herunder gennem de nødvendige offentlige investeringer; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udviklingen af politikker for bredbåndsadgang at tage hensyn til den manglende infrastruktur og interesse fra investorers side, som skyldes bjergområdernes lave befolkningstæthed og afsides beliggenhed; opfordrer Kommissionen til at udvikle særlige politikker til overvindelse af den digitale kløft i disse regioner, herunder gennem de nødvendige offentlige investeringer;

| 68. | minder om, at den økonomiske og sociale udvikling af bjergområder, som i nogle medlemsstater også udgør afsidesliggende områder, afhænger af transportforbindelserne mellem disse og de øvrige regioner i en given medlemsstat eller grænseoverskridende regioner; opfordrer de nationale myndigheder til i samarbejde med Kommissionen at virke for gennemførelsen af projekter til skabelse af transportforbindelser mellem bjergområder og nationale hovedveje og transeuropæiske transportkorridorer, navnlig TEN-T-infrastrukturen, ved hjælp af forskellige EU-fonde og finansielle instrumenter, herunder EIB-investeringer; |
| --- | --- |

68.

minder om, at den økonomiske og sociale udvikling af bjergområder, som i nogle medlemsstater også udgør afsidesliggende områder, afhænger af transportforbindelserne mellem disse og de øvrige regioner i en given medlemsstat eller grænseoverskridende regioner; opfordrer de nationale myndigheder til i samarbejde med Kommissionen at virke for gennemførelsen af projekter til skabelse af transportforbindelser mellem bjergområder og nationale hovedveje og transeuropæiske transportkorridorer, navnlig TEN-T-infrastrukturen, ved hjælp af forskellige EU-fonde og finansielle instrumenter, herunder EIB-investeringer;

| 69. | opfordrer bjergområderne i Europa til gennem EFRU at investere i udviklingen af mere effektive og bedre sammenkoblede jernbaneinfrastruktur og sporvognsnet; |
| --- | --- |

69.

opfordrer bjergområderne i Europa til gennem EFRU at investere i udviklingen af mere effektive og bedre sammenkoblede jernbaneinfrastruktur og sporvognsnet;

o

o o

| 70. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget og til medlemsstaternes regeringer og nationale og regionale parlamenter. |
| --- | --- |

70.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget og til medlemsstaternes regeringer og nationale og regionale parlamenter.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487.

(5)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608.

(6)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

(7)  EUT L 317 af 4.11.2014, s. 56.

(8)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259.

(9)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 303.

(10)  EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0109.

(12)  EUT C 50 E af 21.2.2012, s. 55.

(13)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0577.

(14)  EUT C 55 af 12.2.2016, s. 117.

(15)  EUT C 19 af 21.1.2015, s. 32.

(16)  EUT C 188 E af 28.6.2012, s. 30.

(17)  EUT C 305 E af 11.11.2010, s. 14.

(18)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 81.

(19)  EUT C 166 af 7.6.2011, s. 23.

---

Onsdag den 11. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/23

---

P8_TA(2016)0217

Fremskyndelse af gennemførelsen af samhørighedspolitikken

Europa-Parlamentets beslutning af 11. maj 2016 om fremskyndet gennemførelse af samhørighedspolitikken (2016/2550(RSP))

(2018/C 076/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 4, artikel 162, artikel 174-178 og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, artikel 162, artikel 174-178 og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1) (herefter »forordningen om fælles bestemmelser«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1) (herefter »forordningen om fælles bestemmelser«),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2),

| — | der henviser til Kommissionens sjette rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed med titlen »Investering i job og vækst: Fremme af udvikling og god forvaltning i EU's regioner og byer« af 23. juli 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens sjette rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed med titlen »Investering i job og vækst: Fremme af udvikling og god forvaltning i EU's regioner og byer« af 23. juli 2014,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2015 med titlen »Investering i job og vækst — maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde« (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2015 med titlen »Investering i job og vækst — maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde« (COM(2015)0639),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om medlemsstaternes evne til at sikre en effektiv og rettidig start på den nye programperiode for samhørighedspolitikken (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om medlemsstaternes evne til at sikre en effektiv og rettidig start på den nye programperiode for samhørighedspolitikken (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. februar 2016 med titlen »Investment Plan for Europe: new guidelines on combining European Structural and Investment Funds with the EFSI«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. februar 2016 med titlen »Investment Plan for Europe: new guidelines on combining European Structural and Investment Funds with the EFSI«,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om forsinkelser i opstarten af samhørighedspolitikken 2014-2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om forsinkelser i opstarten af samhørighedspolitikken 2014-2020 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. oktober 2015 om samhørighedspolitikken og midtvejsrevisionen af Europa 2020-strategien (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. oktober 2015 om samhørighedspolitikken og midtvejsrevisionen af Europa 2020-strategien (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2015 om forenkling og resultatorienteret tilgang i samhørighedspolitikken for perioden 2014-2020 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2015 om forenkling og resultatorienteret tilgang i samhørighedspolitikken for perioden 2014-2020 (6),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fremskyndet gennemførelse af samhørighedspolitikken (O-000070/2016 — B8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fremskyndet gennemførelse af samhørighedspolitikken (O-000070/2016 — B8-0364/2016),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at samhørighedspolitikken med sit budget på over 350 mia. EUR frem til 2020 er det instrument, der bidrager til at bringe EU tættere på borgerne, og udgør EU's vigtigste investerings- og udviklingspolitiske instrument for alle EU's regioner; der henviser til, at den i nogle medlemsstater udgør den primære kilde til offentlige investeringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at samhørighedspolitikken med sit budget på over 350 mia. EUR frem til 2020 er det instrument, der bidrager til at bringe EU tættere på borgerne, og udgør EU's vigtigste investerings- og udviklingspolitiske instrument for alle EU's regioner; der henviser til, at den i nogle medlemsstater udgør den primære kilde til offentlige investeringer;

| B. | der henviser til, at Europa 2020-målene kan nås ved at kombinere vækst- og udviklingspolitikker og om nødvendigt strukturreformer samt gennem aktiv inddragelse af regioner og byer i gennemførelsen heraf; der henviser til, at samhørighedspolitikken spiller en afgørende rolle i denne henseende; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa 2020-målene kan nås ved at kombinere vækst- og udviklingspolitikker og om nødvendigt strukturreformer samt gennem aktiv inddragelse af regioner og byer i gennemførelsen heraf; der henviser til, at samhørighedspolitikken spiller en afgørende rolle i denne henseende;

| C. | der henviser til, at forordningerne for 2014-2020 indførte en række vigtige reformer i samhørighedspolitikken, f.eks. tematisk koncentration, der giver den nødvendige fleksibilitet til at tage større hensyn til lokale behov, en mere resultatorienteret tilgang, en bedre koordinering med økonomi- og socialpolitikken, forbedring af sammenhængen mellem EU's prioriteter og de regionale behov og en tættere koordination af anvendelsen af midlerne fra ESI-fondene gennem den fælles strategiske ramme; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordningerne for 2014-2020 indførte en række vigtige reformer i samhørighedspolitikken, f.eks. tematisk koncentration, der giver den nødvendige fleksibilitet til at tage større hensyn til lokale behov, en mere resultatorienteret tilgang, en bedre koordinering med økonomi- og socialpolitikken, forbedring af sammenhængen mellem EU's prioriteter og de regionale behov og en tættere koordination af anvendelsen af midlerne fra ESI-fondene gennem den fælles strategiske ramme;

| D. | der finder, at de samhørighedspolitiske investeringer bør koordineres og samordnes med andre EU-politikker såsom det digitale indre marked, energiunionen, socialpolitikken, makroregionale strategier, dagsordenen for byer, forskning og innovation og transportpolitik med henblik på at yde et mere effektivt bidrag til opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål; |
| --- | --- |

D.

der finder, at de samhørighedspolitiske investeringer bør koordineres og samordnes med andre EU-politikker såsom det digitale indre marked, energiunionen, socialpolitikken, makroregionale strategier, dagsordenen for byer, forskning og innovation og transportpolitik med henblik på at yde et mere effektivt bidrag til opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål;

| E. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 136, stk. 1, i forordningen om fælles bestemmelser skal frigøre enhver del af beløbet i forbindelse med et operationelt program, som ikke er blevet anvendt til betaling af den første og den årlige forfinansiering og de mellemliggende betalinger senest den 31. december i det tredje finansår efter året for indgåelsen af budgetforpligtelsen under det operationelle program; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 136, stk. 1, i forordningen om fælles bestemmelser skal frigøre enhver del af beløbet i forbindelse med et operationelt program, som ikke er blevet anvendt til betaling af den første og den årlige forfinansiering og de mellemliggende betalinger senest den 31. december i det tredje finansår efter året for indgåelsen af budgetforpligtelsen under det operationelle program;

| F. | der henviser til, at der er gået to år siden starten af den nye programmeringsperiode, og at der har været forsinkelser i gennemførelsen af samhørighedspolitikken; der henviser til, at de fleste operationelle programmer blev godkendt i slutningen af 2014 og i 2015, og at en lang række forhåndsbetingelser stadig ikke er blevet opfyldt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er gået to år siden starten af den nye programmeringsperiode, og at der har været forsinkelser i gennemførelsen af samhørighedspolitikken; der henviser til, at de fleste operationelle programmer blev godkendt i slutningen af 2014 og i 2015, og at en lang række forhåndsbetingelser stadig ikke er blevet opfyldt;

| G. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 53 i forordningen om fælles bestemmelser hvert år fra og med 2016 skal sende en sammenfattende rapport til Parlamentet vedrørende ESI-fondenes programmer baseret på de årlige gennemførelsesrapporter, som medlemsstaterne skal forelægge i henhold til artikel 50, og at Kommissionen i 2017 og 2019 skal udarbejde en strategirapport, der sammenfatter medlemsstaternes statusrapporter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 53 i forordningen om fælles bestemmelser hvert år fra og med 2016 skal sende en sammenfattende rapport til Parlamentet vedrørende ESI-fondenes programmer baseret på de årlige gennemførelsesrapporter, som medlemsstaterne skal forelægge i henhold til artikel 50, og at Kommissionen i 2017 og 2019 skal udarbejde en strategirapport, der sammenfatter medlemsstaternes statusrapporter;

| 1. | opfordrer Kommissionen til at vurdere status for gennemførelsen af ESI-fondene i perioden 2014-2020 og udarbejde en detaljeret analyse af risikoen for frigørelse, med angivelse af beløbet pr. medlemsstat, og en analyse af betalingsoverslagene fra medlemsstaterne hurtigst muligt efter de frister, der er fastsat i forordningen om fælles bestemmelser, dvs. 31. januar og 31. juli; opfordrer desuden Kommissionen til at oplyse, hvilke foranstaltninger der er planlagt for at undgå frigørelse af ESI-fondsmidler i videst mulige udstrækning; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at vurdere status for gennemførelsen af ESI-fondene i perioden 2014-2020 og udarbejde en detaljeret analyse af risikoen for frigørelse, med angivelse af beløbet pr. medlemsstat, og en analyse af betalingsoverslagene fra medlemsstaterne hurtigst muligt efter de frister, der er fastsat i forordningen om fælles bestemmelser, dvs. 31. januar og 31. juli; opfordrer desuden Kommissionen til at oplyse, hvilke foranstaltninger der er planlagt for at undgå frigørelse af ESI-fondsmidler i videst mulige udstrækning;

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte ESI-fondenes potentiale fuldt ud og i overensstemmelse med Europa 2020-strategien med henblik på at fremme den økonomiske og sociale samhørighed og mindske de territoriale skævheder ved at sætte alle regioner i stand til at blive mere konkurrencedygtige og med henblik på at fremme investeringerne, herunder fra private kilder; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte ESI-fondenes potentiale fuldt ud og i overensstemmelse med Europa 2020-strategien med henblik på at fremme den økonomiske og sociale samhørighed og mindske de territoriale skævheder ved at sætte alle regioner i stand til at blive mere konkurrencedygtige og med henblik på at fremme investeringerne, herunder fra private kilder;

| 3. | konstaterer ved et tilbageblik på programmeringsperioden 2007-2013, at de faktorer, der i størst grad hindrede og vanskeliggjorde gennemførelsen af samhørighedspolitikken i flere medlemsstater og regioner, var utilstrækkelig information af potentielle støttemodtagere og en deraf følgende mangel på støtteberettigede projekter, langsom og langtrukken godkendelse af store projekter kombineret med en mangel på administrative strukturer til håndtering af investeringer i store projekter, komplekse og tidskrævende procedurer for offentlige indkøb, komplekse statsstøtteregler, komplicerede procedurer for udstedelse af tilladelser, uafklarede ejendomsforhold, den urimeligt langvarige godkendelsesprocedure og vanskelighederne med at få adgang til finansiering; påpeger endvidere, at nogle medlemsstater og lokale myndigheder undertiden har haft vanskeligheder med at overholde kravene vedrørende intern og ekstern gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten; opfordrer Kommissionen til for programperioden 2014-2020 dels at fremlægge oplysninger om de hindringer, som medlemsstaterne står over for i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken, dels at foretage en vurdering af de virkninger, som øvelsen med opfyldelse af forhåndsbetingelser har på den effektive gennemførelse af politikken; |
| --- | --- |

3.

konstaterer ved et tilbageblik på programmeringsperioden 2007-2013, at de faktorer, der i størst grad hindrede og vanskeliggjorde gennemførelsen af samhørighedspolitikken i flere medlemsstater og regioner, var utilstrækkelig information af potentielle støttemodtagere og en deraf følgende mangel på støtteberettigede projekter, langsom og langtrukken godkendelse af store projekter kombineret med en mangel på administrative strukturer til håndtering af investeringer i store projekter, komplekse og tidskrævende procedurer for offentlige indkøb, komplekse statsstøtteregler, komplicerede procedurer for udstedelse af tilladelser, uafklarede ejendomsforhold, den urimeligt langvarige godkendelsesprocedure og vanskelighederne med at få adgang til finansiering; påpeger endvidere, at nogle medlemsstater og lokale myndigheder undertiden har haft vanskeligheder med at overholde kravene vedrørende intern og ekstern gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten; opfordrer Kommissionen til for programperioden 2014-2020 dels at fremlægge oplysninger om de hindringer, som medlemsstaterne står over for i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken, dels at foretage en vurdering af de virkninger, som øvelsen med opfyldelse af forhåndsbetingelser har på den effektive gennemførelse af politikken;

| 4. | hilser oprettelsen af taskforcen for bedre gennemførelse af programmerne for 2007-2013 i otte medlemsstater velkommen og opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet om de opnåede resultater; opfordrer Kommissionen til at opretholde denne taskforce med henblik på at støtte og fremskynde gennemførelsen af programmerne for 2014-2020 og til at forelægge Parlamentet en handlingsplan for taskforcens virksomhed; opfordrer Kommissionen til inkludere ESI-fondene fuldt ud i EU's strategi for bedre regulering; |
| --- | --- |

4.

hilser oprettelsen af taskforcen for bedre gennemførelse af programmerne for 2007-2013 i otte medlemsstater velkommen og opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet om de opnåede resultater; opfordrer Kommissionen til at opretholde denne taskforce med henblik på at støtte og fremskynde gennemførelsen af programmerne for 2014-2020 og til at forelægge Parlamentet en handlingsplan for taskforcens virksomhed; opfordrer Kommissionen til inkludere ESI-fondene fuldt ud i EU's strategi for bedre regulering;

| 5. | understreger, at den administrative kapacitet på såvel nationalt som regionalt og lokalt plan er en afgørende forudsætning for en rettidig og vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikken; påpeger i den forbindelse, at manglen på støtteberettigede projekter ofte hænger sammen med, at de lokale og regionale myndigheder ikke har de fornødne ressourcer til at udarbejde projektdokumentationen; anmoder derfor Kommissionen om at yde støtte til en styrkelse af den administrative kapacitet på politikimplementerings- og evalueringsstadierne og informere Parlamentet om, hvilke tiltag der er planlagt i så henseende; tilskynder desuden forvaltningsmyndighederne til at gøre fuld og effektiv brug af bestemmelserne i det tematiske mål nr. 11, »styrkelse af institutionel kapacitet for offentlige myndigheder og interesseparter«, og af de foreliggende retningslinjer fra Kommissionen; |
| --- | --- |

5.

understreger, at den administrative kapacitet på såvel nationalt som regionalt og lokalt plan er en afgørende forudsætning for en rettidig og vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikken; påpeger i den forbindelse, at manglen på støtteberettigede projekter ofte hænger sammen med, at de lokale og regionale myndigheder ikke har de fornødne ressourcer til at udarbejde projektdokumentationen; anmoder derfor Kommissionen om at yde støtte til en styrkelse af den administrative kapacitet på politikimplementerings- og evalueringsstadierne og informere Parlamentet om, hvilke tiltag der er planlagt i så henseende; tilskynder desuden forvaltningsmyndighederne til at gøre fuld og effektiv brug af bestemmelserne i det tematiske mål nr. 11, »styrkelse af institutionel kapacitet for offentlige myndigheder og interesseparter«, og af de foreliggende retningslinjer fra Kommissionen;

| 6. | understreger under henvisning til, at god forvaltning kan bidrage til at øge absorptionskapaciteten, nødvendigheden af at tilskynde til relevante strukturreformer i overensstemmelse med målsætningerne om territorial samhørighed, bæredygtig vækst og beskæftigelse, samt til investeringsvenlige politikker og bekæmpelse af svig; ser frem til konklusionerne i Kommissionens rapport om »regioner med efterslæb« og nærmere oplysninger om, hvordan disse konklusioner vil blive anvendt til at adressere de udfordringer, som længe har berørt den rettidige gennemførelse og udnyttelse af ESI-fondene; opfordrer endvidere Kommissionen til at præcisere begrebet »resultatbaseret budgettering« med henblik på at øge effektiviteten af udgifterne; |
| --- | --- |

6.

understreger under henvisning til, at god forvaltning kan bidrage til at øge absorptionskapaciteten, nødvendigheden af at tilskynde til relevante strukturreformer i overensstemmelse med målsætningerne om territorial samhørighed, bæredygtig vækst og beskæftigelse, samt til investeringsvenlige politikker og bekæmpelse af svig; ser frem til konklusionerne i Kommissionens rapport om »regioner med efterslæb« og nærmere oplysninger om, hvordan disse konklusioner vil blive anvendt til at adressere de udfordringer, som længe har berørt den rettidige gennemførelse og udnyttelse af ESI-fondene; opfordrer endvidere Kommissionen til at præcisere begrebet »resultatbaseret budgettering« med henblik på at øge effektiviteten af udgifterne;

| 7. | glæder sig over nedsættelsen af en højniveaugruppe af uafhængige eksperter vedrørende overvågning af forenkling for ESI-fondenes støttemodtagere; understreger, at forenkling er en af forudsætningerne for fremskyndelse af gennemførelsen; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at fremskynde de aktiviteter, der vedrører indførelse af forenklede procedurer, allerede i den nuværende programmeringsperiode, og til at opretholde en høj grad af gennemsigtighed i samhørighedspolitikken; mener i den forbindelse, at henstillingerne fra højniveaugruppen skal tages i betragtning med det samme; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over nedsættelsen af en højniveaugruppe af uafhængige eksperter vedrørende overvågning af forenkling for ESI-fondenes støttemodtagere; understreger, at forenkling er en af forudsætningerne for fremskyndelse af gennemførelsen; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at fremskynde de aktiviteter, der vedrører indførelse af forenklede procedurer, allerede i den nuværende programmeringsperiode, og til at opretholde en høj grad af gennemsigtighed i samhørighedspolitikken; mener i den forbindelse, at henstillingerne fra højniveaugruppen skal tages i betragtning med det samme;

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte den eksisterende fleksibilitet inden for stabilitets- og vækstpagten fuldt ud, i betragtning af at den økonomiske krise i mange medlemsstater har skabt likviditetsproblemer og mangel på offentlige midler til offentlige investeringer, og at midlerne under samhørighedspolitikken er ved at blive den vigtigste kilde til offentlige investeringer; anmoder endvidere Kommissionen om at føre en løbende dialog med de medlemsstater, der har anmodet om anvendelse af den nuværende investeringsklausul, med henblik på at sikre størst mulig fleksibilitet med hensyn til investeringer i vækst og beskæftigelse; opfordrer desuden Kommissionen til at tilskynde til øget inddragelse af EIB i form af øget teknisk og økonomisk støtte til udarbejdelse og gennemførelse af projekter for enhver medlemsstat, der måtte have brug herfor; mener, at finansielle instrumenter, såfremt de anvendes effektivt på grundlag af en grundig forudgående vurdering og kombineres strategisk med tilskud, i høj grad kan øge finansieringens gennemslagskraft, hvilket vil bidrage til at afhjælpe de negative virkninger af nedskæringer i de offentlige budgetter og til at udvikle indtægtsskabende projekter; understreger, at klare, konsekvente og målrettede regler for de finansielle instrumenter, der bidrager til at forenkle forberedelses- og gennemførelsesprocessen for fondsforvaltere og modtagere og tager hensyn til de forskellige udviklingsniveauer på de finansielle markeder i medlemsstaterne, kan medvirke til at virkeliggøre denne ambition; er overbevist om, at man ved at samle al relevant lovgivning om finansielle instrumenter i et enkelt, lettilgængeligt og -forståeligt dokument og undgå at foretage unødvendige revisioner af relevante retningslinjer halvvejs inde i finansieringsperioder, medmindre der er tale om et lovkrav, også ville hjælpe denne proces på vej; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte den eksisterende fleksibilitet inden for stabilitets- og vækstpagten fuldt ud, i betragtning af at den økonomiske krise i mange medlemsstater har skabt likviditetsproblemer og mangel på offentlige midler til offentlige investeringer, og at midlerne under samhørighedspolitikken er ved at blive den vigtigste kilde til offentlige investeringer; anmoder endvidere Kommissionen om at føre en løbende dialog med de medlemsstater, der har anmodet om anvendelse af den nuværende investeringsklausul, med henblik på at sikre størst mulig fleksibilitet med hensyn til investeringer i vækst og beskæftigelse; opfordrer desuden Kommissionen til at tilskynde til øget inddragelse af EIB i form af øget teknisk og økonomisk støtte til udarbejdelse og gennemførelse af projekter for enhver medlemsstat, der måtte have brug herfor; mener, at finansielle instrumenter, såfremt de anvendes effektivt på grundlag af en grundig forudgående vurdering og kombineres strategisk med tilskud, i høj grad kan øge finansieringens gennemslagskraft, hvilket vil bidrage til at afhjælpe de negative virkninger af nedskæringer i de offentlige budgetter og til at udvikle indtægtsskabende projekter; understreger, at klare, konsekvente og målrettede regler for de finansielle instrumenter, der bidrager til at forenkle forberedelses- og gennemførelsesprocessen for fondsforvaltere og modtagere og tager hensyn til de forskellige udviklingsniveauer på de finansielle markeder i medlemsstaterne, kan medvirke til at virkeliggøre denne ambition; er overbevist om, at man ved at samle al relevant lovgivning om finansielle instrumenter i et enkelt, lettilgængeligt og -forståeligt dokument og undgå at foretage unødvendige revisioner af relevante retningslinjer halvvejs inde i finansieringsperioder, medmindre der er tale om et lovkrav, også ville hjælpe denne proces på vej;

| 9. | anerkender den komplementære rolle, som EFSI-investeringer spiller for samhørighedspolitikken, og noterer sig Kommissionens meddelelse af 22. februar 2016 med titlen »Investment Plan for Europe: new guidelines on combining European Structural and Investment Funds with the EFSI«, opfordrer Kommissionen og de lokale og regionale myndigheder til at tage passende hensyn til mulighederne for at kombinere ESI- og EFSI-finansiering, eftersom de to instrumenter, selv om de er af forskellig karakter, kan supplere hinanden og dermed forstærke investeringernes løftestangseffekt; |
| --- | --- |

9.

anerkender den komplementære rolle, som EFSI-investeringer spiller for samhørighedspolitikken, og noterer sig Kommissionens meddelelse af 22. februar 2016 med titlen »Investment Plan for Europe: new guidelines on combining European Structural and Investment Funds with the EFSI«, opfordrer Kommissionen og de lokale og regionale myndigheder til at tage passende hensyn til mulighederne for at kombinere ESI- og EFSI-finansiering, eftersom de to instrumenter, selv om de er af forskellig karakter, kan supplere hinanden og dermed forstærke investeringernes løftestangseffekt;

| 10. | er betænkelig ved de forsinkelser, som der er opstået i udpegningen af de program- og godkendelsesansvarlige myndigheder i medlemsstaterne, hvilket for sin del risikerer at forsinke indgivelsen af betalingsanmodninger fra medlemsstaterne og dermed forhindre en smidig gennemførelse af programmerne; |
| --- | --- |

10.

er betænkelig ved de forsinkelser, som der er opstået i udpegningen af de program- og godkendelsesansvarlige myndigheder i medlemsstaterne, hvilket for sin del risikerer at forsinke indgivelsen af betalingsanmodninger fra medlemsstaterne og dermed forhindre en smidig gennemførelse af programmerne;

| 11. | mener, at en for stærk centralisering og manglende tillid også kan spille en rolle i den forsinkede gennemførelse af ESI-fondene, idet nogle medlemsstater og forvaltningsmyndigheder er mindre tilbøjelige end andre til at give de lokale og regionale myndigheder et større ansvar for forvaltningen af EU-midlerne, bl.a. gennem nye værktøjer som f.eks. integrerede territoriale investeringer (ITI) og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD); erkender, at EU's lovgivningsmæssige ramme medvirker til at fremme denne holdning, men opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til yderligere at lette udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne og regionerne for så vidt angår eksempler på vellykket uddelegering; |
| --- | --- |

11.

mener, at en for stærk centralisering og manglende tillid også kan spille en rolle i den forsinkede gennemførelse af ESI-fondene, idet nogle medlemsstater og forvaltningsmyndigheder er mindre tilbøjelige end andre til at give de lokale og regionale myndigheder et større ansvar for forvaltningen af EU-midlerne, bl.a. gennem nye værktøjer som f.eks. integrerede territoriale investeringer (ITI) og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD); erkender, at EU's lovgivningsmæssige ramme medvirker til at fremme denne holdning, men opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til yderligere at lette udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne og regionerne for så vidt angår eksempler på vellykket uddelegering;

| 12. | understreger vigtigheden af rettidige betalinger som forudsætning for samhørighedspolitikkens korrekte og effektive gennemførelse og troværdighed; opfordrer derfor Kommissionen til at informere Parlamentet om de foranstaltninger, den påtænker at træffe for at sikre fuldstændig gennemførelse af betalingsplanen i forbindelse med 2016-budgettet samt for de efterfølgende år; |
| --- | --- |

12.

understreger vigtigheden af rettidige betalinger som forudsætning for samhørighedspolitikkens korrekte og effektive gennemførelse og troværdighed; opfordrer derfor Kommissionen til at informere Parlamentet om de foranstaltninger, den påtænker at træffe for at sikre fuldstændig gennemførelse af betalingsplanen i forbindelse med 2016-budgettet samt for de efterfølgende år;

| 13. | understreger, at en vurdering af (en fremskyndelse af) gennemførelsen af samhørighedspolitikken på nuværende tidspunkt kunne give Kommissionen nogle vigtige indsigter med henblik på en drøftelse af den fremtidige samhørighedspolitik efter 2020; opfordrer Kommissionen til at formulere de vigtigste indsigter og gå ind i en dialog med Parlamentet, medlemsstaterne og andre relevante interessenter om fremtiden for ESI-fondene efter 2020 så tidligt som muligt med henblik på at øge fondenes målrettede anvendelse og rettidig gennemførelse; |
| --- | --- |

13.

understreger, at en vurdering af (en fremskyndelse af) gennemførelsen af samhørighedspolitikken på nuværende tidspunkt kunne give Kommissionen nogle vigtige indsigter med henblik på en drøftelse af den fremtidige samhørighedspolitik efter 2020; opfordrer Kommissionen til at formulere de vigtigste indsigter og gå ind i en dialog med Parlamentet, medlemsstaterne og andre relevante interessenter om fremtiden for ESI-fondene efter 2020 så tidligt som muligt med henblik på at øge fondenes målrettede anvendelse og rettidig gennemførelse;

| 14. | påpeger betydningen af, at medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser omkring forhåndsbetingelserne inden udgangen af 2016 med henblik på at sikre en smidig gennemførelse af programmerne og undgå en eventuel suspension af de mellemliggende betalinger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde omfattende retningslinjer vedrørende offentlige indkøb og foranstaltninger til forebyggelse af fejl og uregelmæssigheder i indkøbsproceduren og til at offentliggøre standardiserede udbudsprocedurer for støttemodtagerne for at undgå finansielle korrektioner og eventuel annullering af EU-bidrag; |
| --- | --- |

14.

påpeger betydningen af, at medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser omkring forhåndsbetingelserne inden udgangen af 2016 med henblik på at sikre en smidig gennemførelse af programmerne og undgå en eventuel suspension af de mellemliggende betalinger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde omfattende retningslinjer vedrørende offentlige indkøb og foranstaltninger til forebyggelse af fejl og uregelmæssigheder i indkøbsproceduren og til at offentliggøre standardiserede udbudsprocedurer for støttemodtagerne for at undgå finansielle korrektioner og eventuel annullering af EU-bidrag;

| 15. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og alle interessenter til at sikre en bedre samordning og iværksætte effektive kommunikationspolitiske initiativer, der kan højne offentlighedens bevidsthed om samhørighedspolitikken i praksis og give den en skarpere profil og dermed give borgerne en bedre forståelse af samhørighedspolitikkens resultater og virkninger; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og alle interessenter til at sikre en bedre samordning og iværksætte effektive kommunikationspolitiske initiativer, der kan højne offentlighedens bevidsthed om samhørighedspolitikken i praksis og give den en skarpere profil og dermed give borgerne en bedre forståelse af samhørighedspolitikkens resultater og virkninger;

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Regionsudvalget samt til medlemsstaterne og deres nationale og regionale parlamenter. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Regionsudvalget samt til medlemsstaterne og deres nationale og regionale parlamenter.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0015.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0068.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0384.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0419.

---

Torsdag den 12. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/27

---

P8_TA(2016)0218

Krimtatarerne

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om krimtatarerne (2016/2692(RSP))

(2018/C 076/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Østpartnerskabet, Ukraine og Den Russiske Føderation, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Østpartnerskabet, Ukraine og Den Russiske Føderation,

| — | der henviser til rapporterne fra menneskerettighedsvurderingsmissionen for Krim, udarbejdet af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas (OSCE's) Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) og højkommissær for nationale mindretal (HCNM), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra menneskerettighedsvurderingsmissionen for Krim, udarbejdet af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas (OSCE's) Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) og højkommissær for nationale mindretal (HCNM),

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder (UNDRIP),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds beslutninger (af 21. marts, 27. juni og 16. juli 2014) om indførelse af sanktioner mod Den Russiske Føderation som følge af den ulovlige annektering af Krim, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds beslutninger (af 21. marts, 27. juni og 16. juli 2014) om indførelse af sanktioner mod Den Russiske Føderation som følge af den ulovlige annektering af Krim,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 68/262 af 27. marts 2014 om Ukraines territoriale integritet, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 68/262 af 27. marts 2014 om Ukraines territoriale integritet,

| — | der henviser til Freedom House’s rapport om frihed i verden i 2016, hvori det ulovligt annekterede Krim kategoriseres som »ikke frit« for så vidt angår situationen for de politiske og borgerlige frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Freedom House’s rapport om frihed i verden i 2016, hvori det ulovligt annekterede Krim kategoriseres som »ikke frit« for så vidt angår situationen for de politiske og borgerlige frihedsrettigheder,

| — | der henviser til dommen fra Krims såkaldte højesteret af 26. april 2016, der konkluderer, at krimtatarernes Mejlis er en ekstremistisk organisation, og forbyder dens aktiviteter på Krimhalvøen, |
| --- | --- |

—

der henviser til dommen fra Krims såkaldte højesteret af 26. april 2016, der konkluderer, at krimtatarernes Mejlis er en ekstremistisk organisation, og forbyder dens aktiviteter på Krimhalvøen,

| — | der henviser til erklæringerne fra talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) af 14. april 2016 om forbud mod aktiviteterne i krimtatarernes Mejlis og af 26. april 2016 om afgørelsen fra Krims såkaldte »højesteret« om at forbyde Mejlis' aktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) af 14. april 2016 om forbud mod aktiviteterne i krimtatarernes Mejlis og af 26. april 2016 om afgørelsen fra Krims såkaldte »højesteret« om at forbyde Mejlis' aktiviteter,

| — | der henviser til erklæringen fra Europarådets menneskerettighedskommissær af 26. april 2016 om indtrængende opfordring til en omstødelse af forbuddet mod Mejlis, og til erklæringen fra Europarådets generalsekretær af 26. april 2016 om, at forbuddet mod Mejlis risikerede at ramme krimtatarsamfundet som helhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Europarådets menneskerettighedskommissær af 26. april 2016 om indtrængende opfordring til en omstødelse af forbuddet mod Mejlis, og til erklæringen fra Europarådets generalsekretær af 26. april 2016 om, at forbuddet mod Mejlis risikerede at ramme krimtatarsamfundet som helhed,

| — | der henviser til Minsk-protokollen af 5. september 2014 og til Minsk-memorandummet af 19. september 2014 om gennemførelsen af en 12-punkt-fredsplan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Minsk-protokollen af 5. september 2014 og til Minsk-memorandummet af 19. september 2014 om gennemførelsen af en 12-punkt-fredsplan,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Den Russiske Føderation ulovligt har annekteret Krim og Sevastopol og dermed er en besættende magt, der har krænket folkeretten, herunder FN-pagten, Helsingforsslutakten, Budapestmemorandummet fra 1994 samt venskabs-, samarbejds- og partnerskabsaftalen mellem Den Russiske Føderation og Ukraine fra 1997; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Russiske Føderation ulovligt har annekteret Krim og Sevastopol og dermed er en besættende magt, der har krænket folkeretten, herunder FN-pagten, Helsingforsslutakten, Budapestmemorandummet fra 1994 samt venskabs-, samarbejds- og partnerskabsaftalen mellem Den Russiske Føderation og Ukraine fra 1997;

| B. | der henviser til, at EU og det internationale samfund gentagne gange har givet udtryk for deres bekymring over menneskerettighedssituationen i de besatte områder og den systematiske forfølgelse af dem, der ikke anerkender de nye myndigheder; der henviser til, at de såkaldte myndigheder har været rettet mod de indfødte krimtatarer, hvoraf de fleste modsætter sig den russiske overtagelse af halvøen og boykottede den såkaldte folkeafstemning den 16. marts 2014; der henviser til, at krimtatarernes institutioner og organisationer i stigende grad mærkes som »ekstremister«, og at fremtrædende medlemmer af Krims tatarsamfund er eller risikerer at blive arresteret som »terrorister«; der henviser til, at overgreb mod tatarer omfatter bortførelse, tvungen forsvinding, vold, tortur og udenretslige henrettelser, som de facto-myndighederne har undladt at undersøge og retsforfølge samt systemiske juridiske problemer i forbindelse med ejendomsrettigheder og registrering; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og det internationale samfund gentagne gange har givet udtryk for deres bekymring over menneskerettighedssituationen i de besatte områder og den systematiske forfølgelse af dem, der ikke anerkender de nye myndigheder; der henviser til, at de såkaldte myndigheder har været rettet mod de indfødte krimtatarer, hvoraf de fleste modsætter sig den russiske overtagelse af halvøen og boykottede den såkaldte folkeafstemning den 16. marts 2014; der henviser til, at krimtatarernes institutioner og organisationer i stigende grad mærkes som »ekstremister«, og at fremtrædende medlemmer af Krims tatarsamfund er eller risikerer at blive arresteret som »terrorister«; der henviser til, at overgreb mod tatarer omfatter bortførelse, tvungen forsvinding, vold, tortur og udenretslige henrettelser, som de facto-myndighederne har undladt at undersøge og retsforfølge samt systemiske juridiske problemer i forbindelse med ejendomsrettigheder og registrering;

| C. | der henviser til, at krimtatarernes ledere, herunder Mustafa Dzhemilev og Rafat Chubarov, tidligere har fået forbud mod at komme på Krim, og nu får lov til at gøre det, men under trussel om anholdelse — og således deler samme skæbne som adskillige andre medlemmer af Mejlis og krimtatarernes aktivister og fordrevne; der henviser til, at mere end 20 000 krimtatarer ifølge oplysninger fra den ukrainske regering har måttet forlade det besatte Krim og flytte til Ukraines fastland; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at krimtatarernes ledere, herunder Mustafa Dzhemilev og Rafat Chubarov, tidligere har fået forbud mod at komme på Krim, og nu får lov til at gøre det, men under trussel om anholdelse — og således deler samme skæbne som adskillige andre medlemmer af Mejlis og krimtatarernes aktivister og fordrevne; der henviser til, at mere end 20 000 krimtatarer ifølge oplysninger fra den ukrainske regering har måttet forlade det besatte Krim og flytte til Ukraines fastland;

| D. | der henviser til, at krimtatarernes leder Mustafa Dzhemilev, der tidligere har tilbragt 15 år i sovjetiske fængsler, har offentliggjort en liste over 14 krimtatarer, der tilbageholdes som politiske fanger af de såkaldte russiske myndigheder på Krim, herunder Ahtem Çiygoz, første næstformand for Mejlis, som bliver tilbageholdt i Simferopol, imens han afventer sin retssag; gør især opmærksom på hans helbredssituation og understreger betydningen af, at retssagen bliver offentlig og overvåges af Europarådet og andre internationale organisationer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at krimtatarernes leder Mustafa Dzhemilev, der tidligere har tilbragt 15 år i sovjetiske fængsler, har offentliggjort en liste over 14 krimtatarer, der tilbageholdes som politiske fanger af de såkaldte russiske myndigheder på Krim, herunder Ahtem Çiygoz, første næstformand for Mejlis, som bliver tilbageholdt i Simferopol, imens han afventer sin retssag; gør især opmærksom på hans helbredssituation og understreger betydningen af, at retssagen bliver offentlig og overvåges af Europarådet og andre internationale organisationer;

| E. | der henviser til, at Den Russiske Føderation har begrænset adgangen til Krim for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), FN og Europarådet, for ikke at nævne de ikke-statslige menneskerettighedsorganisationer og uafhængige journalister; der henviser til, at den manglende adgang gør overvågningen af og rapporteringen om menneskerettighederne på Krim meget vanskelig; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Russiske Føderation har begrænset adgangen til Krim for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), FN og Europarådet, for ikke at nævne de ikke-statslige menneskerettighedsorganisationer og uafhængige journalister; der henviser til, at den manglende adgang gør overvågningen af og rapporteringen om menneskerettighederne på Krim meget vanskelig;

| F. | der henviser til, at den samlede befolkning af krimtatarer, en oprindelig befolkning på Krim, i 1944 blev tvangsdeporteret til andre dele af det daværende USSR og først i 1989 fik lov til at vende tilbage; der henviser til, at Ukraines Verkhovna Rada den 12. november 2015 vedtog en beslutning, hvori deporteringen af krimtatarerne i 1944 blev betegnet som folkedrab, og den 18. maj blev udråbt til mindedag; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den samlede befolkning af krimtatarer, en oprindelig befolkning på Krim, i 1944 blev tvangsdeporteret til andre dele af det daværende USSR og først i 1989 fik lov til at vende tilbage; der henviser til, at Ukraines Verkhovna Rada den 12. november 2015 vedtog en beslutning, hvori deporteringen af krimtatarerne i 1944 blev betegnet som folkedrab, og den 18. maj blev udråbt til mindedag;

| G. | der henviser til, at Krims såkaldte højesteret den 26. april 2016 udtalte sig til fordel for en anmodning fra Krims såkaldte statsanklager, Natalia Poklonskaya, og beskyldte Mejlis, som havde været det repræsentative organ for krimtatarerne siden sin oprettelse i 1991 og havde nydt fuld retlig status siden maj 1999, for ekstremisme, terrorisme, menneskerettighedskrænkelser, ulovlige handlinger og sabotagehandlinger mod myndighederne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Krims såkaldte højesteret den 26. april 2016 udtalte sig til fordel for en anmodning fra Krims såkaldte statsanklager, Natalia Poklonskaya, og beskyldte Mejlis, som havde været det repræsentative organ for krimtatarerne siden sin oprettelse i 1991 og havde nydt fuld retlig status siden maj 1999, for ekstremisme, terrorisme, menneskerettighedskrænkelser, ulovlige handlinger og sabotagehandlinger mod myndighederne;

| H. | der henviser til, at Mejlis nu er blevet erklæret en ekstremistisk organisation og er opført på det russiske justitsministeriums liste over ngo'er, hvis aktiviteter skal suspenderes; der henviser til, at Mejlis' aktiviteter således er forbudt på Krim og i Rusland; der henviser til, at dette forbud vil kunne anvendes på mere end 2 500 Mejlis-medlemmer i 250 landsbyer og byer på Krim; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Mejlis nu er blevet erklæret en ekstremistisk organisation og er opført på det russiske justitsministeriums liste over ngo'er, hvis aktiviteter skal suspenderes; der henviser til, at Mejlis' aktiviteter således er forbudt på Krim og i Rusland; der henviser til, at dette forbud vil kunne anvendes på mere end 2 500 Mejlis-medlemmer i 250 landsbyer og byer på Krim;

| I. | der henviser til, at afgørelsen fra den såkaldte offentlige anklager og Krims såkaldte højesteret er iboende dele af den politiske undertrykkelse og trusler fra Den Russiske Føderations side, som er at straffe denne minoritet for sin loyalitet over for den ukrainske stat under den ulovlige annektering af halvøen for to år siden; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at afgørelsen fra den såkaldte offentlige anklager og Krims såkaldte højesteret er iboende dele af den politiske undertrykkelse og trusler fra Den Russiske Føderations side, som er at straffe denne minoritet for sin loyalitet over for den ukrainske stat under den ulovlige annektering af halvøen for to år siden;

| J. | der henviser til, at der er tale om en klar overtrædelse af den humanitære folkeret (herunder den fjerde Haagerkonvention af 1907, den fjerde Genève-konvention af 1949 og tillægsprotokol I hertil af 1977), hvorefter en besættelsesmagt ikke kan retsforfølge civile for lovovertrædelser, der blev begået forud for besættelsen, og de strafferetlige love i det besatte område forbliver i kraft; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er tale om en klar overtrædelse af den humanitære folkeret (herunder den fjerde Haagerkonvention af 1907, den fjerde Genève-konvention af 1949 og tillægsprotokol I hertil af 1977), hvorefter en besættelsesmagt ikke kan retsforfølge civile for lovovertrædelser, der blev begået forud for besættelsen, og de strafferetlige love i det besatte område forbliver i kraft;

| 1. | fordømmer på det kraftigste Krims såkaldte højesterets afgørelse om at forbyde krimtatarernes Mejlis og opfordrer indtrængende til en omstødelse; mener, at denne afgørelse udgør systemisk og målrettet forfølgelse af krimtatarerne, og er en politisk motiveret handling med henblik på yderligere at intimidere de legitime repræsentanter for tatarsamfundet; understreger vigtigheden af dette demokratisk valgte beslutningsorgan, der repræsenterer krimtatarerne; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste Krims såkaldte højesterets afgørelse om at forbyde krimtatarernes Mejlis og opfordrer indtrængende til en omstødelse; mener, at denne afgørelse udgør systemisk og målrettet forfølgelse af krimtatarerne, og er en politisk motiveret handling med henblik på yderligere at intimidere de legitime repræsentanter for tatarsamfundet; understreger vigtigheden af dette demokratisk valgte beslutningsorgan, der repræsenterer krimtatarerne;

| 2. | påpeger, at forbuddet mod krimtatarernes Mejlis, som er et legitimt og anerkendt repræsentativt organ for den indfødte befolkning på Krim, vil give grobund for yderligere stigmatisering af krimtatarer, øge forskelsbehandlingen af dem og krænke deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og er et forsøg på at fordrive dem fra Krim, som er deres historiske hjemsted; er bekymret over, at stemplingen af Mejlis som en ekstremistisk organisation kan føre til yderligere anklager i overensstemmelse med bestemmelser i Den Russiske Føderations straffelov; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at forbuddet mod krimtatarernes Mejlis, som er et legitimt og anerkendt repræsentativt organ for den indfødte befolkning på Krim, vil give grobund for yderligere stigmatisering af krimtatarer, øge forskelsbehandlingen af dem og krænke deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og er et forsøg på at fordrive dem fra Krim, som er deres historiske hjemsted; er bekymret over, at stemplingen af Mejlis som en ekstremistisk organisation kan føre til yderligere anklager i overensstemmelse med bestemmelser i Den Russiske Føderations straffelov;

| 3. | minder om, at forbuddet mod Mejlis betyder, at det er underlagt forbud mod at samles, offentliggøre sine synspunkter i massemedier, afholde offentlige arrangementer og anvende bankkonti; opfordrer EU til at yde finansiel støtte til de aktiviteter, som varetages af Mejlis, mens den er i eksil; opfordrer til øget støtte til menneskerettighedsorganisationer, der arbejder på vegne af Krim; |
| --- | --- |

3.

minder om, at forbuddet mod Mejlis betyder, at det er underlagt forbud mod at samles, offentliggøre sine synspunkter i massemedier, afholde offentlige arrangementer og anvende bankkonti; opfordrer EU til at yde finansiel støtte til de aktiviteter, som varetages af Mejlis, mens den er i eksil; opfordrer til øget støtte til menneskerettighedsorganisationer, der arbejder på vegne af Krim;

| 4. | minder om den triste toårsdag for Den Russiske Føderations ulovlige annektering af Krimhalvøen den 20. februar 2014; gentager sin kraftige fordømmelse af denne handling, som er i strid med folkeretten; udtrykker sin stærke tilsagn om manglende anerkendelse af den ulovlige annektering af Krim og om de sanktioner, der blev iværksat i kølvandet heraf, og opfordrer til, at man overvejer at udvide listen over personer, der er omfattet af EU's sanktioner i forbindelse med forbuddet mod Mejlis; opfordrer alle medlemsstaterne til nøje at følge denne liste; beklager de organiserede besøg på Krim — uden samtykke fra de ukrainske myndigheder — foretaget af nogle politikere fra EU-medlemsstaterne, herunder medlemmer af de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet, og opfordrer parlamentsmedlemmer til at afstå fra sådanne besøg i fremtiden; |
| --- | --- |

4.

minder om den triste toårsdag for Den Russiske Føderations ulovlige annektering af Krimhalvøen den 20. februar 2014; gentager sin kraftige fordømmelse af denne handling, som er i strid med folkeretten; udtrykker sin stærke tilsagn om manglende anerkendelse af den ulovlige annektering af Krim og om de sanktioner, der blev iværksat i kølvandet heraf, og opfordrer til, at man overvejer at udvide listen over personer, der er omfattet af EU's sanktioner i forbindelse med forbuddet mod Mejlis; opfordrer alle medlemsstaterne til nøje at følge denne liste; beklager de organiserede besøg på Krim — uden samtykke fra de ukrainske myndigheder — foretaget af nogle politikere fra EU-medlemsstaterne, herunder medlemmer af de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet, og opfordrer parlamentsmedlemmer til at afstå fra sådanne besøg i fremtiden;

| 5. | bekræfter sin stærke støtte til Ukraines suverænitet, politiske uafhængighed, samhørighed og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og landets frie og suveræne beslutning om at forfølge en europæisk vej; opfordrer alle parter til omgående at forfølge en fredelig reintegration af den besatte Krimhalvø i det ukrainske retssystem gennem politisk dialog og i fuld overensstemmelse med folkeretten; mener, at genetablering af Ukraines kontrol over halvøen er af afgørende betydning for en genoptagelse af samarbejdet med Den Russiske Føderation, herunder en ophævelse af de Krim-relaterede sanktioner; |
| --- | --- |

5.

bekræfter sin stærke støtte til Ukraines suverænitet, politiske uafhængighed, samhørighed og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og landets frie og suveræne beslutning om at forfølge en europæisk vej; opfordrer alle parter til omgående at forfølge en fredelig reintegration af den besatte Krimhalvø i det ukrainske retssystem gennem politisk dialog og i fuld overensstemmelse med folkeretten; mener, at genetablering af Ukraines kontrol over halvøen er af afgørende betydning for en genoptagelse af samarbejdet med Den Russiske Føderation, herunder en ophævelse af de Krim-relaterede sanktioner;

| 6. | fordømmer de alvorlige begrænsninger af ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden, bl.a. i forbindelse med traditionelle mindehøjtideligheder, herunder på årsdagen for Stalins totalitære sovjetstyres deportering af krimtatarerne, og krimtatarernes kulturelle arrangementer; |
| --- | --- |

6.

fordømmer de alvorlige begrænsninger af ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden, bl.a. i forbindelse med traditionelle mindehøjtideligheder, herunder på årsdagen for Stalins totalitære sovjetstyres deportering af krimtatarerne, og krimtatarernes kulturelle arrangementer;

| 7. | fordømmer begrænsninger af frie medier på Krim, især tilbagekaldelse af licensen for den største tartariske tv-kanal på Krim, ATR; opfordrer til genåbning af denne kanal og børne-tv-kanalen Lale samt radiostationen Meydan; mener, at disse handlinger fratager krimtatarerne et afgørende instrument til at bevare deres kulturelle og sproglige identitet; bemærker oprettelsen af den nye stationer TV Millet, og opfordrer til, at den sikres fuld redaktionel uafhængighed; |
| --- | --- |

7.

fordømmer begrænsninger af frie medier på Krim, især tilbagekaldelse af licensen for den største tartariske tv-kanal på Krim, ATR; opfordrer til genåbning af denne kanal og børne-tv-kanalen Lale samt radiostationen Meydan; mener, at disse handlinger fratager krimtatarerne et afgørende instrument til at bevare deres kulturelle og sproglige identitet; bemærker oprettelsen af den nye stationer TV Millet, og opfordrer til, at den sikres fuld redaktionel uafhængighed;

| 8. | beklager dybt den systematiske begrænsning af ytringsfriheden under påskud af ekstremisme, og overvågningen af de sociale medier med henblik på at identificere aktivister, der ikke anerkender den nye orden, og som anfægter gyldigheden af den såkaldte »folkeafstemning« den 16. marts 2014; minder om, at et hundrede medlemsstater på FN's Generalforsamling indtog samme standpunkt med vedtagelsen af resolution 68/262; |
| --- | --- |

8.

beklager dybt den systematiske begrænsning af ytringsfriheden under påskud af ekstremisme, og overvågningen af de sociale medier med henblik på at identificere aktivister, der ikke anerkender den nye orden, og som anfægter gyldigheden af den såkaldte »folkeafstemning« den 16. marts 2014; minder om, at et hundrede medlemsstater på FN's Generalforsamling indtog samme standpunkt med vedtagelsen af resolution 68/262;

| 9. | minder om, at de indfødte krimtatarer har lidt historiske uretfærdigheder, der førte til den massive udvisning af sovjetiske myndigheder og fratagelse af deres jord og ressourcer; beklager, at forskelsbehandling forestået af de såkaldte myndigheder forhindrer tilbageleveringen af disse ejendomme og ressourcer, eller bliver brugt som et instrument til at købe støtte; |
| --- | --- |

9.

minder om, at de indfødte krimtatarer har lidt historiske uretfærdigheder, der førte til den massive udvisning af sovjetiske myndigheder og fratagelse af deres jord og ressourcer; beklager, at forskelsbehandling forestået af de såkaldte myndigheder forhindrer tilbageleveringen af disse ejendomme og ressourcer, eller bliver brugt som et instrument til at købe støtte;

| 10. | opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation, som i henhold til den humanitære folkeret bærer det endelige ansvar som den besættende stat på Krim, til at opretholde retsordenen på Krim og beskytte borgerne mod vilkårlige retlige eller administrative foranstaltninger og afgørelser, og derved opfylde sine egne forpligtelser som medlem af Europarådet, og til at gennemføre uafhængige internationale undersøgelser af eventuelle overtrædelser af folkeretten eller af menneskerettighederne begået af besættelsesstyrkerne og de såkaldte lokale myndigheder; kræver en reaktivering af kontaktgruppen for familierne til forsvundne personer; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation, som i henhold til den humanitære folkeret bærer det endelige ansvar som den besættende stat på Krim, til at opretholde retsordenen på Krim og beskytte borgerne mod vilkårlige retlige eller administrative foranstaltninger og afgørelser, og derved opfylde sine egne forpligtelser som medlem af Europarådet, og til at gennemføre uafhængige internationale undersøgelser af eventuelle overtrædelser af folkeretten eller af menneskerettighederne begået af besættelsesstyrkerne og de såkaldte lokale myndigheder; kræver en reaktivering af kontaktgruppen for familierne til forsvundne personer;

| 11. | opfordrer til permanent og uhindret adgang til Krim for de relevante internationale menneskerettighedsorganer, med det formål at overvåge menneskerettighedssituationen; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til permanent og uhindret adgang til Krim for de relevante internationale menneskerettighedsorganer, med det formål at overvåge menneskerettighedssituationen;

| 12. | glæder sig over det ukrainske initiativ til indførelse af en international forhandlingsmekanisme i »Genève plus«-format med henblik på genetablering af Ukraines suverænitet over Krim, som bør omfatte direkte engagement fra EU's side; opfordrer Den Russiske Føderation til at indlede forhandlinger med Ukraine og andre parter om tilbagetrækning fra Krim og til at ophæve handels- og energiembargoer samt undtagelsestilstanden på Krim; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over det ukrainske initiativ til indførelse af en international forhandlingsmekanisme i »Genève plus«-format med henblik på genetablering af Ukraines suverænitet over Krim, som bør omfatte direkte engagement fra EU's side; opfordrer Den Russiske Føderation til at indlede forhandlinger med Ukraine og andre parter om tilbagetrækning fra Krim og til at ophæve handels- og energiembargoer samt undtagelsestilstanden på Krim;

| 13. | opfordrer til bevarelse af Krims historiske og traditionelle multikulturelle miljø og til fuld respekt for ukrainernes, tatarernes og andre mindretals sprog og særlige kulturer; fordømmer juridisk pres på krimtatarernes kultur- og uddannelsesinstitutioner, herunder dem, der beskæftiger sig med krimtatarernes børn; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til bevarelse af Krims historiske og traditionelle multikulturelle miljø og til fuld respekt for ukrainernes, tatarernes og andre mindretals sprog og særlige kulturer; fordømmer juridisk pres på krimtatarernes kultur- og uddannelsesinstitutioner, herunder dem, der beskæftiger sig med krimtatarernes børn;

| 14. | opfordrer Den Russiske Føderation til at efterforske alle sager om tortur af fanger, der er ulovligt frihedsberøvet på Krim, herunder Ahtem Çiygoz, næstformand for Mejlis, Mustafa Degermendzhi og Ali Asanov, der blev arresteret på Krim af de såkaldte lokale myndigheder på grund af deres fredelige protester mod besættelsen, og garantere, at de kan vende sikkert tilbage til Ukraine; gentager sin opfordring til løsladelse af Oleg Sentsov og Oleksandr Kolchenko; opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til at sætte en stopper for den politisk motiverede forfølgelse af dissidenter og borgerretsaktivister; fordømmer deres efterfølgende overførsel til Rusland og påtvingelse af russisk statsborgerskab; opfordrer Den Russiske Føderation til at samarbejde tæt med Europarådet og OSCE i ovennævnte tilfælde; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Den Russiske Føderation til at efterforske alle sager om tortur af fanger, der er ulovligt frihedsberøvet på Krim, herunder Ahtem Çiygoz, næstformand for Mejlis, Mustafa Degermendzhi og Ali Asanov, der blev arresteret på Krim af de såkaldte lokale myndigheder på grund af deres fredelige protester mod besættelsen, og garantere, at de kan vende sikkert tilbage til Ukraine; gentager sin opfordring til løsladelse af Oleg Sentsov og Oleksandr Kolchenko; opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til at sætte en stopper for den politisk motiverede forfølgelse af dissidenter og borgerretsaktivister; fordømmer deres efterfølgende overførsel til Rusland og påtvingelse af russisk statsborgerskab; opfordrer Den Russiske Føderation til at samarbejde tæt med Europarådet og OSCE i ovennævnte tilfælde;

| 15. | opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Rådet til at øge presset på Den Russiske Føderation til at give internationale organisationer adgang til Krim med henblik på at overvåge menneskerettighedssituationen i betragtning af de fortsatte alvorlige krænkelser af de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, og med henblik på at etablere permanente internationale konventionsbaserede overvågningsmekanismer; understreger, at enhver international tilstedeværelse på stedet skal koordineres nøje, aftales med Ukraine og støttes af de store internationale menneskerettighedsorganisationer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Rådet til at øge presset på Den Russiske Føderation til at give internationale organisationer adgang til Krim med henblik på at overvåge menneskerettighedssituationen i betragtning af de fortsatte alvorlige krænkelser af de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, og med henblik på at etablere permanente internationale konventionsbaserede overvågningsmekanismer; understreger, at enhver international tilstedeværelse på stedet skal koordineres nøje, aftales med Ukraine og støttes af de store internationale menneskerettighedsorganisationer;

| 16. | gentager sin alvorlige bekymring over situationen for LGBTI-personer i Krim, som er blevet væsentligt forværret efter den russiske annektering; |
| --- | --- |

16.

gentager sin alvorlige bekymring over situationen for LGBTI-personer i Krim, som er blevet væsentligt forværret efter den russiske annektering;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand for Kommissionen, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Ukraines præsident, regering og parlament, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament samt krimtatarfolkets Mejlis-forsamling. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand for Kommissionen, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Ukraines præsident, regering og parlament, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament samt krimtatarfolkets Mejlis-forsamling.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/31

---

P8_TA(2016)0219

Gambia

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Gambia (2016/2693(RSP))

(2018/C 076/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Gambia, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Gambia,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om EU's prioriteter for FN's Menneskerettighedsråd i 2015 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om EU's prioriteter for FN's Menneskerettighedsråd i 2015 (1),

| — | der henviser til adskillige parlamentariske forespørgsler om situationen i Gambia, |
| --- | --- |

—

der henviser til adskillige parlamentariske forespørgsler om situationen i Gambia,

| — | der henviser til EU-Udenrigstjenestens erklæring af 17. april 2016 om menneskerettighedssituationen i Gambia, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Udenrigstjenestens erklæring af 17. april 2016 om menneskerettighedssituationen i Gambia,

| — | der henviser til adskillige erklæringer fra EU's delegation til Gambia, |
| --- | --- |

—

der henviser til adskillige erklæringer fra EU's delegation til Gambia,

| — | der henviser til resolutionen af 28. februar 2015 fra Kommissionen for Den Afrikanske Union om menneskerettighedssituationen i Republikken Gambia, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen af 28. februar 2015 fra Kommissionen for Den Afrikanske Union om menneskerettighedssituationen i Republikken Gambia,

| — | der henviser til den erklæring, som FN’s generalsekretær, Ban Ki-moon, fremsatte den 17. april 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som FN’s generalsekretær, Ban Ki-moon, fremsatte den 17. april 2016,

| — | der henviser til rapporten fra den særlige rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf i FN's Menneskerettighedsråd, Tillæg: Tjenesterejse til Gambia den 2. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra den særlige rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf i FN's Menneskerettighedsråd, Tillæg: Tjenesterejse til Gambia den 2. marts 2015,

| — | der henviser til rapporten af 11. maj 2015 fra FN's særlige rapportør om udenretlige, summariske eller vilkårlige henrettelser om Gambia, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 11. maj 2015 fra FN's særlige rapportør om udenretlige, summariske eller vilkårlige henrettelser om Gambia,

| — | der henviser til rapporten af 24. december 2014 fra FN-Arbejdsgruppen om Universel Regelmæssig Gennemgang (UPR) om Gambia, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 24. december 2014 fra FN-Arbejdsgruppen om Universel Regelmæssig Gennemgang (UPR) om Gambia,

| — | der henviser til Cotonou-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i juni 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonou-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i juni 2000,

| — | der henviser til Gambias forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Gambias forfatning,

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro fra 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro fra 1981,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Yahya Jammeh overtog magten i Gambia ved et militærkup i 1994; der henviser til, at han blev valgt til præsident i 1996 og siden er blevet genvalgt tre gange under omstridte omstændigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Yahya Jammeh overtog magten i Gambia ved et militærkup i 1994; der henviser til, at han blev valgt til præsident i 1996 og siden er blevet genvalgt tre gange under omstridte omstændigheder;

| B. | der henviser til, at der skal afholdes præsidentvalg den 1. december 2016 og parlamentsvalg den 6. april 2017; der henviser til, at det sidste præsidentvalg, som fandt sted i 2011, blev fordømt af Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) for at mangle legitimitet og for at være ledsaget af undertrykkelse og intimidering af oppositionspartierne og deres vælgere; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der skal afholdes præsidentvalg den 1. december 2016 og parlamentsvalg den 6. april 2017; der henviser til, at det sidste præsidentvalg, som fandt sted i 2011, blev fordømt af Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) for at mangle legitimitet og for at være ledsaget af undertrykkelse og intimidering af oppositionspartierne og deres vælgere;

| C. | der henviser til, at en fredelig demonstration, som fandt sted den 14. april 2016 i Serekunda, en forstad til hovedstaden Banjul, med krav om valgreform førte til voldelige reaktioner fra de gambiske sikkerhedsstyrker og vilkårlige anholdelser af demonstranter, heriblandt flere medlemmer af United Democratic Party (UDP); der henviser til, at Solo Sandeng, der er leder af oppositionen og medlem af UDP, døde i fængsel under mistænkelige omstændigheder kort efter sin anholdelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en fredelig demonstration, som fandt sted den 14. april 2016 i Serekunda, en forstad til hovedstaden Banjul, med krav om valgreform førte til voldelige reaktioner fra de gambiske sikkerhedsstyrker og vilkårlige anholdelser af demonstranter, heriblandt flere medlemmer af United Democratic Party (UDP); der henviser til, at Solo Sandeng, der er leder af oppositionen og medlem af UDP, døde i fængsel under mistænkelige omstændigheder kort efter sin anholdelse;

| D. | der henviser til, at medlemmer af UDP igen samledes den 16. april 2016 for at kræve, at Solo Sandengs død retsforfølges, og at andre medlemmer af deres parti løslades; der henviser til, at politiet affyrede tåregas mod demonstranterne og anholdt et antal mennesker; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at medlemmer af UDP igen samledes den 16. april 2016 for at kræve, at Solo Sandengs død retsforfølges, og at andre medlemmer af deres parti løslades; der henviser til, at politiet affyrede tåregas mod demonstranterne og anholdt et antal mennesker;

| E. | der henviser til, at en anden oppositionsleder, Ousainou Darboe, samt andre højtstående partifunktionærer blev anholdt og stadig er i statens varetægt og efter sigende er alvorligt kvæstet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en anden oppositionsleder, Ousainou Darboe, samt andre højtstående partifunktionærer blev anholdt og stadig er i statens varetægt og efter sigende er alvorligt kvæstet;

| F. | der henviser til, at Alagie Abdoulie Ceesay, administrerende direktør for den uafhængige radiostation Teranga FM, blev anholdt den 2. juli 2015 af den nationale efterretningstjeneste (NIA) og er blevet nægtet kaution tre gange på trods af sin dårlige helbredstilstand; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Alagie Abdoulie Ceesay, administrerende direktør for den uafhængige radiostation Teranga FM, blev anholdt den 2. juli 2015 af den nationale efterretningstjeneste (NIA) og er blevet nægtet kaution tre gange på trods af sin dårlige helbredstilstand;

| G. | der henviser til, at De Forenede Nationers Særlige Arbejdsgruppe for Vilkårlig Tilbageholdelse og Fængsling i marts 2016 udsendte en udtalelse, der blev vedtaget på dens sidste møde i december 2015, hvori det blev understreget, at Alagie Abdoulie Ceesay var blevet udsat for vilkårlig frihedsberøvelse, og Gambia opfordredes til at løslade ham og frafalde alle anklager mod ham; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at De Forenede Nationers Særlige Arbejdsgruppe for Vilkårlig Tilbageholdelse og Fængsling i marts 2016 udsendte en udtalelse, der blev vedtaget på dens sidste møde i december 2015, hvori det blev understreget, at Alagie Abdoulie Ceesay var blevet udsat for vilkårlig frihedsberøvelse, og Gambia opfordredes til at løslade ham og frafalde alle anklager mod ham;

| H. | der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere og journalister i Gambia er ofre for urimelig praksis og undertrykkende lovgivning og konstant udsættes for chikane og intimidering, anholdelse og tilbageholdelse samt tvungen forsvinding eller tvinges i eksil; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere og journalister i Gambia er ofre for urimelig praksis og undertrykkende lovgivning og konstant udsættes for chikane og intimidering, anholdelse og tilbageholdelse samt tvungen forsvinding eller tvinges i eksil;

| I. | der henviser til, at tortur og andre former for mishandling anvendes regelmæssigt i Gambia; der henviser til, at det rapporteres, at folk rutinemæssigt er blevet udsat for brutal tortur eller anden form for mishandling for at fremtvinge »tilståelser«, der efterfølgende anvendes af domstolene, således som det fremgår af den rapport, der blev udarbejdet efter besøget fra FN's særlige rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf i Gambia i 2014; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at tortur og andre former for mishandling anvendes regelmæssigt i Gambia; der henviser til, at det rapporteres, at folk rutinemæssigt er blevet udsat for brutal tortur eller anden form for mishandling for at fremtvinge »tilståelser«, der efterfølgende anvendes af domstolene, således som det fremgår af den rapport, der blev udarbejdet efter besøget fra FN's særlige rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf i Gambia i 2014;

| J. | der henviser til, at NIA og politiet rutinemæssigt foretager vilkårlige tilbageholdelser, som i tilfældet med den tidligere vicelandbrugsminister, Ousman Jammeh, og de islamiske retslærde sheik Omar Colley, imam Ousman Sawaneh og imam Cherno Gassama, og at enkeltpersoner ofte tilbageholdes uden sigtelse og ud over den frist på 72 timer, inden for hvilken en mistænkt skal bringes for en domstol, hvilket er i strid med forfatningen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at NIA og politiet rutinemæssigt foretager vilkårlige tilbageholdelser, som i tilfældet med den tidligere vicelandbrugsminister, Ousman Jammeh, og de islamiske retslærde sheik Omar Colley, imam Ousman Sawaneh og imam Cherno Gassama, og at enkeltpersoner ofte tilbageholdes uden sigtelse og ud over den frist på 72 timer, inden for hvilken en mistænkt skal bringes for en domstol, hvilket er i strid med forfatningen;

| K. | der henviser til, at den nuværende lovgivning i Gambia mod homoseksualitet indeholder bestemmelser om lange fængselsstraffe og store bøder for »grov homoseksualitet«; der henviser til, at LGBTI-personer ofte er ofre for sikkerhedsstyrkernes angreb, trusler og vilkårlige anholdelser, og at nogle af dem er blevet tvunget til at forlade landet for deres egen sikkerhed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den nuværende lovgivning i Gambia mod homoseksualitet indeholder bestemmelser om lange fængselsstraffe og store bøder for »grov homoseksualitet«; der henviser til, at LGBTI-personer ofte er ofre for sikkerhedsstyrkernes angreb, trusler og vilkårlige anholdelser, og at nogle af dem er blevet tvunget til at forlade landet for deres egen sikkerhed;

| L. | der henviser til, at Gambia er et af de 15 fattigste lande i verden, og at næsten en fjerdedel af befolkningen er udsat for kronisk fødevareusikkerhed; der henviser til, at landet er stærkt afhængigt af international bistand; der henviser til, at 14 475 gambiere har søgt om asyl i EU siden 2015; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Gambia er et af de 15 fattigste lande i verden, og at næsten en fjerdedel af befolkningen er udsat for kronisk fødevareusikkerhed; der henviser til, at landet er stærkt afhængigt af international bistand; der henviser til, at 14 475 gambiere har søgt om asyl i EU siden 2015;

| M. | der henviser til, at situationen vedrørende menneskerettigheder, demokrati og retsstatsforholdene i Gambia giver anledning til reelle bekymringer; der henviser til, at EU har behandlet disse spørgsmål i en dialog i henhold til artikel 8 i Cotonouaftalen siden slutningen af 2009, men med meget få konkrete fremskridt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at situationen vedrørende menneskerettigheder, demokrati og retsstatsforholdene i Gambia giver anledning til reelle bekymringer; der henviser til, at EU har behandlet disse spørgsmål i en dialog i henhold til artikel 8 i Cotonouaftalen siden slutningen af 2009, men med meget få konkrete fremskridt;

| N. | der henviser til, at EU som følge af bekymringer over menneskerettighedssituationen har reduceret sin støtte til Gambia drastisk, om end EU stadig er landets største bistandsyder med et samlet beløb på 33 mio. EUR, der er afsat til det nationale vejledende program for 2015-2016; der henviser til, at præsident Jammeh efter denne nedsættelse af bistanden pludseligt udviste EU's chargé d'affaires i Gambia, Agnes Guillard, i juni 2015; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU som følge af bekymringer over menneskerettighedssituationen har reduceret sin støtte til Gambia drastisk, om end EU stadig er landets største bistandsyder med et samlet beløb på 33 mio. EUR, der er afsat til det nationale vejledende program for 2015-2016; der henviser til, at præsident Jammeh efter denne nedsættelse af bistanden pludseligt udviste EU's chargé d'affaires i Gambia, Agnes Guillard, i juni 2015;

| O. | der henviser til, at det nationale vejledende program for Gambia for 2015-2016 afsætter midler til investeringer i landbrug og fødevaresikkerhed samt transportsektoren, men ingen midler er afsat til udvikling af civilsamfundet, demokratisk regeringsførelse eller fremme af menneskerettighederne og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det nationale vejledende program for Gambia for 2015-2016 afsætter midler til investeringer i landbrug og fødevaresikkerhed samt transportsektoren, men ingen midler er afsat til udvikling af civilsamfundet, demokratisk regeringsførelse eller fremme af menneskerettighederne og retsstatsprincippet;

| P. | der henviser til, at Ghana er medlem af ECOWAS; der henviser til, at der i juli 2014 blev indgået en økonomisk partnerskabsaftale mellem EU og ECOWAS, som vil blive ratificeret i 2016; der henviser til, at økonomiske partnerskabsaftaler skal styrke ikke blot en retfærdig samhandel, men også menneskerettigheder og opnåelse af målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Ghana er medlem af ECOWAS; der henviser til, at der i juli 2014 blev indgået en økonomisk partnerskabsaftale mellem EU og ECOWAS, som vil blive ratificeret i 2016; der henviser til, at økonomiske partnerskabsaftaler skal styrke ikke blot en retfærdig samhandel, men også menneskerettigheder og opnåelse af målene for bæredygtig udvikling;

| Q. | der henviser til, at Ghana er medlem af Den Afrikanske Union (AU), er deltagerstat i det afrikanske charter og har undertegnet det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Ghana er medlem af Den Afrikanske Union (AU), er deltagerstat i det afrikanske charter og har undertegnet det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse;

| R. | der henviser til, at ændringen af valgloven i 2015 har presset oppositionspartierne økonomisk ved at gøre Gambia til et af de dyreste lande at stille op til valg til offentlige embeder i, hvilket udgør en indskrænkelse af borgernes rettigheder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at ændringen af valgloven i 2015 har presset oppositionspartierne økonomisk ved at gøre Gambia til et af de dyreste lande at stille op til valg til offentlige embeder i, hvilket udgør en indskrænkelse af borgernes rettigheder;

| 1. | udtrykker sin dybeste bekymring over den hurtige forværring af sikkerheds- og menneskerettighedssituationen i Gambia og beklager dybt angrebene på fredelige demonstranter den 14. og 16. april 2016; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybeste bekymring over den hurtige forværring af sikkerheds- og menneskerettighedssituationen i Gambia og beklager dybt angrebene på fredelige demonstranter den 14. og 16. april 2016;

| 2. | kræver øjeblikkelig løsladelse af alle de demonstranter, der blev anholdt i forbindelse med protesterne den 14. og 16. april 2016; anmoder om, at Republikken Gambias regering sikrer retfærdig rettergang for alle mistænkte, der tilbageholdes på påstande om at have deltaget i forsøg på forfatningsstridige ændringer af styret; opfordrer myndighederne i Gambia til at sikre disse mistænktes fysiske og psykiske integritet i alle situationer og at sikre ufortøvet lægebehandling af de tilskadekomne; udtrykker sin bekymring over beretningerne om tortur og mishandling af andre fanger; |
| --- | --- |

2.

kræver øjeblikkelig løsladelse af alle de demonstranter, der blev anholdt i forbindelse med protesterne den 14. og 16. april 2016; anmoder om, at Republikken Gambias regering sikrer retfærdig rettergang for alle mistænkte, der tilbageholdes på påstande om at have deltaget i forsøg på forfatningsstridige ændringer af styret; opfordrer myndighederne i Gambia til at sikre disse mistænktes fysiske og psykiske integritet i alle situationer og at sikre ufortøvet lægebehandling af de tilskadekomne; udtrykker sin bekymring over beretningerne om tortur og mishandling af andre fanger;

| 3. | opfordrer de gambiske myndigheder til at gennemføre en hurtig og uafhængig undersøgelse af disse hændelser og udtrykker i særdeleshed alvorlig bekymring over oppositionsaktivisten Solo Sandengs død under sin tilbageholdelse; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de gambiske myndigheder til at gennemføre en hurtig og uafhængig undersøgelse af disse hændelser og udtrykker i særdeleshed alvorlig bekymring over oppositionsaktivisten Solo Sandengs død under sin tilbageholdelse;

| 4. | fordømmer på det kraftigste de tvungne forsvindinger, vilkårlige tilbageholdelser, tortur og andre krænkelser af menneskerettighederne, der rettes mod systemkritikere, herunder journalister, menneskerettighedsforkæmpere, politiske modstandere og kritikere samt lesbiske, bøsser, biseksuelle og transseksuelle, under præsident Yahya Jammehs styre; opfordrer til, at alle fanger, der tilbageholdes »incommunicado«, stilles for en dommer eller løslades; |
| --- | --- |

4.

fordømmer på det kraftigste de tvungne forsvindinger, vilkårlige tilbageholdelser, tortur og andre krænkelser af menneskerettighederne, der rettes mod systemkritikere, herunder journalister, menneskerettighedsforkæmpere, politiske modstandere og kritikere samt lesbiske, bøsser, biseksuelle og transseksuelle, under præsident Yahya Jammehs styre; opfordrer til, at alle fanger, der tilbageholdes »incommunicado«, stilles for en dommer eller løslades;

| 5. | opfordrer EU og AU til at arbejde med Gambia for at indføre beskyttelsesforanstaltninger mod tortur, sikre uafhængige parters adgang til fanger og ændre enhver lovgivning, der griber ind i retten til ytringsfrihed, foreningsfrihed og forsamlingsfrihed, herunder strafbare handlinger som tilskyndelse til oprør, kriminelle injurier og »udbredelse af falske oplysninger« i straffeloven og ændringen af informations- og kommunikationsloven fra 2013, som omfatter censur af ytringer på internettet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer EU og AU til at arbejde med Gambia for at indføre beskyttelsesforanstaltninger mod tortur, sikre uafhængige parters adgang til fanger og ændre enhver lovgivning, der griber ind i retten til ytringsfrihed, foreningsfrihed og forsamlingsfrihed, herunder strafbare handlinger som tilskyndelse til oprør, kriminelle injurier og »udbredelse af falske oplysninger« i straffeloven og ændringen af informations- og kommunikationsloven fra 2013, som omfatter censur af ytringer på internettet;

| 6. | opfordrer Gambia til at ratificere FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Gambia til at ratificere FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf;

| 7. | opfordrer Gambias regering til at undersøge beviserne på NIA's menneskerettighedskrænkelser, udvikle lovgivning, der sørger for lige rettigheder for borgerne og behandler spørgsmål om ulighed, og at videreføre planerne om at nedsætte en national menneskerettighedskommission i overensstemmelse med Parisprincipperne om menneskerettighedsinstitutioner med henblik på at undersøge og overvåge påståede menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Gambias regering til at undersøge beviserne på NIA's menneskerettighedskrænkelser, udvikle lovgivning, der sørger for lige rettigheder for borgerne og behandler spørgsmål om ulighed, og at videreføre planerne om at nedsætte en national menneskerettighedskommission i overensstemmelse med Parisprincipperne om menneskerettighedsinstitutioner med henblik på at undersøge og overvåge påståede menneskerettighedskrænkelser;

| 8. | opfordrer indtrængende Gambias regering og de regionale myndigheder til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sætte en stopper for forskelsbehandling mod og angreb og kriminalisering af LGBTI-personer og garantere deres ret til ytringsfrihed, herunder fjernelse af bestemmelser, der kriminaliserer LGBTI-personer, fra den gambiske straffelov; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende Gambias regering og de regionale myndigheder til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sætte en stopper for forskelsbehandling mod og angreb og kriminalisering af LGBTI-personer og garantere deres ret til ytringsfrihed, herunder fjernelse af bestemmelser, der kriminaliserer LGBTI-personer, fra den gambiske straffelov;

| 9. | opfordrer de gambiske myndigheder til at forhindre enhver form for religiøs forskelsbehandling samt at tilskynde og træffe foranstaltninger til støtte for en fredelig og inklusiv dialog mellem alle befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de gambiske myndigheder til at forhindre enhver form for religiøs forskelsbehandling samt at tilskynde og træffe foranstaltninger til støtte for en fredelig og inklusiv dialog mellem alle befolkningsgrupper;

| 10. | opfordrer ECOWAS og AU til at fortsætte deres engagement mod det gambiske regimes igangværende krænkelser af menneskerettighederne; minder om, at sikkerhed og stabilisering fortsat er store udfordringer i den vestafrikanske region, og insisterer på nødvendigheden af, at AU og ECOWAS nøje overvåger situationen i Gambia og opretholder en permanent politisk dialog med de gambiske myndigheder om styrkelse af demokratiet og retsstaten; |
| --- | --- |

10.

opfordrer ECOWAS og AU til at fortsætte deres engagement mod det gambiske regimes igangværende krænkelser af menneskerettighederne; minder om, at sikkerhed og stabilisering fortsat er store udfordringer i den vestafrikanske region, og insisterer på nødvendigheden af, at AU og ECOWAS nøje overvåger situationen i Gambia og opretholder en permanent politisk dialog med de gambiske myndigheder om styrkelse af demokratiet og retsstaten;

| 11. | opfordrer indtrængende regeringen i Republikken Gambia til at ratificere det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse forud for præsidentvalget, der er planlagt til december 2016; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende regeringen i Republikken Gambia til at ratificere det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse forud for præsidentvalget, der er planlagt til december 2016;

| 12. | opfordrer Gambias regering til at indgå i en reel dialog med alle politiske partier i oppositionen om lovgivningsmæssige og politiske reformer, der skal sikre frie og retfærdige valg og garantere respekten for forenings- og forsamlingsfriheden i overensstemmelse med Gambias internationale forpligtelser; minder om, at fuld deltagelse af oppositionen og det uafhængige civilsamfund i uafhængige og frie nationale valg er en vigtig forudsætning for succes i forbindelse med disse valg; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Gambias regering til at indgå i en reel dialog med alle politiske partier i oppositionen om lovgivningsmæssige og politiske reformer, der skal sikre frie og retfærdige valg og garantere respekten for forenings- og forsamlingsfriheden i overensstemmelse med Gambias internationale forpligtelser; minder om, at fuld deltagelse af oppositionen og det uafhængige civilsamfund i uafhængige og frie nationale valg er en vigtig forudsætning for succes i forbindelse med disse valg;

| 13. | opfordrer det internationale samfund, herunder lokale menneskerettighedsorganisationer og NGO'er samt EU's delegation i Gambia og andre relevante internationale institutioner til aktivt at overvåge valgproceduren med særligt fokus på at sikre offentlig overholdelse af foreningsfriheden og forsamlingsfriheden; |
| --- | --- |

13.

opfordrer det internationale samfund, herunder lokale menneskerettighedsorganisationer og NGO'er samt EU's delegation i Gambia og andre relevante internationale institutioner til aktivt at overvåge valgproceduren med særligt fokus på at sikre offentlig overholdelse af foreningsfriheden og forsamlingsfriheden;

| 14. | opfordrer Gambias regering til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at garantere fuldstændig overholdelse af ytringsfriheden og pressefriheden under alle omstændigheder; opfordrer i denne forbindelse til reform af bestemmelserne i informations- og kommunikationsloven med henblik på at bringe den nationale lovgivning i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Gambias regering til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at garantere fuldstændig overholdelse af ytringsfriheden og pressefriheden under alle omstændigheder; opfordrer i denne forbindelse til reform af bestemmelserne i informations- og kommunikationsloven med henblik på at bringe den nationale lovgivning i overensstemmelse med internationale standarder;

| 15. | er bekymret over, at det nationale vejledende program for 2015-2016 for Gambia ikke foreskriver nogen støtte til eller finansiering af civilsamfundet eller demokratisk regeringsførelse, fremme af retsstatsprincippet og beskyttelse af menneskerettighederne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at demokratisk regeringsførelse, retsstatsprincippet og beskyttelsen af menneskerettighederne udgør de centrale områder i alle fremtidige samarbejdsaftaler mellem EU og Gambia; |
| --- | --- |

15.

er bekymret over, at det nationale vejledende program for 2015-2016 for Gambia ikke foreskriver nogen støtte til eller finansiering af civilsamfundet eller demokratisk regeringsførelse, fremme af retsstatsprincippet og beskyttelse af menneskerettighederne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at demokratisk regeringsførelse, retsstatsprincippet og beskyttelsen af menneskerettighederne udgør de centrale områder i alle fremtidige samarbejdsaftaler mellem EU og Gambia;

| 16. | anmoder EU-delegationen til Gambia om at anvende alle de redskaber, den har til rådighed, herunder det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder, til aktivt at overvåge forholdene under frihedsberøvelse i Gambia, og til at følge og overvåge efterforskningen af regeringens undertrykkelse af protesterne den 14. og 16. april 2016 og behandlingen af tilbageholdte demonstranter, samt til at optrappe bestræbelserne på at inddrage politiske oppositionsmedlemmer, studenterledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere, fagforeningsfolk og LGBTI-ledere; |
| --- | --- |

16.

anmoder EU-delegationen til Gambia om at anvende alle de redskaber, den har til rådighed, herunder det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder, til aktivt at overvåge forholdene under frihedsberøvelse i Gambia, og til at følge og overvåge efterforskningen af regeringens undertrykkelse af protesterne den 14. og 16. april 2016 og behandlingen af tilbageholdte demonstranter, samt til at optrappe bestræbelserne på at inddrage politiske oppositionsmedlemmer, studenterledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere, fagforeningsfolk og LGBTI-ledere;

| 17. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at foretage en offentlig høring i henhold til artikel 96 i Cotonouaftalen og til at overveje at fastfryse al ikke-humanitær bistand til Gambias regering og at indføre rejseforbud eller andre målrettede sanktioner mod embedsmænd, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at foretage en offentlig høring i henhold til artikel 96 i Cotonouaftalen og til at overveje at fastfryse al ikke-humanitær bistand til Gambias regering og at indføre rejseforbud eller andre målrettede sanktioner mod embedsmænd, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union, regeringerne i landene i Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater, Gambias regering og parlament, FN’s generalsekretær, FN’s Menneskerettighedsråd og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union, regeringerne i landene i Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater, Gambias regering og parlament, FN’s generalsekretær, FN’s Menneskerettighedsråd og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0079.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/35

---

P8_TA(2016)0220

Djibouti

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Djibouti (2016/2694(RSP))

(2018/C 076/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Djibouti, herunder beslutning af 4. juli 2013 om situationen i Djibouti (1) og af 15. januar 2009 om situationen på Afrikas Horn (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Djibouti, herunder beslutning af 4. juli 2013 om situationen i Djibouti (1) og af 15. januar 2009 om situationen på Afrikas Horn (2),

| — | der henviser til det nationale vejledende program for Djibouti under den 11. Europæiske Udviklingsfond af 19. juni 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til det nationale vejledende program for Djibouti under den 11. Europæiske Udviklingsfond af 19. juni 2014,

| — | der henviser til erklæringerne af 12. april 2016 og 23. december 2015 fra talsmanden for EU-Udenrigstjenesten, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 12. april 2016 og 23. december 2015 fra talsmanden for EU-Udenrigstjenesten,

| — | der henviser til erklæringen fra den højtstående repræsentant Federica Mogherini på vegne af Den Europæiske Union i anledning af verdensdagen for pressefrihed den 3. maj 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra den højtstående repræsentant Federica Mogherini på vegne af Den Europæiske Union i anledning af verdensdagen for pressefrihed den 3. maj 2016,

| — | der henviser til EU's regionale politiske partnerskab til fremme af fred, sikkerhed og udvikling på Afrikas Horn, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's regionale politiske partnerskab til fremme af fred, sikkerhed og udvikling på Afrikas Horn,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, som Djibouti har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, som Djibouti har ratificeret,

| — | der henviser til de foranstaltninger og de meddelelser, som De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) har gennemført og kommunikeret vedrørende Djibouti, |
| --- | --- |

—

der henviser til de foranstaltninger og de meddelelser, som De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) har gennemført og kommunikeret vedrørende Djibouti,

| — | der henviser til de foreløbige konklusioner af 10. april 2016 fra Den Afrikanske Unions valgobservationsmission, som overvågede præsidentvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til de foreløbige konklusioner af 10. april 2016 fra Den Afrikanske Unions valgobservationsmission, som overvågede præsidentvalget,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, som Djibouti har været kontraherende stat til siden 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, som Djibouti har været kontraherende stat til siden 2003,

| — | der henviser til en rammeaftale, der blev indgået den 30. december 2014 mellem UMP (Union pour la Majorité Présidentielle), koalitionen ved magten, og USN (Union pour le Salut National), koalitionen af oppositionspartier, der havde til formål at fremme »en fredelig og demokratisk national politik«, |
| --- | --- |

—

der henviser til en rammeaftale, der blev indgået den 30. december 2014 mellem UMP (Union pour la Majorité Présidentielle), koalitionen ved magten, og USN (Union pour le Salut National), koalitionen af oppositionspartier, der havde til formål at fremme »en fredelig og demokratisk national politik«,

| — | der henviser til dekret nr. 2015-3016 PR/PM af 24. november 2015, der er vedtaget af Djiboutis ministerråd, om exceptionelle sikkerhedsforanstaltninger efter angrebene i Paris den 13. november 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til dekret nr. 2015-3016 PR/PM af 24. november 2015, der er vedtaget af Djiboutis ministerråd, om exceptionelle sikkerhedsforanstaltninger efter angrebene i Paris den 13. november 2015,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og protokollen hertil om kvinders rettigheder i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og protokollen hertil om kvinders rettigheder i Afrika,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 og ændret den 22. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 og ændret den 22. juni 2010,

| — | der henviser til forfatningen fra 1992 for Republikken Djibouti, hvori anerkendes grundlæggende friheder og grundlæggende principper om god regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til forfatningen fra 1992 for Republikken Djibouti, hvori anerkendes grundlæggende friheder og grundlæggende principper om god regeringsførelse,

| — | der henviser til retningslinjerne for Den Afrikanske Unions valgobservations- og overvågningsmissioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne for Den Afrikanske Unions valgobservations- og overvågningsmissioner,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Ismail Omar Guelleh har været præsident for Djibouti siden 1999, og at han vandt en jordskredssejr ved valget i april 2016 med 87,1 % af stemmerne, hvilket er blevet kritiseret af oppositionspartier og menneskerettighedsgrupper som værende opnået gennem politisk undertrykkelse; der henviser til, at visse kandidater fra oppositionen boykottede valgene i 2005, 2011 og 2016; der henviser til, at præsident Guelleh i 2010 fik nationalforsamlingen til at ændre forfatningen, efter at det var bekendtgjort, at han ikke ville genopstille til valget i 2016, hvilket gjorde det muligt for ham at stille op til en tredje mandatperiode i 2011; der henviser til, at efterfølgende protester fra civilsamfundet blev annulleret; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Ismail Omar Guelleh har været præsident for Djibouti siden 1999, og at han vandt en jordskredssejr ved valget i april 2016 med 87,1 % af stemmerne, hvilket er blevet kritiseret af oppositionspartier og menneskerettighedsgrupper som værende opnået gennem politisk undertrykkelse; der henviser til, at visse kandidater fra oppositionen boykottede valgene i 2005, 2011 og 2016; der henviser til, at præsident Guelleh i 2010 fik nationalforsamlingen til at ændre forfatningen, efter at det var bekendtgjort, at han ikke ville genopstille til valget i 2016, hvilket gjorde det muligt for ham at stille op til en tredje mandatperiode i 2011; der henviser til, at efterfølgende protester fra civilsamfundet blev annulleret;

| B. | der henviser til, at Djiboutis centrale placering i Adenbugten har gjort landet strategisk vigtigt for udenlandske militærbaser, og det betragtes som et knudepunkt for bekæmpelse af pirateri og terrorisme; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Djiboutis centrale placering i Adenbugten har gjort landet strategisk vigtigt for udenlandske militærbaser, og det betragtes som et knudepunkt for bekæmpelse af pirateri og terrorisme;

| C. | der henviser til, at ti djiboutiske kvinder gik i sultestrejke i Paris for at kræve en international undersøgelse af voldtægt af kvinder, hvoraf fire selv hævder at være blevet voldtaget, mens en anden, Fatou Ambassa, 30 år, fastede til minde om sin kusine Halima, der angiveligt blev udsat for gruppevoldtægt i 2003 i en alder af 16 år; der henviser til, at otte af disse kvinder fortsat protesterne i nitten dage fra den 25. marts til den 12. april 2016, og ti flere kvinder har fulgt trop i Bruxelles; der henviser til, at den djiboutiske regering afviser deres klager; der henviser til, at kvinder er blevet taget som gidsler i konflikten mellem Djiboutis hær og FRUD-hæren; der henviser til, at Djibouti kvindekomité (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)), der blev oprettet i 1993, har registreret 246 tilfælde af voldtægt begået af soldater, der er indsamlet fra omkring 20 klager; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ti djiboutiske kvinder gik i sultestrejke i Paris for at kræve en international undersøgelse af voldtægt af kvinder, hvoraf fire selv hævder at være blevet voldtaget, mens en anden, Fatou Ambassa, 30 år, fastede til minde om sin kusine Halima, der angiveligt blev udsat for gruppevoldtægt i 2003 i en alder af 16 år; der henviser til, at otte af disse kvinder fortsat protesterne i nitten dage fra den 25. marts til den 12. april 2016, og ti flere kvinder har fulgt trop i Bruxelles; der henviser til, at den djiboutiske regering afviser deres klager; der henviser til, at kvinder er blevet taget som gidsler i konflikten mellem Djiboutis hær og FRUD-hæren; der henviser til, at Djibouti kvindekomité (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)), der blev oprettet i 1993, har registreret 246 tilfælde af voldtægt begået af soldater, der er indsamlet fra omkring 20 klager;

| D. | der henviser til, at ingen af EU's valgobservationsmissioner blev indbudt til at overvåge valget, og at den valgekspertmission, som EU tilbød, blev afvist af Djiboutis myndigheder; der henviser til, at Den Afrikanske Unions valgobservationsmission anbefaler, at der nedsættes en uafhængig valgkommission, der skal tage sig af valgprocessen og herunder offentliggøre de foreløbige resultater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ingen af EU's valgobservationsmissioner blev indbudt til at overvåge valget, og at den valgekspertmission, som EU tilbød, blev afvist af Djiboutis myndigheder; der henviser til, at Den Afrikanske Unions valgobservationsmission anbefaler, at der nedsættes en uafhængig valgkommission, der skal tage sig af valgprocessen og herunder offentliggøre de foreløbige resultater;

| E. | der henviser til, at tre kandidater fra oppositionen, Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali and Djama Abdourahman Djama, anfægtede resultaterne af valget i april 2014, og angav, at valget var uigennemsigtigt og ikke afspejler den djiboutiske befolknings vilje; der henviser til, at lokale menneskerettighedsorganisationer ikke har anerkendt resultaterne; der henviser til, at det politisk rum for oppositionen fortsat er meget snævert, og at ytringsfriheden er begrænset; der henviser til, at politi og sikkerhedstjenester fører stram kontrol med landet, og at domstolene er svage og tæt på regeringen; der henviser til, at oppositionsledere konstant er blevet udsat for fængsling og chikane, og der har været fremsat påstande om tortur; der henviser til, at det påstås, at hæren blev pålagt at fjerne oppositionsrepræsentanter fra nogle valgsteder, så valgurnerne kunne fyldes, mens andre distrikter, såsom Ali-Sabieh, blev sat under militær kontrol; der henviser til, at præsident Guelleh var vært for en fest for angiveligt at belønne hæren for sit bidrag til valget, inden de officielle resultater var offentliggjort; der henviser til, at Den Afrikanske Union har beklaget en række uregelmæssigheder (manglende registreringer, manglende offentliggørelse af resultater og den omstændighed, at stemmer ikke blev optalt i fuld offentlighed); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tre kandidater fra oppositionen, Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali and Djama Abdourahman Djama, anfægtede resultaterne af valget i april 2014, og angav, at valget var uigennemsigtigt og ikke afspejler den djiboutiske befolknings vilje; der henviser til, at lokale menneskerettighedsorganisationer ikke har anerkendt resultaterne; der henviser til, at det politisk rum for oppositionen fortsat er meget snævert, og at ytringsfriheden er begrænset; der henviser til, at politi og sikkerhedstjenester fører stram kontrol med landet, og at domstolene er svage og tæt på regeringen; der henviser til, at oppositionsledere konstant er blevet udsat for fængsling og chikane, og der har været fremsat påstande om tortur; der henviser til, at det påstås, at hæren blev pålagt at fjerne oppositionsrepræsentanter fra nogle valgsteder, så valgurnerne kunne fyldes, mens andre distrikter, såsom Ali-Sabieh, blev sat under militær kontrol; der henviser til, at præsident Guelleh var vært for en fest for angiveligt at belønne hæren for sit bidrag til valget, inden de officielle resultater var offentliggjort; der henviser til, at Den Afrikanske Union har beklaget en række uregelmæssigheder (manglende registreringer, manglende offentliggørelse af resultater og den omstændighed, at stemmer ikke blev optalt i fuld offentlighed);

| F. | der henviser til, at den 31. december 2015 efter udelukkelse af oppositionens medlemmer af Parlamentet, blev en lov, der var indført i november 2015 og som pålægger undtagelsestilstand, anvendt til at begrænse individets rettigheder og bekæmpe oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere, fagforeningsfolk og journalister; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den 31. december 2015 efter udelukkelse af oppositionens medlemmer af Parlamentet, blev en lov, der var indført i november 2015 og som pålægger undtagelsestilstand, anvendt til at begrænse individets rettigheder og bekæmpe oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere, fagforeningsfolk og journalister;

| G. | der henviser til, at den 30. december 2014 undertegnede den regerende koalition UMP en rammeaftale med oppositionskoalitionen USN, som indeholdt bestemmelser om en reform af den uafhængige nationale valgkommission (Commission Électorale Nationale Indépendante), oprettelse af et blandet parlamentarisk udvalg, og reformer på kort og mellemlang sigt; der henviser til, at det blandede parlamentariske udvalg blev oprettet i februar 2015, men ingen af de vigtigste lovforslag (såsom loven om oprettelsen af en uafhængig fælles valgkommission og en lov om rettigheder og pligter for politiske partier) er blevet forelagt; der henviser til, at de djiboutiske myndigheder den 26. august 2015 oplyste, at valgkommissionen ikke ville blive ændret; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den 30. december 2014 undertegnede den regerende koalition UMP en rammeaftale med oppositionskoalitionen USN, som indeholdt bestemmelser om en reform af den uafhængige nationale valgkommission (Commission Électorale Nationale Indépendante), oprettelse af et blandet parlamentarisk udvalg, og reformer på kort og mellemlang sigt; der henviser til, at det blandede parlamentariske udvalg blev oprettet i februar 2015, men ingen af de vigtigste lovforslag (såsom loven om oprettelsen af en uafhængig fælles valgkommission og en lov om rettigheder og pligter for politiske partier) er blevet forelagt; der henviser til, at de djiboutiske myndigheder den 26. august 2015 oplyste, at valgkommissionen ikke ville blive ændret;

| H. | der henviser til, at der ikke findes private tv-kanaler eller radiostationer i Djibouti, at myndighederne fører nøje tilsyn med oppositionens websteder og regelmæssigt blokerer menneskerettighedsorganisationers websteder og sociale medier; der henviser til, at regeringen ejer den største avis La Nation og det statslige radio- og tv-selskab Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, der udøver selvcensur; der henviser til, at Freedom House i 2015 erklærede, at pressen i Djibouti ikke var frit; der henviser til, at Djibouti ligger nr. 170 (ud af 180 lande) på det verdensomspændende indeks over pressefrihed i 2015, som er udarbejdet af Journalister uden Grænser; der henviser til, at under hele UMP-koalitionens regeringsperiode har oppositionspartier og aktivister været undertrykt, og der er ført retssager mod mange partiaktivister og journalister, herunder en BBC-journalist under en kampagne til præsidentvalget i 2016; der henviser til, at vigtigste oppositionsavis L’Aurore blev lukket ved en retsafgørelse den 19. januar 2016; der henviser til, at det nationale kommunikationsudvalg, som skulle have været oprettet i 1993, endnu ikke er blevet oprettet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ikke findes private tv-kanaler eller radiostationer i Djibouti, at myndighederne fører nøje tilsyn med oppositionens websteder og regelmæssigt blokerer menneskerettighedsorganisationers websteder og sociale medier; der henviser til, at regeringen ejer den største avis La Nation og det statslige radio- og tv-selskab Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, der udøver selvcensur; der henviser til, at Freedom House i 2015 erklærede, at pressen i Djibouti ikke var frit; der henviser til, at Djibouti ligger nr. 170 (ud af 180 lande) på det verdensomspændende indeks over pressefrihed i 2015, som er udarbejdet af Journalister uden Grænser; der henviser til, at under hele UMP-koalitionens regeringsperiode har oppositionspartier og aktivister været undertrykt, og der er ført retssager mod mange partiaktivister og journalister, herunder en BBC-journalist under en kampagne til præsidentvalget i 2016; der henviser til, at vigtigste oppositionsavis L’Aurore blev lukket ved en retsafgørelse den 19. januar 2016; der henviser til, at det nationale kommunikationsudvalg, som skulle have været oprettet i 1993, endnu ikke er blevet oprettet;

| I. | der henviser til, at der navnlig i 2012 blev foretaget en bølge af vilkårlige anholdelser af mistænkte væbnede FRUD-medlemmer i regionen Mablas; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der navnlig i 2012 blev foretaget en bølge af vilkårlige anholdelser af mistænkte væbnede FRUD-medlemmer i regionen Mablas;

| J. | der henviser til, at det er blevet hævdet, at mindst 27 mennesker er blevet dræbt og mere end 150 såret af myndighederne ved en kulturel fest i Buldugo den 21. december 2015, selvom regeringen fastholder, at dødstallet er så lavt som syv; der henviser til, at politiet også senere brød ind i de lokaler, hvor oppositionsledere mødtes, sårede en række oppositionsledere og fængslede to fremstående oppositionsledere (Abdourahman Mohammed Guelleh, generalsekretær for USN, og Hamoud Abdi Souldani) uden at fremføre nogen anklager mod dem; der henviser til, at begge blev udskrevet blot få dage før præsidentvalget, og at der er rejst strafferetlige anklager mod førstnævnte; der henviser til, at en fagforeningsleder og menneskerettighedsforkæmper, Omar Ali Ewado, blev tilbageholdt i isolation fra 29. december 2015 til 14. februar 2016 for at offentliggøre en liste over ofrene for massakren og dem, der fortsat savnes; der henviser til, at hans advokat også blev tilbageholdt i lufthavnen; der henviser til, at nævnte Said Houssein Robleh, oppositionsmedlem og generalsekretær for LDDH, blev såret af kugler fra det djiboutiske politi og for nuværende er i eksil i Europa; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er blevet hævdet, at mindst 27 mennesker er blevet dræbt og mere end 150 såret af myndighederne ved en kulturel fest i Buldugo den 21. december 2015, selvom regeringen fastholder, at dødstallet er så lavt som syv; der henviser til, at politiet også senere brød ind i de lokaler, hvor oppositionsledere mødtes, sårede en række oppositionsledere og fængslede to fremstående oppositionsledere (Abdourahman Mohammed Guelleh, generalsekretær for USN, og Hamoud Abdi Souldani) uden at fremføre nogen anklager mod dem; der henviser til, at begge blev udskrevet blot få dage før præsidentvalget, og at der er rejst strafferetlige anklager mod førstnævnte; der henviser til, at en fagforeningsleder og menneskerettighedsforkæmper, Omar Ali Ewado, blev tilbageholdt i isolation fra 29. december 2015 til 14. februar 2016 for at offentliggøre en liste over ofrene for massakren og dem, der fortsat savnes; der henviser til, at hans advokat også blev tilbageholdt i lufthavnen; der henviser til, at nævnte Said Houssein Robleh, oppositionsmedlem og generalsekretær for LDDH, blev såret af kugler fra det djiboutiske politi og for nuværende er i eksil i Europa;

| K. | der henviser til, at forholdene i Djiboutis fængsler er yderst bekymrende; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at forholdene i Djiboutis fængsler er yderst bekymrende;

| L. | der henviser til, at efter terrorangrebene den 13. november 2015 i Paris vedtog Djiboutis ministerråd den 24. november 2015 dekret nr. 015-3016 PR/PM, der forbyder forsamling og forsamlinger inden for offentlige områder som en foranstaltning til bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at efter terrorangrebene den 13. november 2015 i Paris vedtog Djiboutis ministerråd den 24. november 2015 dekret nr. 015-3016 PR/PM, der forbyder forsamling og forsamlinger inden for offentlige områder som en foranstaltning til bekæmpelse af terrorisme;

| M. | der henviser til, at der ikke findes nogen lovgivning til bekæmpelse af vold i hjemmet og ægtefællevoldtægt i Djibouti; der henviser til, at myndighederne har underrettet FN's Komité for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (CEDAW), at de er klar over manglerne i deres indsats for at bekæmpe kønsbaseret vold; der henviser til, at selv om det er ulovligt siden 2005, er forskellige former for kvindelig kønslemlæstelse blevet gennemført på 98 % af kvinderne i Djibouti; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der ikke findes nogen lovgivning til bekæmpelse af vold i hjemmet og ægtefællevoldtægt i Djibouti; der henviser til, at myndighederne har underrettet FN's Komité for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (CEDAW), at de er klar over manglerne i deres indsats for at bekæmpe kønsbaseret vold; der henviser til, at selv om det er ulovligt siden 2005, er forskellige former for kvindelig kønslemlæstelse blevet gennemført på 98 % af kvinderne i Djibouti;

| N. | der henviser til, at ifølge Verdensbanken lever mere end 23 % af befolkningen i Djibouti i ekstrem fattigdom, og 74 % lever for mindre end 3 USD om dagen; der henviser til, at fødevareusikkerheden i Djibouti er blevet forværret af høje fødevarepriser, knaphed på vand, klimaforandringer og reducerede græsarealer; der henviser til, at Djibouti er modtager af EU's hjælpepakke på 79 mio. EUR til Afrikas Horn, der er ramt af El Nino; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ifølge Verdensbanken lever mere end 23 % af befolkningen i Djibouti i ekstrem fattigdom, og 74 % lever for mindre end 3 USD om dagen; der henviser til, at fødevareusikkerheden i Djibouti er blevet forværret af høje fødevarepriser, knaphed på vand, klimaforandringer og reducerede græsarealer; der henviser til, at Djibouti er modtager af EU's hjælpepakke på 79 mio. EUR til Afrikas Horn, der er ramt af El Nino;

| O. | der henviser til, at overholdelse af menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet er selve grundlaget i partnerskabsaftalen AVS-EU og udgør afgørende elementer i Cotonouaftalen; der henviser til, at EU straks bør intensivere den regelmæssige politiske dialog med Djibouti i henhold til artikel 8 i Cotonouaftalen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at overholdelse af menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet er selve grundlaget i partnerskabsaftalen AVS-EU og udgør afgørende elementer i Cotonouaftalen; der henviser til, at EU straks bør intensivere den regelmæssige politiske dialog med Djibouti i henhold til artikel 8 i Cotonouaftalen;

| P. | der henviser til, at Djibouti i øjeblikket modtager 105 mio. EUR i bilateral EU-støtte, primært til vand og sanitet og fødevare- og ernæringssikkerhed, som led i EU's nationale vejledende program under den 11. Europæiske Udviklingsfond; der henviser til, at fra 2013 til 2017 har Djibouti modtaget 14 mio. EUR som en del af EU's SHARE-initiativ til styrkelse af resiliensen på Afrikas Horn (Supporting Horn of Africa Resilience), der har til formål at hjælpe lokalsamfund til at modstå tilbagevendende tørke; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Djibouti i øjeblikket modtager 105 mio. EUR i bilateral EU-støtte, primært til vand og sanitet og fødevare- og ernæringssikkerhed, som led i EU's nationale vejledende program under den 11. Europæiske Udviklingsfond; der henviser til, at fra 2013 til 2017 har Djibouti modtaget 14 mio. EUR som en del af EU's SHARE-initiativ til styrkelse af resiliensen på Afrikas Horn (Supporting Horn of Africa Resilience), der har til formål at hjælpe lokalsamfund til at modstå tilbagevendende tørke;

| Q. | der henviser til, at Djibouti er for tiden huser mere end 15 000 flygtninge fra Somalia og Eritrea og andre ca. 8 000 fra Yemen; der henviser til, at kvinder og piger i flygtningelejre er i fare for kønsbaseret vold; der henviser til, at Kommissionen yder støtte, f.eks. livsvigtige tjenesteydelser og finansielle støtte til de samfund, der huser flygtningene; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Djibouti er for tiden huser mere end 15 000 flygtninge fra Somalia og Eritrea og andre ca. 8 000 fra Yemen; der henviser til, at kvinder og piger i flygtningelejre er i fare for kønsbaseret vold; der henviser til, at Kommissionen yder støtte, f.eks. livsvigtige tjenesteydelser og finansielle støtte til de samfund, der huser flygtningene;

| 1. | udtrykker bekymring over den fastkørte demokratiseringsprocessen i Djibouti, som er blevet forværret ved at Parlamentet har stillet ændringsforslag til bestemmelserne i den djiboutiske forfatning om begrænsning af præsidentmandater, og af påstandene om, at medlemmer af oppositionen blev chikanerede og udelukket fra mange afstemningssteder; understreger betydningen af retfærdige valg uden intimidering; |
| --- | --- |

1.

udtrykker bekymring over den fastkørte demokratiseringsprocessen i Djibouti, som er blevet forværret ved at Parlamentet har stillet ændringsforslag til bestemmelserne i den djiboutiske forfatning om begrænsning af præsidentmandater, og af påstandene om, at medlemmer af oppositionen blev chikanerede og udelukket fra mange afstemningssteder; understreger betydningen af retfærdige valg uden intimidering;

| 2. | opfordrer til en grundig undersøgelse af gennemsigtigheden i valgprocessen og af valget i 2016 i Djibouti; gentager EU's opfordring til, at resultaterne fra hvert enkelt valgsted i både 2013 og 2016 bliver offentliggjort; |
| --- | --- |

2.

opfordrer til en grundig undersøgelse af gennemsigtigheden i valgprocessen og af valget i 2016 i Djibouti; gentager EU's opfordring til, at resultaterne fra hvert enkelt valgsted i både 2013 og 2016 bliver offentliggjort;

| 3. | fordømmer på det kraftigste de voldtægter, som djiboutiske soldater angiveligt har begået mod civile, og som er rapporteret af forskellige ikke-statslige organisationer, hvilket understreges af de nævnte sultestrejker, og opfordrer myndighederne i Djibouti til at foretage en grundig undersøgelse af navnlig militærets handlinger og sætte en stopper for straffrihed; opfordrer FN til at undersøge menneskerettighedssituationen i Djibouti og navnlig kvinders situation i landet; udtrykker sin stærke solidaritet med de djiboutiske kvinder, der for øjeblikket gennemfører en sultestrejke i Frankrig og Belgien; |
| --- | --- |

3.

fordømmer på det kraftigste de voldtægter, som djiboutiske soldater angiveligt har begået mod civile, og som er rapporteret af forskellige ikke-statslige organisationer, hvilket understreges af de nævnte sultestrejker, og opfordrer myndighederne i Djibouti til at foretage en grundig undersøgelse af navnlig militærets handlinger og sætte en stopper for straffrihed; opfordrer FN til at undersøge menneskerettighedssituationen i Djibouti og navnlig kvinders situation i landet; udtrykker sin stærke solidaritet med de djiboutiske kvinder, der for øjeblikket gennemfører en sultestrejke i Frankrig og Belgien;

| 4. | fordømmer militærets og politiets indblanding i demokratiske processer og gentager, at en grundig og gennemsigtig undersøgelse af valgprocessen er af afgørende betydning; udtrykker bekymring over den tilsyneladende vilje fra præsidenten til at fejre sin sejr ved valget i april 2016 på et for tidligt tidspunk; minder Djibouti om, at landet er kontraherende part til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, og at artikel 16 i den djiboutiske forfatning bestemmer, at »ingen må underkastes tortur eller mishandling eller udsættes for grusom, umenneskelig, nedværdigende eller ydmygende handlinger«; opfordrer Djibouti til grundigt at undersøge påstande om tortur og mishandling og sikre, at gerningsmændene bliver retsforfulgt, og, hvis de dømmes, at de straffes med passende sanktioner, og at ofrene får passende erstatning, samt at oprette en uafhængig mekanisme til at undersøge påstande om overgreb; |
| --- | --- |

4.

fordømmer militærets og politiets indblanding i demokratiske processer og gentager, at en grundig og gennemsigtig undersøgelse af valgprocessen er af afgørende betydning; udtrykker bekymring over den tilsyneladende vilje fra præsidenten til at fejre sin sejr ved valget i april 2016 på et for tidligt tidspunk; minder Djibouti om, at landet er kontraherende part til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, og at artikel 16 i den djiboutiske forfatning bestemmer, at »ingen må underkastes tortur eller mishandling eller udsættes for grusom, umenneskelig, nedværdigende eller ydmygende handlinger«; opfordrer Djibouti til grundigt at undersøge påstande om tortur og mishandling og sikre, at gerningsmændene bliver retsforfulgt, og, hvis de dømmes, at de straffes med passende sanktioner, og at ofrene får passende erstatning, samt at oprette en uafhængig mekanisme til at undersøge påstande om overgreb;

| 5. | beklager de djiboutiske myndigheders beslutning om ikke at reformere den nationale valgkommissionen som fastsat i den rammeaftale, der blev undertegnet den 30. december 2014, og opfordrer dem indtrængende til at arbejde tæt sammen med oppositionen for at sikre en mere gennemsigtig valgproces; |
| --- | --- |

5.

beklager de djiboutiske myndigheders beslutning om ikke at reformere den nationale valgkommissionen som fastsat i den rammeaftale, der blev undertegnet den 30. december 2014, og opfordrer dem indtrængende til at arbejde tæt sammen med oppositionen for at sikre en mere gennemsigtig valgproces;

| 6. | minder de djiboutiske myndigheder om deres forpligtelse i henhold til retningslinjerne for Den Afrikanske Unions valgobservations- og overvågningsmissioner til at beskytte journalister, og fordømmer den måde, hvorpå journalister er blevet behandlet, og minder de djiboutiske myndigheder om betydningen af pressefrihed og retten til en retfærdig rettergang; kræver en begrundet forklaring fra de djiboutiske myndigheder på behandlingen af journalister; fordømmer på det kraftigste den chikane og fængslinger uden anklager af oppositionsledere, journalister og uafhængige menneskerettighedsaktivister, der fandt sted i tiden op til præsidentvalget; opfordrer myndighederne i Djibouti til at ophøre med undertrykkelsen af politiske modstandere og journalister og til at løslade alle de personer, der tilbageholdes af politiske årsager eller for udøvelse af mediefriheden; opfordrer myndighederne i Djibouti til at revidere landets lovgivning om undtagelsestilstand og bringe den i fuld overensstemmelse med folkeretten; |
| --- | --- |

6.

minder de djiboutiske myndigheder om deres forpligtelse i henhold til retningslinjerne for Den Afrikanske Unions valgobservations- og overvågningsmissioner til at beskytte journalister, og fordømmer den måde, hvorpå journalister er blevet behandlet, og minder de djiboutiske myndigheder om betydningen af pressefrihed og retten til en retfærdig rettergang; kræver en begrundet forklaring fra de djiboutiske myndigheder på behandlingen af journalister; fordømmer på det kraftigste den chikane og fængslinger uden anklager af oppositionsledere, journalister og uafhængige menneskerettighedsaktivister, der fandt sted i tiden op til præsidentvalget; opfordrer myndighederne i Djibouti til at ophøre med undertrykkelsen af politiske modstandere og journalister og til at løslade alle de personer, der tilbageholdes af politiske årsager eller for udøvelse af mediefriheden; opfordrer myndighederne i Djibouti til at revidere landets lovgivning om undtagelsestilstand og bringe den i fuld overensstemmelse med folkeretten;

| 7. | fordømmer manglen på en uafhængig presse i Djibouti og overvågning og censur af websteder, der er kritiske over for regeringen; beklager den selvcensur, der foretages af de statsejede medier; opfordrer den djiboutiske regering til at give FM sendetilladelser til alle uafhængige medieorganer, der anmoder herom; opfordrer regeringen til at give udenlandske journalister fri adgang til landet for at give dem mulighed for at udøve deres arbejde sikkert og objektivt; opfordrer den djiboutiske regering til at nedsætte det nationale kommunikationsudvalg og til at tillade uafhængige og private radio- og tv-selskaber; |
| --- | --- |

7.

fordømmer manglen på en uafhængig presse i Djibouti og overvågning og censur af websteder, der er kritiske over for regeringen; beklager den selvcensur, der foretages af de statsejede medier; opfordrer den djiboutiske regering til at give FM sendetilladelser til alle uafhængige medieorganer, der anmoder herom; opfordrer regeringen til at give udenlandske journalister fri adgang til landet for at give dem mulighed for at udøve deres arbejde sikkert og objektivt; opfordrer den djiboutiske regering til at nedsætte det nationale kommunikationsudvalg og til at tillade uafhængige og private radio- og tv-selskaber;

| 8. | beklager de drab, der fandt sted på det kulturelle arrangement den 21. december 2015 og de efterfølgende tilbageholdelser og chikane af menneskerettighedsforkæmpere og medlemmer af oppositionen; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier og opfordrer til en fuldstændig og uafhængig undersøgelse med henblik på at identificere og retsforfølge de ansvarlige; gentager sin fordømmelse af vilkårlig tilbageholdelse og opfordrer til, at retten til et forsvar respekteres; |
| --- | --- |

8.

beklager de drab, der fandt sted på det kulturelle arrangement den 21. december 2015 og de efterfølgende tilbageholdelser og chikane af menneskerettighedsforkæmpere og medlemmer af oppositionen; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier og opfordrer til en fuldstændig og uafhængig undersøgelse med henblik på at identificere og retsforfølge de ansvarlige; gentager sin fordømmelse af vilkårlig tilbageholdelse og opfordrer til, at retten til et forsvar respekteres;

| 9. | opfordrer myndighederne i Djibouti til at sikre overholdelse af menneskerettighederne, som disse er anerkendt i nationale og internationale aftaler, som Djibouti har undertegnet, og til at sikre de borgerlige og politiske rettigheder og friheder, herunder retten til at demonstrere fredeligt og pressefriheden; |
| --- | --- |

9.

opfordrer myndighederne i Djibouti til at sikre overholdelse af menneskerettighederne, som disse er anerkendt i nationale og internationale aftaler, som Djibouti har undertegnet, og til at sikre de borgerlige og politiske rettigheder og friheder, herunder retten til at demonstrere fredeligt og pressefriheden;

| 10. | opfordrer indtrængende regeringen til fortsat at tilbyde uddannelse til politi og andre embedsmænd med henblik på håndhævelse af loven mod menneskehandel, til at intensivere indsatsen for at bringe menneskehandlere for retten og til at øge bevidstheden om spørgsmålet om menneskehandel blandt de retlige, lovgivningsmæssige og administrative myndigheder, civilsamfundet og ikke-statslige organisationer, der opererer i landet, samt over for den brede offentlighed; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende regeringen til fortsat at tilbyde uddannelse til politi og andre embedsmænd med henblik på håndhævelse af loven mod menneskehandel, til at intensivere indsatsen for at bringe menneskehandlere for retten og til at øge bevidstheden om spørgsmålet om menneskehandel blandt de retlige, lovgivningsmæssige og administrative myndigheder, civilsamfundet og ikke-statslige organisationer, der opererer i landet, samt over for den brede offentlighed;

| 11. | kræver, at kvinder og mænd skal behandles lige for loven i Djibouti og minder myndighederne om, at de er part i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder; |
| --- | --- |

11.

kræver, at kvinder og mænd skal behandles lige for loven i Djibouti og minder myndighederne om, at de er part i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder;

| 12. | glæder sig over den djiboutiske regerings intervention mod den udbredte praksis med kvindelig kønslemlæstelse, men vil gerne se flere fremskridt; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over den djiboutiske regerings intervention mod den udbredte praksis med kvindelig kønslemlæstelse, men vil gerne se flere fremskridt;

| 13. | opfordrer myndighederne til at give NGO'er adgang til distrikterne Obock, Tadjoural og Dikhil; |
| --- | --- |

13.

opfordrer myndighederne til at give NGO'er adgang til distrikterne Obock, Tadjoural og Dikhil;

| 14. | opfordrer de civile og militære myndigheder til at udvise den største tilbageholdenhed under politiets og hærens operationer i den nordlige del af landet og navnlig til ikke at anvende nogen form for vold mod civilbefolkningen eller bruge den som skjold for militærlejre; |
| --- | --- |

14.

opfordrer de civile og militære myndigheder til at udvise den største tilbageholdenhed under politiets og hærens operationer i den nordlige del af landet og navnlig til ikke at anvende nogen form for vold mod civilbefolkningen eller bruge den som skjold for militærlejre;

| 15. | erklærer sig villig til at følge situationen i Djibouti tæt og til at foreslå restriktive foranstaltninger i tilfælde af overtrædelse af Cotonouaftalen (2000), og særlig af aftalens artikel 8 og 9; opfordrer ligeledes Kommissionen til at overvåge situationen nøje; |
| --- | --- |

15.

erklærer sig villig til at følge situationen i Djibouti tæt og til at foreslå restriktive foranstaltninger i tilfælde af overtrædelse af Cotonouaftalen (2000), og særlig af aftalens artikel 8 og 9; opfordrer ligeledes Kommissionen til at overvåge situationen nøje;

| 16. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og deres partnere til at samarbejde med Djibouti om politiske reformer på lang sigt, som bør lettes af de stærke relationer, der allerede eksisterer mellem parterne, i betragtning af at Djibouti har været et centralt element i kampen mod terrorisme og pirateri i regionen, og da landet er hjemsted for militærbaser og bidrager til stabilitet i regionen; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og deres partnere til at samarbejde med Djibouti om politiske reformer på lang sigt, som bør lettes af de stærke relationer, der allerede eksisterer mellem parterne, i betragtning af at Djibouti har været et centralt element i kampen mod terrorisme og pirateri i regionen, og da landet er hjemsted for militærbaser og bidrager til stabilitet i regionen;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at yde yderligere støtte til uafhængige organisationer og civilsamfundet, bl.a. ved at indlede en udbudsrunde snarest muligt inden for rammerne af det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at yde yderligere støtte til uafhængige organisationer og civilsamfundet, bl.a. ved at indlede en udbudsrunde snarest muligt inden for rammerne af det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til regeringen i Djibouti, Den Afrikanske Unions institutioner, Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling, Den Arabiske Liga, Den Islamiske Samarbejdsorganisation, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's medlemsstater og formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til regeringen i Djibouti, Den Afrikanske Unions institutioner, Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling, Den Arabiske Liga, Den Islamiske Samarbejdsorganisation, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's medlemsstater og formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

---

(1)  EUT C 75 af 26.2.2016, s. 160.

(2)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 102.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/40

---

P8_TA(2016)0222

Sporbarhed for fiske- og akvakulturprodukter i restaurant- og detailhandelsektoren

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om sporbarhed for fiske- og akvakulturprodukter i restaurant- og detailhandelsektoren (2016/2532(RSP))

(2018/C 076/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (4),

| — | der henviser til forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om fødevarekrisen, svindel i fødevarekæden og kontrollen heraf (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om fødevarekrisen, svindel i fødevarekæden og kontrollen heraf (6),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Fiskeriudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Fiskeriudvalget,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om sporbarhed for fiske- og akvakulturprodukter i restaurant- og detailhandelssektoren (O-000052/2016 — B8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om sporbarhed for fiske- og akvakulturprodukter i restaurant- og detailhandelssektoren (O-000052/2016 — B8-0365/2016),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at EU er verdens største marked for fisk og skaldyr, der får forsyninger dels fra EU's fiskerisektor og dels via import fra tredjelande; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU er verdens største marked for fisk og skaldyr, der får forsyninger dels fra EU's fiskerisektor og dels via import fra tredjelande;

| B. | der henviser til, at forbrugerne har ret til oplysning, der er udtrykt på en forståelig måde, herunder kystrelaterede og geografiske oplysninger om fangstområderne, og at de bør kunne have fuld tillid til forsyningskæden for fiskevarer som helhed; der henviser til, at EU og dets medlemsstater har pligt til at beskytte EU's borgere mod svigagtige handlinger; der henviser til, at alle importerede produkter skal leve op til EU's regler og standarder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forbrugerne har ret til oplysning, der er udtrykt på en forståelig måde, herunder kystrelaterede og geografiske oplysninger om fangstområderne, og at de bør kunne have fuld tillid til forsyningskæden for fiskevarer som helhed; der henviser til, at EU og dets medlemsstater har pligt til at beskytte EU's borgere mod svigagtige handlinger; der henviser til, at alle importerede produkter skal leve op til EU's regler og standarder;

| C. | der henviser til, at Kommissionen er i færd med at udarbejde en detaljeret og udtømmende fortegnelse over fakultative oplysninger på fiskevarer og akvakulturprodukter, der markedsføres i EU; der henviser til, at resultaterne af Kommissionens arbejde kunne føre til oprettelse af en ekstern struktur til certificering af fakultative oplysninger på fiskevarer og akvakulturprodukter på EU-markedet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen er i færd med at udarbejde en detaljeret og udtømmende fortegnelse over fakultative oplysninger på fiskevarer og akvakulturprodukter, der markedsføres i EU; der henviser til, at resultaterne af Kommissionens arbejde kunne føre til oprettelse af en ekstern struktur til certificering af fakultative oplysninger på fiskevarer og akvakulturprodukter på EU-markedet;

| D. | der henviser til, at det i Kommissionens kontrolplan for 2015 (7), der indeholder en vurdering af forekomsten på markedet af forkert mærket hvidfisk i forhold til den angivne art, blev konstateret, at der i 94 % af stikprøverne var tale om de angivne arter; der henviser til, at der imidlertid for visse arters vedkommende var tale om en meget høj grad af manglende overholdelse, og at en procentsats på 6 % må anses for at være ret lav i forhold til andre, mere begrænsede, undersøgelser i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i Kommissionens kontrolplan for 2015 (7), der indeholder en vurdering af forekomsten på markedet af forkert mærket hvidfisk i forhold til den angivne art, blev konstateret, at der i 94 % af stikprøverne var tale om de angivne arter; der henviser til, at der imidlertid for visse arters vedkommende var tale om en meget høj grad af manglende overholdelse, og at en procentsats på 6 % må anses for at være ret lav i forhold til andre, mere begrænsede, undersøgelser i medlemsstaterne;

| E. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 36 i forordning (EU) nr. 1379/2013 senest den 1. januar 2015 skulle forelægge Parlamentet og Rådet en gennemførlighedsrapport om valgmulighederne i forbindelse med en miljømærkningsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 36 i forordning (EU) nr. 1379/2013 senest den 1. januar 2015 skulle forelægge Parlamentet og Rådet en gennemførlighedsrapport om valgmulighederne i forbindelse med en miljømærkningsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter;

| F. | der henviser til, at den fælles markedsordning bør sikre producenterne fair konkurrence og en rimelig indkomst for producenter af fiskevarer, der sælges eller købes i EU; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den fælles markedsordning bør sikre producenterne fair konkurrence og en rimelig indkomst for producenter af fiskevarer, der sælges eller købes i EU;

| 1. | udtrykker alvorlig bekymring over og utilfredshed med resultaterne af en række undersøgelser, der viser, at fiskevarer, der sælges på EU's marked, herunder i EU-institutionernes restauranter, i vidt omfang er forkert mærket; bekræfter, at overlagt og svigagtig forkert mærkning af fiskearter udgør et brud på EU-lovgivningen, herunder den fælles fiskeripolitik, og i henhold til den nationale lovgivning kan være en strafbar handling; |
| --- | --- |

1.

udtrykker alvorlig bekymring over og utilfredshed med resultaterne af en række undersøgelser, der viser, at fiskevarer, der sælges på EU's marked, herunder i EU-institutionernes restauranter, i vidt omfang er forkert mærket; bekræfter, at overlagt og svigagtig forkert mærkning af fiskearter udgør et brud på EU-lovgivningen, herunder den fælles fiskeripolitik, og i henhold til den nationale lovgivning kan være en strafbar handling;

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke de nationale kontroller, herunder af ikke-forarbejdede fisk til restauranter og cateringsektoren, i et forsøg på at bekæmpe svig og finde frem til det led i forsyningskæden, hvor fisken mærkes forkert; er bekymret over, at arter af høj kvalitet erstattes med arter af lavere kvalitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at forbedre sporbarheden af fiskevarer og akvakulturprodukter; støtter nedsættelsen af en arbejdsgruppe, der skal harmonisere indførelsen af sporbarhed i alle medlemsstater, og oprettelsen af en ekstern struktur med henblik på certificering af fakultative oplysninger på fiskevarer og akvakulturprodukter på EU-markedet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke de nationale kontroller, herunder af ikke-forarbejdede fisk til restauranter og cateringsektoren, i et forsøg på at bekæmpe svig og finde frem til det led i forsyningskæden, hvor fisken mærkes forkert; er bekymret over, at arter af høj kvalitet erstattes med arter af lavere kvalitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at forbedre sporbarheden af fiskevarer og akvakulturprodukter; støtter nedsættelsen af en arbejdsgruppe, der skal harmonisere indførelsen af sporbarhed i alle medlemsstater, og oprettelsen af en ekstern struktur med henblik på certificering af fakultative oplysninger på fiskevarer og akvakulturprodukter på EU-markedet;

| 3. | går ind for et effektivt system for sporbarhed fra landing til forbrug, der ville skabe tillid hos forbrugerne og således mindske den kommercielle afhængighed af importerede fiskevarer og akvakulturprodukter og dermed styrke EU's marked; opfordrer Kommissionen til, for at forbedre sporbarheden, at udnytte potentialet i brugen af DNA-stregkoder, der kan bidrage til at identificere arter gennem DNA-sekvensering; |
| --- | --- |

3.

går ind for et effektivt system for sporbarhed fra landing til forbrug, der ville skabe tillid hos forbrugerne og således mindske den kommercielle afhængighed af importerede fiskevarer og akvakulturprodukter og dermed styrke EU's marked; opfordrer Kommissionen til, for at forbedre sporbarheden, at udnytte potentialet i brugen af DNA-stregkoder, der kan bidrage til at identificere arter gennem DNA-sekvensering;

| 4. | glæder sig over den nye ramme for den fælles markedsordning og opfordrer indtrængende Kommissionen til i overensstemmelse med artikel 36 i forordning (EU) nr. 1379/2013 at forelægge en gennemførlighedsrapport om valgmulighederne i forbindelse med en miljømærkningsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter; understreger nødvendigheden af at fastlægge minimumsstandarder for miljømærkning; mener, at de vigtigste elementer i mærkningsordningen skal sikre en gennemsigtig, uafhængig og troværdig certificeringsproces; anmoder om en grundig analyse af fordelene ved indførelse af en EU-dækkende mærkningsordning; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over den nye ramme for den fælles markedsordning og opfordrer indtrængende Kommissionen til i overensstemmelse med artikel 36 i forordning (EU) nr. 1379/2013 at forelægge en gennemførlighedsrapport om valgmulighederne i forbindelse med en miljømærkningsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter; understreger nødvendigheden af at fastlægge minimumsstandarder for miljømærkning; mener, at de vigtigste elementer i mærkningsordningen skal sikre en gennemsigtig, uafhængig og troværdig certificeringsproces; anmoder om en grundig analyse af fordelene ved indførelse af en EU-dækkende mærkningsordning;

| 5. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at overvåge, i hvilket omfang de krævede oplysninger er angivet på mærkerne; understreger, at mærkningen skal give forståelige, kontrollerbare og nøjagtige oplysninger; tilskynder medlemsstaterne til for så vidt angår frivillig mærkning at give forbrugerne samtlige tilgængelige oplysninger, så de kan træffe et kvalificeret valg; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme oplysningskampagner om mærkningskrav for fiskevarer og akvakulturprodukter; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at overvåge, i hvilket omfang de krævede oplysninger er angivet på mærkerne; understreger, at mærkningen skal give forståelige, kontrollerbare og nøjagtige oplysninger; tilskynder medlemsstaterne til for så vidt angår frivillig mærkning at give forbrugerne samtlige tilgængelige oplysninger, så de kan træffe et kvalificeret valg; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme oplysningskampagner om mærkningskrav for fiskevarer og akvakulturprodukter;

| 6. | understreger, at en forsvarlig europæisk mærkningspolitik i fiskerisektoren ville være et centralt element til stimulering af den økonomiske udvikling i kystsamfundene, idet bedste praksis for fiskerne anerkendes og kvaliteten af de produkter, som de leverer til forbrugerne, understreges; |
| --- | --- |

6.

understreger, at en forsvarlig europæisk mærkningspolitik i fiskerisektoren ville være et centralt element til stimulering af den økonomiske udvikling i kystsamfundene, idet bedste praksis for fiskerne anerkendes og kvaliteten af de produkter, som de leverer til forbrugerne, understreges;

| 7. | opfordrer Kommissionen til for at garantere forbrugernes ret til korrekte, pålidelige og forståelige oplysninger at træffe foranstaltninger til at afhjælpe den forvirring, der er forårsaget af det nuværende krav om mærkning efter Fødevare- og Landbrugsorganisationens (FAO) inddeling i områder og underområder, hvilket navnlig gælder fangster i visse underområder af fangstområde 27, hvor f.eks. Galicien og Cadizbugten betegnes som »portugisiske farvande«, Wales som »Det Irske Hav« og Bretagne benævnes »Biscayabugten«; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til for at garantere forbrugernes ret til korrekte, pålidelige og forståelige oplysninger at træffe foranstaltninger til at afhjælpe den forvirring, der er forårsaget af det nuværende krav om mærkning efter Fødevare- og Landbrugsorganisationens (FAO) inddeling i områder og underområder, hvilket navnlig gælder fangster i visse underområder af fangstområde 27, hvor f.eks. Galicien og Cadizbugten betegnes som »portugisiske farvande«, Wales som »Det Irske Hav« og Bretagne benævnes »Biscayabugten«;

| 8. | gør opmærksom på, at det er nødvendigt på gennemsigtig og tydelig vis at oplyse om fiskevarernes oprindelse; |
| --- | --- |

8.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt på gennemsigtig og tydelig vis at oplyse om fiskevarernes oprindelse;

| 9. | fremhæver, at der er behov for at sikre, at både eventuelle fremtidige EU-dækkende miljømærker og eksterne parters miljømærknings- og certificeringsordninger for fisk og skaldyr er i overensstemmelse med FAO's retningslinjer for miljømærkning af fisk og fiskevarer fra havfiskeri; |
| --- | --- |

9.

fremhæver, at der er behov for at sikre, at både eventuelle fremtidige EU-dækkende miljømærker og eksterne parters miljømærknings- og certificeringsordninger for fisk og skaldyr er i overensstemmelse med FAO's retningslinjer for miljømærkning af fisk og fiskevarer fra havfiskeri;

| 10. | mener, at en EU-dækkende miljømærkningsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, hvis kriterier bør drøftes yderligere på EU-niveau, kunne bidrage til at fremme sporbarhed og en gennemsigtig forbrugeroplysning; mener, at Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) kunne finansiere en sådan mærkning; |
| --- | --- |

10.

mener, at en EU-dækkende miljømærkningsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, hvis kriterier bør drøftes yderligere på EU-niveau, kunne bidrage til at fremme sporbarhed og en gennemsigtig forbrugeroplysning; mener, at Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) kunne finansiere en sådan mærkning;

| 11. | bemærker, at nogle af de handelsbetegnelser for fisk, der gælder i medlemsstaterne, er forskellige fra land til land som følge af national praksis, hvilket kan skabe en vis forvirring; glæder sig over det arbejde, Kommissionen har gjort for at iværksætte et pilotprojekt, som blev vedtaget af Parlamentet, med henblik på indførelse af en offentlig database, der giver oplysninger om handelsbetegnelserne på alle EU's officielle sprog; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at nogle af de handelsbetegnelser for fisk, der gælder i medlemsstaterne, er forskellige fra land til land som følge af national praksis, hvilket kan skabe en vis forvirring; glæder sig over det arbejde, Kommissionen har gjort for at iværksætte et pilotprojekt, som blev vedtaget af Parlamentet, med henblik på indførelse af en offentlig database, der giver oplysninger om handelsbetegnelserne på alle EU's officielle sprog;

| 12. | opfordrer Kommissionen til i højere grad at gøre offentligheden bekendt med dens arbejde for at beskytte de marine ressourcer og bekæmpe ulovligt fiskeri; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til i højere grad at gøre offentligheden bekendt med dens arbejde for at beskytte de marine ressourcer og bekæmpe ulovligt fiskeri;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen.

---

(1)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1.

(2)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

(3)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 18.

(4)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0011.

(7)  http://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/food_fraud/fish_substitution/index_en.htm?subweb=343&lang=en

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/43

---

P8_TA(2016)0223

Kinas status som markedsøkonomi

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om Kinas status som markedsøkonomi (2016/2667(RSP))

(2018/C 076/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU's antidumpinglovgivning (Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1)), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's antidumpinglovgivning (Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1)),

| — | der henviser til protokollen om Kinas tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om Kinas tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om handelsforbindelserne mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om handelsforbindelserne mellem EU og Kina,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union og Kina er to af de største handelsaktører i verden, at Kina er EU's næststørste handelspartner, og at EU er Kinas største handelspartner, med en samhandel på noget over 1 mia. EUR om dagen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union og Kina er to af de største handelsaktører i verden, at Kina er EU's næststørste handelspartner, og at EU er Kinas største handelspartner, med en samhandel på noget over 1 mia. EUR om dagen;

| B. | der henviser til, at Kinas investeringer i EU i 2015 for første gang oversteg EU's investeringer i Kina; der henviser til, at det kinesiske marked har været den vigtigste kilde til rentabilitet for en række af EU's industrier og virksomheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kinas investeringer i EU i 2015 for første gang oversteg EU's investeringer i Kina; der henviser til, at det kinesiske marked har været den vigtigste kilde til rentabilitet for en række af EU's industrier og virksomheder;

| C. | der henviser til, at der på tidspunktet for Kinas tiltrædelse af WTO fandtes en ordning, der gav mulighed for at anvende en særlig metode til beregning af dumping, som blev indføjet i afsnit 15 i tiltrædelsesprotokollen og tjener som grundlag for en særbehandling af import fra Kina; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der på tidspunktet for Kinas tiltrædelse af WTO fandtes en ordning, der gav mulighed for at anvende en særlig metode til beregning af dumping, som blev indføjet i afsnit 15 i tiltrædelsesprotokollen og tjener som grundlag for en særbehandling af import fra Kina;

| D. | der henviser til, at enhver beslutning om, hvordan importen fra Kina skal behandles efter december 2016, skal sikre, at EU-lovgivningen er i overensstemmelse med WTO's bestemmelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at enhver beslutning om, hvordan importen fra Kina skal behandles efter december 2016, skal sikre, at EU-lovgivningen er i overensstemmelse med WTO's bestemmelser;

| E. | der henviser til, at de bestemmelser i afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO, der fortsat er i kraft efter 2016, giver grundlag for at anvende en ikke-standardiseret metode på import fra Kina efter 2016; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de bestemmelser i afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO, der fortsat er i kraft efter 2016, giver grundlag for at anvende en ikke-standardiseret metode på import fra Kina efter 2016;

| F. | der henviser til, at det omfang, som statens indflydelse på den kinesiske økonomi i øjeblikket har, bevirker, at virksomhedernes beslutninger vedrørende priser, omkostninger, output og input ikke følger de markedssignaler, der afspejler udbud og efterspørgsel; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det omfang, som statens indflydelse på den kinesiske økonomi i øjeblikket har, bevirker, at virksomhedernes beslutninger vedrørende priser, omkostninger, output og input ikke følger de markedssignaler, der afspejler udbud og efterspørgsel;

| G. | der henviser til, at Kina i sin tiltrædelsesprotokol bl.a. har forpligtet sig til at lade alle sine priser blive bestemt af markedskræfterne, og der henviser til, at EU skal sikre, at Kina overholder sine WTO-forpligtelser fuldt ud; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kina i sin tiltrædelsesprotokol bl.a. har forpligtet sig til at lade alle sine priser blive bestemt af markedskræfterne, og der henviser til, at EU skal sikre, at Kina overholder sine WTO-forpligtelser fuldt ud;

| H. | der henviser til, at Kina overkapacitet allerede har store sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser i EU, sådan den seneste negative indvirkning på EU's stålsektor har vist, især i Det Forenede Kongerige, og der henviser til, at det kan få betydelige sociale konsekvenser med hensyn til beskæftigelsen i EU at give Kina status som markedsøkonomi; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kina overkapacitet allerede har store sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser i EU, sådan den seneste negative indvirkning på EU's stålsektor har vist, især i Det Forenede Kongerige, og der henviser til, at det kan få betydelige sociale konsekvenser med hensyn til beskæftigelsen i EU at give Kina status som markedsøkonomi;

| I. | der henviser til, at 56 ud af de 73 antidumpingforanstaltninger, der i øjeblikket er i kraft i EU, finder anvendelse på importen fra Kina; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 56 ud af de 73 antidumpingforanstaltninger, der i øjeblikket er i kraft i EU, finder anvendelse på importen fra Kina;

| J. | der henviser til, at den nyligt afsluttede offentlige høring om en mulig tildeling af markedsøkonomisk status til Kina kan tilvejebringe yderligere oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med behandlingen af dette spørgsmål; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den nyligt afsluttede offentlige høring om en mulig tildeling af markedsøkonomisk status til Kina kan tilvejebringe yderligere oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med behandlingen af dette spørgsmål;

| K. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2012 med titlen »En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning« (COM(2012)0582) opstiller en målsætning om at øge industriens andel af EU's BNP til 20 % i 2020; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2012 med titlen »En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning« (COM(2012)0582) opstiller en målsætning om at øge industriens andel af EU's BNP til 20 % i 2020;

| 1. | gentager betydningen af EU's partnerskab med Kina, hvori fri og fair handel og investering spiller en vigtig rolle; |
| --- | --- |

1.

gentager betydningen af EU's partnerskab med Kina, hvori fri og fair handel og investering spiller en vigtig rolle;

| 2. | understreger, at Kina ikke er en markedsøkonomi, og at de fem kriterier, som EU har opstillet som definition på en markedsøkonomi, endnu ikke er blevet opfyldt; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Kina ikke er en markedsøkonomi, og at de fem kriterier, som EU har opstillet som definition på en markedsøkonomi, endnu ikke er blevet opfyldt;

| 3. | opfordrer indtrængende Kommissionen til med sine vigtige handelspartnere, bl.a. i forbindelse med det forestående G7- og G20-topmøde, at koordinere, hvordan det bedst kan sikres, at alle de bestemmelser i afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO, der fortsat er i kraft efter 2016, får fuld juridisk betydning i henhold til deres nationale love, og til at modsætte sig enhver form for ensidig indrømmelse af status som markedsøkonomi til Kina; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende Kommissionen til med sine vigtige handelspartnere, bl.a. i forbindelse med det forestående G7- og G20-topmøde, at koordinere, hvordan det bedst kan sikres, at alle de bestemmelser i afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO, der fortsat er i kraft efter 2016, får fuld juridisk betydning i henhold til deres nationale love, og til at modsætte sig enhver form for ensidig indrømmelse af status som markedsøkonomi til Kina;

| 4. | understreger, at spørgsmålene i forbindelse med status som markedsøkonomi bør drøftes på det forestående topmøde mellem EU og Kina; |
| --- | --- |

4.

understreger, at spørgsmålene i forbindelse med status som markedsøkonomi bør drøftes på det forestående topmøde mellem EU og Kina;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til de betænkeligheder, som EU's erhvervsliv, fagforeninger og andre berørte parter har givet udtryk for vedrørende konsekvenserne for beskæftigelsen i EU, miljøet, standarder og bæredygtig økonomisk vækst i alle de berørte produktionssektorer og for EU's erhvervsliv som helhed, og til i denne forbindelse at sikre, at beskæftigelsen i EU beskyttes; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til de betænkeligheder, som EU's erhvervsliv, fagforeninger og andre berørte parter har givet udtryk for vedrørende konsekvenserne for beskæftigelsen i EU, miljøet, standarder og bæredygtig økonomisk vækst i alle de berørte produktionssektorer og for EU's erhvervsliv som helhed, og til i denne forbindelse at sikre, at beskæftigelsen i EU beskyttes;

| 6. | er overbevist om, at EU, indtil Kina opfylder alle EU's fem kriterier for at være en markedsøkonomi, bør anvende en ikke-standardiseret metode i forbindelse med antidumping- og antisubsidie-undersøgelser af import fra Kina med henblik på at bestemme prissammenlignelighed, i overensstemmelse med og under fuld anvendelse af de dele af afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO, der giver plads til anvendelse af en ikke-standardiseret metode; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag i tråd med dette princip; |
| --- | --- |

6.

er overbevist om, at EU, indtil Kina opfylder alle EU's fem kriterier for at være en markedsøkonomi, bør anvende en ikke-standardiseret metode i forbindelse med antidumping- og antisubsidie-undersøgelser af import fra Kina med henblik på at bestemme prissammenlignelighed, i overensstemmelse med og under fuld anvendelse af de dele af afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO, der giver plads til anvendelse af en ikke-standardiseret metode; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag i tråd med dette princip;

| 7. | understreger desuden, at der er et presserende behov for en generel reform af EU's handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter for at garantere erhvervslivet i EU lige konkurrencevilkår med Kina og andre handelspartnere i fuld overensstemmelse med WTO-reglerne; opfordrer Rådet til hurtigt at opnå enighed med Parlamentet om en modernisering af EU's handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter; |
| --- | --- |

7.

understreger desuden, at der er et presserende behov for en generel reform af EU's handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter for at garantere erhvervslivet i EU lige konkurrencevilkår med Kina og andre handelspartnere i fuld overensstemmelse med WTO-reglerne; opfordrer Rådet til hurtigt at opnå enighed med Parlamentet om en modernisering af EU's handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/45

---

P8_TA(2016)0224

Opfølgning på og status for 2030-dagsordenen og de bæredygtige udviklingsmål

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om opfølgning på og evaluering af gennemførelsen af 2030-dagsordenen (2016/2696(RSP))

(2018/C 076/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til dokumentet »Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development«, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015 i New York, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet »Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development«, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015 i New York,

| — | der henviser til den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering, der blev afholdt i Addis Abeba den 13.-16. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering, der blev afholdt i Addis Abeba den 13.-16. juli 2015,

| — | der henviser til rapporten fra Inter-Agency Expert Group on Sustainable Development Goal Indicators (IAEG-SDG), som blev offentliggjort den 17. december 2015 og vedtaget under den 47. samling i FN's Statistiske Kommission i marts 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Inter-Agency Expert Group on Sustainable Development Goal Indicators (IAEG-SDG), som blev offentliggjort den 17. december 2015 og vedtaget under den 47. samling i FN's Statistiske Kommission i marts 2016,

| — | der henviser til FN's Økonomiske og Sociale Råds (ECOSOC's) højniveausegment, der skal finde sted den 18.-22. juli 2016 under temaet: »Gennemførelse af udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015: fra tilsagn til resultater«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Økonomiske og Sociale Råds (ECOSOC's) højniveausegment, der skal finde sted den 18.-22. juli 2016 under temaet: »Gennemførelse af udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015: fra tilsagn til resultater«,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (2),

| — | der henviser til Parisaftalen, som blev vedtaget på den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP 21) i Paris den 12. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, som blev vedtaget på den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP 21) i Paris den 12. december 2015,

| — | der henviser til artikel 7 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori det på ny bekræftes, at EU skal »sikre sammenhæng mellem sine politikker og aktiviteter, samtidig med at der tages højde for alle Unionens mål«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori det på ny bekræftes, at EU skal »sikre sammenhæng mellem sine politikker og aktiviteter, samtidig med at der tages højde for alle Unionens mål«,

| — | der henviser til den løbende udvikling af EU's samlede udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi, som vil være styrende for Den Europæiske Unions overordnede foranstaltninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til den løbende udvikling af EU's samlede udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi, som vil være styrende for Den Europæiske Unions overordnede foranstaltninger,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. november 2015 om EU's rolle i FN — Hvordan EU's udenrigspolitiske mål bedre kan nås (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. november 2015 om EU's rolle i FN — Hvordan EU's udenrigspolitiske mål bedre kan nås (3),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. oktober 2015 om udviklingsvenlig politikkohærens, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. oktober 2015 om udviklingsvenlig politikkohærens,

| — | der henviser til revisionen af Europa 2020-strategien — »Den nye tilgang efter 2020«, |
| --- | --- |

—

der henviser til revisionen af Europa 2020-strategien — »Den nye tilgang efter 2020«,

| — | der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet, Accrahandlingsplanen samt den erklæring og handlingsplan, der blev vedtaget på mødet på højt plan, der blev afholdt i Busan, Sydkorea, i december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet, Accrahandlingsplanen samt den erklæring og handlingsplan, der blev vedtaget på mødet på højt plan, der blev afholdt i Busan, Sydkorea, i december 2011,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling og den snarlige revision heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling og den snarlige revision heraf,

| — | der henviser til artikel 208 i TEUF, som kræver, at der tages hensyn til princippet om udviklingsvenlig politikkohærens i alle EU's eksterne politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i TEUF, som kræver, at der tages hensyn til princippet om udviklingsvenlig politikkohærens i alle EU's eksterne politikker,

| — | der henviser til resultaterne af det humanitære verdenstopmøde, som skal finde sted i Istanbul den 23.-24. maj 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af det humanitære verdenstopmøde, som skal finde sted i Istanbul den 23.-24. maj 2016,

| — | der henviser til skrivelsen af 29. marts 2016 fra Parlamentets Udviklingsudvalg til kommissæren med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling vedrørende spørgsmålet om opfølgning på og evaluering af målene for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen af 29. marts 2016 fra Parlamentets Udviklingsudvalg til kommissæren med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling vedrørende spørgsmålet om opfølgning på og evaluering af målene for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at FN's Generalforsamlings resolution 70/1 kræver opfølgning på og evaluering af målene og delmålene ved hjælp af en række overordnede indikatorer; der henviser til, at FN's generalsekretær har fået mandat til at udarbejde en årlig fremskridtsrapport om målene for bæredygtig udvikling (SDG) med henblik på at yde støtte til opfølgningen og evalueringen i Det Politiske Forum på Højt Niveau vedrørende Bæredygtig Udvikling (HLPF); der henviser til, at SDG-fremskridtsrapporten skal baseres på data produceret af de nationale statistiske systemer og information, der indsamles på forskellige niveauer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN's Generalforsamlings resolution 70/1 kræver opfølgning på og evaluering af målene og delmålene ved hjælp af en række overordnede indikatorer; der henviser til, at FN's generalsekretær har fået mandat til at udarbejde en årlig fremskridtsrapport om målene for bæredygtig udvikling (SDG) med henblik på at yde støtte til opfølgningen og evalueringen i Det Politiske Forum på Højt Niveau vedrørende Bæredygtig Udvikling (HLPF); der henviser til, at SDG-fremskridtsrapporten skal baseres på data produceret af de nationale statistiske systemer og information, der indsamles på forskellige niveauer;

| B. | der henviser til, at FN's Statistiske Kommission under sin 46. samling (den 3.-6. marts 2015) godkendte køreplanen for udvikling og implementering af en ramme for overordnede indikatorer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FN's Statistiske Kommission under sin 46. samling (den 3.-6. marts 2015) godkendte køreplanen for udvikling og implementering af en ramme for overordnede indikatorer;

| C. | der henviser til, at Inter-Agency and Expert Group on SDG Indicators (IAEG-SDG), der har til opgave at stå for den endelige udvikling af et forslag til indikatorrammen til overvågning af målene og delmålene i udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015, har foreslået indikatorer til evaluering af 2030-dagsordenen, som blev godkendt under FN's Statistiske Kommissions 47. samling i marts 2016; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Inter-Agency and Expert Group on SDG Indicators (IAEG-SDG), der har til opgave at stå for den endelige udvikling af et forslag til indikatorrammen til overvågning af målene og delmålene i udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015, har foreslået indikatorer til evaluering af 2030-dagsordenen, som blev godkendt under FN's Statistiske Kommissions 47. samling i marts 2016;

| D. | der henviser til, at det foreslåede sæt af 230 indikatorer for målene for bæredygtig udvikling udgør et godt udgangspunkt og en solid ramme for opfølgningen på og evalueringen af fremskridtene mod opfyldelse af de 17 SDG'er; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det foreslåede sæt af 230 indikatorer for målene for bæredygtig udvikling udgør et godt udgangspunkt og en solid ramme for opfølgningen på og evalueringen af fremskridtene mod opfyldelse af de 17 SDG'er;

| E. | der henviser til, at flere af indikatorerne endnu ikke er færdigudviklet, og at de kontraherende medlemsstater desuden vil skulle udvikle deres nationale indikatorer i overensstemmelse med de overordnede indikatorer, så de bliver skræddersyet til deres nationale forhold; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at flere af indikatorerne endnu ikke er færdigudviklet, og at de kontraherende medlemsstater desuden vil skulle udvikle deres nationale indikatorer i overensstemmelse med de overordnede indikatorer, så de bliver skræddersyet til deres nationale forhold;

| F. | der henviser til, at rammen for de overordnede indikatorer ifølge planen skal godkendes af FN's Økonomiske og Sociale Råd (ECOSOC) i juli og af generalforsamlingen i september 2016; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at rammen for de overordnede indikatorer ifølge planen skal godkendes af FN's Økonomiske og Sociale Råd (ECOSOC) i juli og af generalforsamlingen i september 2016;

| G. | der henviser til, at Udenrigsrådet i dets udviklingsministersammensætning skal mødes den 12. maj 2016 og bør udarbejde EU's holdning til HLPF-mødet i juli 2016 og beslutte, i hvilken kontekst en tematisk drøftelse om handel og udvikling med fokus på EU's bidrag til den private sektor i forbindelse med gennemførelsen af 2030-dagsordenen skal finde sted; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Udenrigsrådet i dets udviklingsministersammensætning skal mødes den 12. maj 2016 og bør udarbejde EU's holdning til HLPF-mødet i juli 2016 og beslutte, i hvilken kontekst en tematisk drøftelse om handel og udvikling med fokus på EU's bidrag til den private sektor i forbindelse med gennemførelsen af 2030-dagsordenen skal finde sted;

| H. | der henviser til, at der er behov for strategisk planlægning, gennemførelse og rapportering overalt i systemet for at sikre en sammenhængende og integreret støtte til gennemførelsen af den nye dagsorden i FN's udviklingssystem; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er behov for strategisk planlægning, gennemførelse og rapportering overalt i systemet for at sikre en sammenhængende og integreret støtte til gennemførelsen af den nye dagsorden i FN's udviklingssystem;

| I. | der henviser til, at den nye, universelle ramme for bæredygtig udvikling kræver større sammenhæng mellem forskellige politikområder og EU-aktører, hvilket kræver yderligere koordination, dialog og fælles arbejde på alle niveauer i og mellem EU-institutionerne for at sikre, at de tre søjler inden for bæredygtig udvikling (miljømæssige, økonomiske og sociale aspekter) integreres i EU's interne og eksterne politikker; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den nye, universelle ramme for bæredygtig udvikling kræver større sammenhæng mellem forskellige politikområder og EU-aktører, hvilket kræver yderligere koordination, dialog og fælles arbejde på alle niveauer i og mellem EU-institutionerne for at sikre, at de tre søjler inden for bæredygtig udvikling (miljømæssige, økonomiske og sociale aspekter) integreres i EU's interne og eksterne politikker;

| J. | der henviser til, at HLPF-mødet i juli 2016 vil omfatte frivillige evalueringer af 22 lande, herunder fire europæiske lande — Estland, Finland, Frankrig og Tyskland — og tematiske evalueringer af fremskridt med hensyn til målene for bæredygtig udvikling, herunder tværgående emner, understøttet af evalueringer foretaget af ECOSOC's funktionelle kommissioner og andre mellemstatslige organer og fora; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at HLPF-mødet i juli 2016 vil omfatte frivillige evalueringer af 22 lande, herunder fire europæiske lande — Estland, Finland, Frankrig og Tyskland — og tematiske evalueringer af fremskridt med hensyn til målene for bæredygtig udvikling, herunder tværgående emner, understøttet af evalueringer foretaget af ECOSOC's funktionelle kommissioner og andre mellemstatslige organer og fora;

| 1. | opfordrer Udenrigsrådet i dets udviklingsministersammensætning til forud for HLPF-mødet i juni at vedtage en sammenhængende fælles EU-holdning, der tager hensyn til Parlamentets holdning, som den kommer til udtryk i denne beslutning; mener, at det er afgørende for EU's troværdighed og lederrolle at fremlægge en fælles holdning; er bekymret over, at Kommissionen ikke har udsendt en meddelelse om opfølgning på og evaluering af 2030-dagsordenen forud for HLPF-mødet, som medlemmerne af Udviklingsudvalget har anmodet om, der kunne udgøre grundlaget for den fælles EU-holdning; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Udenrigsrådet i dets udviklingsministersammensætning til forud for HLPF-mødet i juni at vedtage en sammenhængende fælles EU-holdning, der tager hensyn til Parlamentets holdning, som den kommer til udtryk i denne beslutning; mener, at det er afgørende for EU's troværdighed og lederrolle at fremlægge en fælles holdning; er bekymret over, at Kommissionen ikke har udsendt en meddelelse om opfølgning på og evaluering af 2030-dagsordenen forud for HLPF-mødet, som medlemmerne af Udviklingsudvalget har anmodet om, der kunne udgøre grundlaget for den fælles EU-holdning;

| 2. | glæder sig over rapporten om SDG-indikatorerne fra Inter-Agency and Expert Group on the SDG indicators; mener, at den er et bemærkelsesværdigt resultat og et god udgangspunkt for forhandlinger, idet de foreslåede indikatorer henleder opmærksomheden på en langt mere mangfoldig vifte af strukturelle problemstillinger; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over rapporten om SDG-indikatorerne fra Inter-Agency and Expert Group on the SDG indicators; mener, at den er et bemærkelsesværdigt resultat og et god udgangspunkt for forhandlinger, idet de foreslåede indikatorer henleder opmærksomheden på en langt mere mangfoldig vifte af strukturelle problemstillinger;

| 3. | glæder sig over det særskilte kapitel om data-disaggregering og den vægt, der lægges på at styrke de statistiske kapaciteter på nationalt plan; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over det særskilte kapitel om data-disaggregering og den vægt, der lægges på at styrke de statistiske kapaciteter på nationalt plan;

| 4. | anerkender, at HLPF spiller en afgørende rolle i evalueringen af gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling; understreger, at dette organ skal sikre en koordineret og effektiv behovsvurdering og vedtagelsen af de fornødne køreplaner for en effektiv gennemførelse af 2030-dagsordenen; |
| --- | --- |

4.

anerkender, at HLPF spiller en afgørende rolle i evalueringen af gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling; understreger, at dette organ skal sikre en koordineret og effektiv behovsvurdering og vedtagelsen af de fornødne køreplaner for en effektiv gennemførelse af 2030-dagsordenen;

| 5. | understreger, at 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling er udtryk for et fornyet internationalt tilsagn om at udrydde fattigdom, om at redefinere og modernisere vores udviklingsstrategier for de kommende 15 år og om at sørge for, at vi skaber resultater; |
| --- | --- |

5.

understreger, at 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling er udtryk for et fornyet internationalt tilsagn om at udrydde fattigdom, om at redefinere og modernisere vores udviklingsstrategier for de kommende 15 år og om at sørge for, at vi skaber resultater;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til en overordnet strategi for bæredygtig udvikling, som indbefatter alle relevante interne og eksterne politikområder, med en detaljeret tidsplan frem til 2030, en midtvejsevaluering og en særlig procedure, der sikrer, at Parlamentet inddrages fuldt ud, herunder en konkret implementeringsplan, der koordinerer, hvordan man når de 17 mål, de 169 delmål og de 230 overordnede indikatorer og sikrer overensstemmelse med og opfyldelse af målene i Parisaftalen; fremhæver vigtigheden af, at målene er universelle, samt den omstændighed, at EU og dets medlemsstater har forpligtet sig til at implementere alle målene og delmålene fuldt ud, både i teori og i praksis; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til en overordnet strategi for bæredygtig udvikling, som indbefatter alle relevante interne og eksterne politikområder, med en detaljeret tidsplan frem til 2030, en midtvejsevaluering og en særlig procedure, der sikrer, at Parlamentet inddrages fuldt ud, herunder en konkret implementeringsplan, der koordinerer, hvordan man når de 17 mål, de 169 delmål og de 230 overordnede indikatorer og sikrer overensstemmelse med og opfyldelse af målene i Parisaftalen; fremhæver vigtigheden af, at målene er universelle, samt den omstændighed, at EU og dets medlemsstater har forpligtet sig til at implementere alle målene og delmålene fuldt ud, både i teori og i praksis;

| 7. | insisterer på, at EU's nye strategi for bæredygtig udvikling og de tilhørende implementeringspolitikker bør gøres til genstand for en høring af alle interessenter, herunder de nationale parlamenter, lokale myndigheder og civilsamfundet, gennem en inkluderende proces; |
| --- | --- |

7.

insisterer på, at EU's nye strategi for bæredygtig udvikling og de tilhørende implementeringspolitikker bør gøres til genstand for en høring af alle interessenter, herunder de nationale parlamenter, lokale myndigheder og civilsamfundet, gennem en inkluderende proces;

| 8. | efterlyser en meddelelse fra Kommissionen om opfølgning på og evaluering af 2030-dagsordenen med klar information om implementeringsstrukturen for dagsordenen på EU- og medlemsstatsplan; understreger, at alle relevante generaldirektorater i Kommissionen samt Tjenesten for EU's optræden udadtil (EU-Udenrigstjenesten) bør inddrages fuldt ud i at integrere 2030-dagsordenen i den kommende revision af Europa 2020-strategien og den kommende samlede EU-strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitik, således at man sikrer en stærk politikkohærens for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

8.

efterlyser en meddelelse fra Kommissionen om opfølgning på og evaluering af 2030-dagsordenen med klar information om implementeringsstrukturen for dagsordenen på EU- og medlemsstatsplan; understreger, at alle relevante generaldirektorater i Kommissionen samt Tjenesten for EU's optræden udadtil (EU-Udenrigstjenesten) bør inddrages fuldt ud i at integrere 2030-dagsordenen i den kommende revision af Europa 2020-strategien og den kommende samlede EU-strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitik, således at man sikrer en stærk politikkohærens for bæredygtig udvikling;

| 9. | understreger, at revisionen af den europæiske konsensus om udvikling skal afspejle den nye 2030-dagsorden fuldt ud, hvilket inkluderer et paradigmeskift og en fuldstændig omstilling af EU's udviklingspolitik; minder om, at en hensigtsmæssig og målrettet programmering af bistanden inden for udviklingssamarbejdet med behørig hensyntagen til principperne om bistandseffektivitet er afgørende for at nå målene og de tilhørende delmål; |
| --- | --- |

9.

understreger, at revisionen af den europæiske konsensus om udvikling skal afspejle den nye 2030-dagsorden fuldt ud, hvilket inkluderer et paradigmeskift og en fuldstændig omstilling af EU's udviklingspolitik; minder om, at en hensigtsmæssig og målrettet programmering af bistanden inden for udviklingssamarbejdet med behørig hensyntagen til principperne om bistandseffektivitet er afgørende for at nå målene og de tilhørende delmål;

| 10. | understreger, at EU skal udnytte den kommende midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme (FFR) fuldt ud til at sikre, at finansieringsmekanismerne og budgetposterne afspejler alle de forpligtelser i henhold til 2030-dagsordenen, som EU har accepteret; opfordrer EU og dets medlemsstater til omgående at forny deres tilsagn om at nå målet om 0,7 % af BNI til ODA og til at fremlægge en tidsplan for, hvordan de gradvis vil øge deres ODA for at nå op på de 0,7 %; |
| --- | --- |

10.

understreger, at EU skal udnytte den kommende midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme (FFR) fuldt ud til at sikre, at finansieringsmekanismerne og budgetposterne afspejler alle de forpligtelser i henhold til 2030-dagsordenen, som EU har accepteret; opfordrer EU og dets medlemsstater til omgående at forny deres tilsagn om at nå målet om 0,7 % af BNI til ODA og til at fremlægge en tidsplan for, hvordan de gradvis vil øge deres ODA for at nå op på de 0,7 %;

| 11. | opfordrer til, at der føres en regelmæssig dialog mellem HLPF og Kommissionen om de fremskridt, der gøres, med regelmæssig rapportering til Parlamentet i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og gensidig ansvarlighed; fastholder, at der er behov for en forbedret dialog mellem Kommissionen og Parlamentet om gennemførelsen af 2030-dagsordenen, navnlig for så vidt angår udviklingspolitik og udviklingsvenlig politikkohærens; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at der føres en regelmæssig dialog mellem HLPF og Kommissionen om de fremskridt, der gøres, med regelmæssig rapportering til Parlamentet i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og gensidig ansvarlighed; fastholder, at der er behov for en forbedret dialog mellem Kommissionen og Parlamentet om gennemførelsen af 2030-dagsordenen, navnlig for så vidt angår udviklingspolitik og udviklingsvenlig politikkohærens;

| 12. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til i tæt samråd med andre partnere at forelægge konkrete forslag til, hvordan udviklingsvenlig politikkohærens mere effektivt kan integreres i EU’s tilgang til gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, og opfordrer til, at denne nye tilgang strømlines i alle EU's institutioner for at sikre et effektivt samarbejde og slippe af med »silo«-tilgangen; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til i tæt samråd med andre partnere at forelægge konkrete forslag til, hvordan udviklingsvenlig politikkohærens mere effektivt kan integreres i EU’s tilgang til gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, og opfordrer til, at denne nye tilgang strømlines i alle EU's institutioner for at sikre et effektivt samarbejde og slippe af med »silo«-tilgangen;

| 13. | understreger, at det er vigtigt at indarbejde begrebet udviklingsvenlig politikkohærens; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til i tæt samråd med andre partnere at forelægge konkrete forslag til, hvordan udviklingsvenlig politikkohærens mere effektivt kan integreres i EU's tilgang til gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, og opfordrer til, at denne nye tilgang strømlines i alle EU's institutioner; |
| --- | --- |

13.

understreger, at det er vigtigt at indarbejde begrebet udviklingsvenlig politikkohærens; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til i tæt samråd med andre partnere at forelægge konkrete forslag til, hvordan udviklingsvenlig politikkohærens mere effektivt kan integreres i EU's tilgang til gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, og opfordrer til, at denne nye tilgang strømlines i alle EU's institutioner;

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle effektive overvågnings-, evaluerings- og ansvarlighedsmekanismer med henblik på gennemførelsen af 2030-dagsordenen og til regelmæssigt at rapportere tilbage til Parlamentet; minder i denne forbindelse om, at det er nødvendigt at øge Parlamentets demokratiske kontrol, muligvis ved hjælp af en bindende interinstitutionel aftale i henhold til artikel 295 i TEUF; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle effektive overvågnings-, evaluerings- og ansvarlighedsmekanismer med henblik på gennemførelsen af 2030-dagsordenen og til regelmæssigt at rapportere tilbage til Parlamentet; minder i denne forbindelse om, at det er nødvendigt at øge Parlamentets demokratiske kontrol, muligvis ved hjælp af en bindende interinstitutionel aftale i henhold til artikel 295 i TEUF;

| 15. | anmoder Kommissionen og FN's særorganisationer, fonde og programmer om at etablere en dialog på højt plan om gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling med henblik på at samordne EU's og FN's og andre donorers politikker, programmer og operationer; fremhæver betydningen af disaggregerede og tilgængelige data for overvågning af fremskridt og evaluering af resultater; |
| --- | --- |

15.

anmoder Kommissionen og FN's særorganisationer, fonde og programmer om at etablere en dialog på højt plan om gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling med henblik på at samordne EU's og FN's og andre donorers politikker, programmer og operationer; fremhæver betydningen af disaggregerede og tilgængelige data for overvågning af fremskridt og evaluering af resultater;

| 16. | opfordrer FN's organisationer og organer til at styrke den udviklingsvenlige politikkohærens i FN's arbejdsstrukturer med henblik på effektivt at integrere alle dimensioner af bæredygtig udvikling heri; |
| --- | --- |

16.

opfordrer FN's organisationer og organer til at styrke den udviklingsvenlige politikkohærens i FN's arbejdsstrukturer med henblik på effektivt at integrere alle dimensioner af bæredygtig udvikling heri;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til FN's generalsekretær.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0196.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0059.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0403.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/49

---

P8_TA(2016)0225

Obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomstland for visse fødevarer

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for visse fødevarer (2016/2583(RSP))

(2018/C 076/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004 (1)(fødevareinformationsforordningen), og navnlig artikel 26, stk. 5 og 7, i denne forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004 (1)(fødevareinformationsforordningen), og navnlig artikel 26, stk. 5 og 7, i denne forordning,

| — | der henviser til rapport af 20. maj 2015 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for mælk, mælk anvendt som en ingrediens i mejeriprodukter og andre typer kød end okse-, svine-, fåre- og gedekød samt fjerkrækød (COM(2015)0205) og om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for uforarbejdede fødevarer, fødevarer bestående af én enkelt ingrediens og ingredienser, der udgør mere end 50 % af en fødevare (COM(2015)0204), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 20. maj 2015 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for mælk, mælk anvendt som en ingrediens i mejeriprodukter og andre typer kød end okse-, svine-, fåre- og gedekød samt fjerkrækød (COM(2015)0205) og om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for uforarbejdede fødevarer, fødevarer bestående af én enkelt ingrediens og ingredienser, der udgør mere end 50 % af en fødevare (COM(2015)0204),

| — | der henviser til rapport af 17. december 2013 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for kød anvendt som ingrediens (COM(2013)0755) og det dertil hørende arbejdsdokument fra Kommissionen af 17. december 2013 om oprindelsesmærkning af kød anvendt som ingrediens: forbrugernes holdning, mulighederne for gennemførelse af forskellige scenarier og konsekvensanalyse (SWD(2013)0437), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 17. december 2013 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for kød anvendt som ingrediens (COM(2013)0755) og det dertil hørende arbejdsdokument fra Kommissionen af 17. december 2013 om oprindelsesmærkning af kød anvendt som ingrediens: forbrugernes holdning, mulighederne for gennemførelse af forskellige scenarier og konsekvensanalyse (SWD(2013)0437),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. februar 2015 om mærkning af oprindelsesland for kød i forarbejdede fødevarer (2) og det formelle svar fra Kommissionen vedtaget den 6. maj 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. februar 2015 om mærkning af oprindelsesland for kød i forarbejdede fødevarer (2) og det formelle svar fra Kommissionen vedtaget den 6. maj 2015,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1337/2013 af 13. december 2013 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 hvad angår angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for fersk, kølet eller frosset svine-, fåre- og gedekød samt fjerkræ (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1337/2013 af 13. december 2013 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 hvad angår angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for fersk, kølet eller frosset svine-, fåre- og gedekød samt fjerkræ (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. februar 2014 (4) om Kommissionens ovennævnte gennemførelsesforordning (EU) nr. 1337/2013 af 13. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. februar 2014 (4) om Kommissionens ovennævnte gennemførelsesforordning (EU) nr. 1337/2013 af 13. december 2013,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om fødevarekrisen, svindel i fødevarekæden og kontrollen heraf (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om fødevarekrisen, svindel i fødevarekæden og kontrollen heraf (5),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for visse fødevarer (O-000031/2016–B8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for visse fødevarer (O-000031/2016–B8-0363/2016),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at artikel 26, stk. 5, i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne pålægger Kommissionen at aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet senest den 13. december 2014 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for andre typer kød end okse-, svine-, fåre- og gedekød samt fjerkræ, mælk, mælk anvendt som ingrediens i mejeriprodukter, uforarbejdede fødevarer, fødevarer bestående af én enkelt ingrediens og ingredienser, der udgør mere end 50 % af en fødevare; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 26, stk. 5, i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne pålægger Kommissionen at aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet senest den 13. december 2014 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for andre typer kød end okse-, svine-, fåre- og gedekød samt fjerkræ, mælk, mælk anvendt som ingrediens i mejeriprodukter, uforarbejdede fødevarer, fødevarer bestående af én enkelt ingrediens og ingredienser, der udgør mere end 50 % af en fødevare;

| B. | der henviser til, at Kommissionen med artikel 26, stk. 8, i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne pålagdes at vedtage gennemførelsesretsakter vedrørende anvendelsen af samme artikels stk. 3, senest den 13. december 2013; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen med artikel 26, stk. 8, i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne pålagdes at vedtage gennemførelsesretsakter vedrørende anvendelsen af samme artikels stk. 3, senest den 13. december 2013;

| C. | der henviser til, at mærkningsregler for oprindelse allerede er på plads og fungerer effektivt for mange andre fødevarer, herunder uforarbejdet kød, æg, frugt og grøntsager, fisk, honning, ekstra jomfruolivenolie, jomfruolivenolie, vin og alkoholiske drikke; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mærkningsregler for oprindelse allerede er på plads og fungerer effektivt for mange andre fødevarer, herunder uforarbejdet kød, æg, frugt og grøntsager, fisk, honning, ekstra jomfruolivenolie, jomfruolivenolie, vin og alkoholiske drikke;

| D. | der henviser til, at det i artikel 26, stk. 7, i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne, fastsættes, at rapporterne bl.a. skal tage hensyn til forbrugernes behov for at blive informeret, gennemførligheden af en obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed og en analyse af omkostninger og fordele ved at indføre sådanne foranstaltninger; der henviser til, at det endvidere fastsættes, at rapporterne kan ledsages af forslag om ændring af de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i artikel 26, stk. 7, i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne, fastsættes, at rapporterne bl.a. skal tage hensyn til forbrugernes behov for at blive informeret, gennemførligheden af en obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed og en analyse af omkostninger og fordele ved at indføre sådanne foranstaltninger; der henviser til, at det endvidere fastsættes, at rapporterne kan ledsages af forslag om ændring af de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen;

| E. | der henviser til, at det i artikel 26, stk. 2, i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne, understreges, at angivelsen af oprindelsesland eller herkomststedet er obligatorisk i de tilfælde, hvor undladelse af at give denne oplysning ville kunne vildlede forbrugeren med hensyn til fødevarens egentlige oprindelsesland eller herkomststed, navnlig hvis de oplysninger, der ledsager fødevaren, eller etiketten som helhed ellers ville antyde, at fødevaren har et andet oprindelsesland eller herkomststed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i artikel 26, stk. 2, i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne, understreges, at angivelsen af oprindelsesland eller herkomststedet er obligatorisk i de tilfælde, hvor undladelse af at give denne oplysning ville kunne vildlede forbrugeren med hensyn til fødevarens egentlige oprindelsesland eller herkomststed, navnlig hvis de oplysninger, der ledsager fødevaren, eller etiketten som helhed ellers ville antyde, at fødevaren har et andet oprindelsesland eller herkomststed;

| F. | der henviser til, at Kommissionen den 20. maj 2015 offentliggjorde sin rapport om obligatorisk angivelse af oprindelsesland for mælk, mælk anvendt som en ingrediens i mejeriprodukter og andre typer kød end okse-, svine- fåre-, gede- og fjerkrækød (»rapport om mælk og andet kød«) og sin rapport om obligatorisk angivelse af oprindelsesland for uforarbejdede fødevarer, fødevarer bestående af én enkelt ingrediens og ingredienser, der udgør mere end 50 % af en fødevare; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen den 20. maj 2015 offentliggjorde sin rapport om obligatorisk angivelse af oprindelsesland for mælk, mælk anvendt som en ingrediens i mejeriprodukter og andre typer kød end okse-, svine- fåre-, gede- og fjerkrækød (»rapport om mælk og andet kød«) og sin rapport om obligatorisk angivelse af oprindelsesland for uforarbejdede fødevarer, fødevarer bestående af én enkelt ingrediens og ingredienser, der udgør mere end 50 % af en fødevare;

| G. | der henviser til, at ifølge Kommissionens rapport COM(2013)0755 bliver sporbarheden for oprindelsesmærkningen tilsvarende mere kompliceret, jo mere komplekse opskærings- og forarbejdningsfaserne inden for kødsektoren og forarbejdningsniveauet bliver; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ifølge Kommissionens rapport COM(2013)0755 bliver sporbarheden for oprindelsesmærkningen tilsvarende mere kompliceret, jo mere komplekse opskærings- og forarbejdningsfaserne inden for kødsektoren og forarbejdningsniveauet bliver;

| H. | der henviser til, at fødevareforsyningskæden ofte er lang og kompleks og involverer mange fødevarevirksomheder og andre parter; der henviser til, at forbrugerne i stigende grad er uvidende om, hvordan deres fødevarer produceres, og at individuelle fødevarevirksomheder ikke altid har et overblik over hele produktkæden; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fødevareforsyningskæden ofte er lang og kompleks og involverer mange fødevarevirksomheder og andre parter; der henviser til, at forbrugerne i stigende grad er uvidende om, hvordan deres fødevarer produceres, og at individuelle fødevarevirksomheder ikke altid har et overblik over hele produktkæden;

| I. | der henviser til, at forbrugernes overordnede villighed til at betale for oprindelsesoplysninger (betalingsvilje) synes at være begrænset, men at meningsmålinger (6) om betalingsvilje viser, at forbrugerne generelt set er villige til at betale mere for oprindelsesoplysninger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forbrugernes overordnede villighed til at betale for oprindelsesoplysninger (betalingsvilje) synes at være begrænset, men at meningsmålinger (6) om betalingsvilje viser, at forbrugerne generelt set er villige til at betale mere for oprindelsesoplysninger;

| J. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 11. februar 2015 indtrængende opfordrede Kommissionen til at følge op på sin rapport af 17. december 2013 med lovgivningsforslag, der gør angivelsen af oprindelsen af kød i forarbejdede fødevarer obligatorisk med henblik på at sikre mere gennemsigtighed gennem hele fødevarekæden og informere de europæiske forbrugere bedre, og samtidig tage hensyn til sine konsekvensanalyser og undgå urimeligt store omkostninger og administrative byrder; der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har fremsat eventuelle opfølgende lovforslag; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 11. februar 2015 indtrængende opfordrede Kommissionen til at følge op på sin rapport af 17. december 2013 med lovgivningsforslag, der gør angivelsen af oprindelsen af kød i forarbejdede fødevarer obligatorisk med henblik på at sikre mere gennemsigtighed gennem hele fødevarekæden og informere de europæiske forbrugere bedre, og samtidig tage hensyn til sine konsekvensanalyser og undgå urimeligt store omkostninger og administrative byrder; der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har fremsat eventuelle opfølgende lovforslag;

| K. | der henviser til, at der kun findes strenge specifikationer for frivillige mærkningsordninger i forbindelse med kvalitetsordninger, såsom beskyttede oprindelsesbetegnelser (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB) eller garanteret traditionel specialitet (GTS), hvorimod de kriterier, der anvendes under ordninger for frivillig fødevaremærkning i henhold til forordning (EU) nr. 1169/2011, kan variere betydeligt fra den ene til den anden; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der kun findes strenge specifikationer for frivillige mærkningsordninger i forbindelse med kvalitetsordninger, såsom beskyttede oprindelsesbetegnelser (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB) eller garanteret traditionel specialitet (GTS), hvorimod de kriterier, der anvendes under ordninger for frivillig fødevaremærkning i henhold til forordning (EU) nr. 1169/2011, kan variere betydeligt fra den ene til den anden;

Konsummælk anvendt som en ingrediens i mejeriprodukter

| 1. | påpeger, at det i betragtning 32 i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne fastslås, at mælk er et af de produkter, for hvilke en angivelse af oprindelsen er af særlig interesse; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at det i betragtning 32 i forordningen om fødevareinformation til forbrugerne fastslås, at mælk er et af de produkter, for hvilke en angivelse af oprindelsen er af særlig interesse;

| 2. | understreger, at 84 % af EU-borgerne ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra 2013 mener, at det er nødvendigt at oplyse om mælks oprindelse, uanset om mælken sælges som konsummælk eller anvendes som en ingrediens i et mejeriprodukt; bemærker, at dette er en af adskillige faktorer, der kan påvirke forbrugernes adfærd; |
| --- | --- |

2.

understreger, at 84 % af EU-borgerne ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra 2013 mener, at det er nødvendigt at oplyse om mælks oprindelse, uanset om mælken sælges som konsummælk eller anvendes som en ingrediens i et mejeriprodukt; bemærker, at dette er en af adskillige faktorer, der kan påvirke forbrugernes adfærd;

| 3. | understreger, at obligatorisk oprindelsesangivelse for mælk, der markedsføres som sådan eller anvendes som ingrediens i mejeriprodukter, er en nyttig foranstaltning til at beskytte kvaliteten af mejeriprodukter og værne om beskæftigelsen i en sektor, der gennemlever en alvorlig krise; |
| --- | --- |

3.

understreger, at obligatorisk oprindelsesangivelse for mælk, der markedsføres som sådan eller anvendes som ingrediens i mejeriprodukter, er en nyttig foranstaltning til at beskytte kvaliteten af mejeriprodukter og værne om beskæftigelsen i en sektor, der gennemlever en alvorlig krise;

| 4. | bemærker, at omkostningerne ved obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for mælk og mælk anvendt som en ingrediens i mejeriprodukter, ifølge den undersøgelse, der ledsagede Kommissionens rapport om mælk og andet kød, vokser i takt med, at produktionsprocessens kompleksitet øges; bemærker, at samme undersøgelse peger på, at virksomhederne i visse medlemsstater havde overdrevet indvirkningerne af den obligatoriske oprindelsesmærkning på deres konkurrencedygtighed, idet undersøgelsen ikke fremkom med nogen klar forklaring på det høje omkostningsskøn, som disse virksomheder var fremkommet med, men det konstateredes, at det kunne være et signal om stærk modstand mod oprindelsesmærkning i sig selv; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at omkostningerne ved obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for mælk og mælk anvendt som en ingrediens i mejeriprodukter, ifølge den undersøgelse, der ledsagede Kommissionens rapport om mælk og andet kød, vokser i takt med, at produktionsprocessens kompleksitet øges; bemærker, at samme undersøgelse peger på, at virksomhederne i visse medlemsstater havde overdrevet indvirkningerne af den obligatoriske oprindelsesmærkning på deres konkurrencedygtighed, idet undersøgelsen ikke fremkom med nogen klar forklaring på det høje omkostningsskøn, som disse virksomheder var fremkommet med, men det konstateredes, at det kunne være et signal om stærk modstand mod oprindelsesmærkning i sig selv;

| 5. | opfordrer til nedsættelse af en arbejdsgruppe under Kommissionen, som yderligere skal evaluere Kommissionens rapport offentliggjort den 20. maj 2015 med henblik på at afgøre, hvilke omkostninger der kan reduceres til et acceptabelt niveau, hvis yderligere obligatorisk mærkning af oprindelsesland begrænses til mejeri- og let forarbejdede mejeriprodukter; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til nedsættelse af en arbejdsgruppe under Kommissionen, som yderligere skal evaluere Kommissionens rapport offentliggjort den 20. maj 2015 med henblik på at afgøre, hvilke omkostninger der kan reduceres til et acceptabelt niveau, hvis yderligere obligatorisk mærkning af oprindelsesland begrænses til mejeri- og let forarbejdede mejeriprodukter;

| 6. | udtrykker tilfredshed med undersøgelsens analyse af omkostninger og fordele ved indførelsen af obligatorisk oprindelsesmærkning af mælk og mælk anvendt som en ingrediens, men mener, at Kommissionen i sine konklusioner ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til de positive aspekter af oprindelsesmærkning for sådanne produkter, såsom bedre forbrugeroplysning; bemærker, at forbrugerne kan føle sig vildledt, når der ikke foreligger oplysning om obligatorisk oprindelsesmærkning, og der er anvendt anden fødevaremærkning såsom nationale flag; |
| --- | --- |

6.

udtrykker tilfredshed med undersøgelsens analyse af omkostninger og fordele ved indførelsen af obligatorisk oprindelsesmærkning af mælk og mælk anvendt som en ingrediens, men mener, at Kommissionen i sine konklusioner ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til de positive aspekter af oprindelsesmærkning for sådanne produkter, såsom bedre forbrugeroplysning; bemærker, at forbrugerne kan føle sig vildledt, når der ikke foreligger oplysning om obligatorisk oprindelsesmærkning, og der er anvendt anden fødevaremærkning såsom nationale flag;

| 7. | understreger vigtigheden af små og mellemstore virksomheder i forarbejdningskæden; |
| --- | --- |

7.

understreger vigtigheden af små og mellemstore virksomheder i forarbejdningskæden;

| 8. | har den holdning, at Kommissionen bør tage hensyn til og analysere de økonomiske konsekvenser af obligatorisk oprindelsesmærkning for SMV'er inden for de berørte landbrugs- og fødevaresektorer; |
| --- | --- |

8.

har den holdning, at Kommissionen bør tage hensyn til og analysere de økonomiske konsekvenser af obligatorisk oprindelsesmærkning for SMV'er inden for de berørte landbrugs- og fødevaresektorer;

| 9. | mener, at Kommissionens konklusion hvad angår mælk og mælk anvendt som en ingrediens muligvis overvurderer virksomhedernes udgifter til oprindelsesmærkning, idet alle mejeriprodukter betragtes samlet under ét; |
| --- | --- |

9.

mener, at Kommissionens konklusion hvad angår mælk og mælk anvendt som en ingrediens muligvis overvurderer virksomhedernes udgifter til oprindelsesmærkning, idet alle mejeriprodukter betragtes samlet under ét;

| 10. | bemærker, at Kommissionen konkluderer, at omkostningerne ved mærkning af oprindelsesland for mælk vil være beskedne; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at Kommissionen konkluderer, at omkostningerne ved mærkning af oprindelsesland for mælk vil være beskedne;

Andre typer kød

| 11. | understreger, at 88 % af EU-borgerne ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra 2013 mener, at det er nødvendigt at oplyse om oprindelse for andre typer kød end okse-, svine-, fåre-, og gedekød samt fjerkræ; |
| --- | --- |

11.

understreger, at 88 % af EU-borgerne ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra 2013 mener, at det er nødvendigt at oplyse om oprindelse for andre typer kød end okse-, svine-, fåre-, og gedekød samt fjerkræ;

| 12. | bemærker, at skandalen om hestekød viste behovet for større gennemsigtighed i forsyningskæden for hestekød; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at skandalen om hestekød viste behovet for større gennemsigtighed i forsyningskæden for hestekød;

| 13. | bemærker, at konklusionen på Kommissionens rapport var, at driftsomkostningerne for obligatorisk mærkning af oprindelsesland for det kød, rapporten omhandlede, ville være relativt små; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at konklusionen på Kommissionens rapport var, at driftsomkostningerne for obligatorisk mærkning af oprindelsesland for det kød, rapporten omhandlede, ville være relativt små;

Forarbejdet kød

| 14. | fremhæver, at det i Kommissionens rapport af 17. december 2013 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for kød anvendt som en ingrediens anerkendes, at over 90 % af forbrugerrespondenterne anser det for vigtigt at oprindelsesmærke kød i forarbejdede fødevareprodukter; |
| --- | --- |

14.

fremhæver, at det i Kommissionens rapport af 17. december 2013 om obligatorisk angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for kød anvendt som en ingrediens anerkendes, at over 90 % af forbrugerrespondenterne anser det for vigtigt at oprindelsesmærke kød i forarbejdede fødevareprodukter;

| 15. | mener, at forbrugerne såvel som mange erhvervsdrivende bifalder obligatorisk angivelse af oprindelsen af kød i forarbejdede fødevareprodukter, og at en sådan foranstaltning vil bidrage til at bevare forbrugernes tillid til fødevarer, da der dermed sikres større gennemsigtighed i forsyningskæden; |
| --- | --- |

15.

mener, at forbrugerne såvel som mange erhvervsdrivende bifalder obligatorisk angivelse af oprindelsen af kød i forarbejdede fødevareprodukter, og at en sådan foranstaltning vil bidrage til at bevare forbrugernes tillid til fødevarer, da der dermed sikres større gennemsigtighed i forsyningskæden;

| 16. | understreger, at det er i de europæiske forbrugeres interesse at have en obligatorisk oprindelsesmærkning på alle fødevarer; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det er i de europæiske forbrugeres interesse at have en obligatorisk oprindelsesmærkning på alle fødevarer;

| 17. | påpeger, at mærkning i sig selv ikke udgør et værn mod svindel, og understreger, at der er behov for et omkostningseffektivt kontrolsystem for at sikre forbrugernes tillid; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at mærkning i sig selv ikke udgør et værn mod svindel, og understreger, at der er behov for et omkostningseffektivt kontrolsystem for at sikre forbrugernes tillid;

| 18. | minder om, at de frivillige mærkningsordninger, som er blevet gennemført på passende vis i forskellige medlemsstater, har været en succes såvel for så vidt angår forbrugeroplysning og for producenterne; |
| --- | --- |

18.

minder om, at de frivillige mærkningsordninger, som er blevet gennemført på passende vis i forskellige medlemsstater, har været en succes såvel for så vidt angår forbrugeroplysning og for producenterne;

| 19. | mener, at den manglende vedtagelse af gennemførelsesretsakter som omhandlet i artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1169/2011 betyder, at artiklen ikke kan håndhæves korrekt; |
| --- | --- |

19.

mener, at den manglende vedtagelse af gennemførelsesretsakter som omhandlet i artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1169/2011 betyder, at artiklen ikke kan håndhæves korrekt;

| 20. | bemærker, at der allerede findes beskyttede oprindelsesbetegnelser for mange forarbejdede kød- og mejeriprodukter (f.eks. skinke og ost), for hvilke der i produktionskriterierne er fastsat krav om angivelse af oprindelsen af det kød, der er anvendt, og for hvilke der gælder krav om øget sporbarhed; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme udviklingen af produkter med »beskyttet oprindelsesbetegnelse« (BOB), »beskyttet geografisk betegnelse« (BGB) eller »garanteret traditionel specialitet« (GTS), jf. forordning (EU) nr. 1151/2012 (7), og dermed sikre, at forbrugerne har adgang til kvalitetsprodukter af sikker herkomst; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at der allerede findes beskyttede oprindelsesbetegnelser for mange forarbejdede kød- og mejeriprodukter (f.eks. skinke og ost), for hvilke der i produktionskriterierne er fastsat krav om angivelse af oprindelsen af det kød, der er anvendt, og for hvilke der gælder krav om øget sporbarhed; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme udviklingen af produkter med »beskyttet oprindelsesbetegnelse« (BOB), »beskyttet geografisk betegnelse« (BGB) eller »garanteret traditionel specialitet« (GTS), jf. forordning (EU) nr. 1151/2012 (7), og dermed sikre, at forbrugerne har adgang til kvalitetsprodukter af sikker herkomst;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at ingen aktuelle EU-forordninger om mærkning af oprindelsesland svækkes i nogen igangværende handelsforhandling, såsom TTIP, og at retten til i fremtiden at foreslå yderligere supplerende forordninger angående mærkning af oprindelsesland ikke svækkes; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at ingen aktuelle EU-forordninger om mærkning af oprindelsesland svækkes i nogen igangværende handelsforhandling, såsom TTIP, og at retten til i fremtiden at foreslå yderligere supplerende forordninger angående mærkning af oprindelsesland ikke svækkes;

Konklusioner

| 22. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre den obligatoriske angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for alle typer konsummælk samt mejeriprodukter og kødprodukter og vurdere muligheden for at udvide den obligatoriske angivelse af oprindelsesland eller herkomststed til andre fødevarer på basis af én ingrediens eller med én hovedingrediens ved at fremsætte lovforslag på disse områder; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre den obligatoriske angivelse af oprindelsesland eller herkomststed for alle typer konsummælk samt mejeriprodukter og kødprodukter og vurdere muligheden for at udvide den obligatoriske angivelse af oprindelsesland eller herkomststed til andre fødevarer på basis af én ingrediens eller med én hovedingrediens ved at fremsætte lovforslag på disse områder;

| 23. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge lovforslag, der gør det obligatorisk at angive oprindelsen af kød i forarbejdede fødevarer med henblik på at sikre større gennemsigtighed i hele fødevarekæden og genvinde forbrugernes tillid i kølvandet på hestekødsskandalen og andre tilfælde af fødevaresvindel; understreger desuden, at der i obligatoriske krav om mærkning bør tages hensyn til proportionalitetsprincippet og den administrative byrde for fødevarevirksomhederne og de myndigheder, der står for håndhævelsen af lovgivningen; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge lovforslag, der gør det obligatorisk at angive oprindelsen af kød i forarbejdede fødevarer med henblik på at sikre større gennemsigtighed i hele fødevarekæden og genvinde forbrugernes tillid i kølvandet på hestekødsskandalen og andre tilfælde af fødevaresvindel; understreger desuden, at der i obligatoriske krav om mærkning bør tages hensyn til proportionalitetsprincippet og den administrative byrde for fødevarevirksomhederne og de myndigheder, der står for håndhævelsen af lovgivningen;

| 24. | mener, at formålet med obligatorisk angivelse af fødevarernes oprindelse er at genoprette forbrugernes tillid til fødevarer; anmoder Kommissionen om at udarbejde et forslag, som går i den retning og samtidig tager hensyn til oplysningernes gennemsigtighed og letforståelighed for forbrugerne, de europæiske virksomheders økonomiske levedygtighed og forbrugernes købekraft; |
| --- | --- |

24.

mener, at formålet med obligatorisk angivelse af fødevarernes oprindelse er at genoprette forbrugernes tillid til fødevarer; anmoder Kommissionen om at udarbejde et forslag, som går i den retning og samtidig tager hensyn til oplysningernes gennemsigtighed og letforståelighed for forbrugerne, de europæiske virksomheders økonomiske levedygtighed og forbrugernes købekraft;

| 25. | fremhæver betydningen af fælles spilleregler på det indre marked og anmoder indtrængende Kommissionen om at tage dette i betragtning, når man drøfter regler om obligatorisk oprindelsesmærkning; |
| --- | --- |

25.

fremhæver betydningen af fælles spilleregler på det indre marked og anmoder indtrængende Kommissionen om at tage dette i betragtning, når man drøfter regler om obligatorisk oprindelsesmærkning;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at støtte mærkningsordninger for dyrevelfærd i opdrætstiden, under transport og ved slagtning; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at støtte mærkningsordninger for dyrevelfærd i opdrætstiden, under transport og ved slagtning;

| 27. | beklager, at Kommissionen endnu ikke har gjort sig nogen anstrengelser for også at tilføje æg og æggeprodukter på listen over fødevarer, for hvilke der skal angives oprindelsesland eller herkomststed, på trods af at især billige æggeprodukter af flydende eller tørrede æg, som først og fremmest anvendes i forarbejdede produkter, importeres til det europæiske marked fra tredjelande og klart er forbundet med en omgåelse af EU's forbud mod opdræt i bur; mener derfor, at en bindende mærkning af æggeprodukter og fødevarer, der indeholder æg, med herkomststed og opdrætsform kunne forbedre gennemsigtigheden og beskyttelsen og opfordrer Kommissionen til at fremlægge en analyse af markedssituationen og om nødvendigt at udarbejde hensigtsmæssige lovgivningsforslag; |
| --- | --- |

27.

beklager, at Kommissionen endnu ikke har gjort sig nogen anstrengelser for også at tilføje æg og æggeprodukter på listen over fødevarer, for hvilke der skal angives oprindelsesland eller herkomststed, på trods af at især billige æggeprodukter af flydende eller tørrede æg, som først og fremmest anvendes i forarbejdede produkter, importeres til det europæiske marked fra tredjelande og klart er forbundet med en omgåelse af EU's forbud mod opdræt i bur; mener derfor, at en bindende mærkning af æggeprodukter og fødevarer, der indeholder æg, med herkomststed og opdrætsform kunne forbedre gennemsigtigheden og beskyttelsen og opfordrer Kommissionen til at fremlægge en analyse af markedssituationen og om nødvendigt at udarbejde hensigtsmæssige lovgivningsforslag;

| 28. | mener, at mærkning af oprindelsesland for konsummælk, let forarbejdede mejeriprodukter (såsom ost og fløde) og let forarbejdede kødprodukter (såsom bacon og pølser) ville medføre væsentligt begrænsede medfølgende omkostninger, og at denne mærkning bør undersøges som en prioritet; |
| --- | --- |

28.

mener, at mærkning af oprindelsesland for konsummælk, let forarbejdede mejeriprodukter (såsom ost og fløde) og let forarbejdede kødprodukter (såsom bacon og pølser) ville medføre væsentligt begrænsede medfølgende omkostninger, og at denne mærkning bør undersøges som en prioritet;

| 29. | mener ikke, at oprindelsesmærkning i sig selv forhindrer svindel, men anbefaler i denne sammenhæng, at der anlægges en bestemt kurs for at optrappe overvågningen, forbedre håndhævelsen af eksisterende lovgivning og pålægge strengere sanktioner; |
| --- | --- |

29.

mener ikke, at oprindelsesmærkning i sig selv forhindrer svindel, men anbefaler i denne sammenhæng, at der anlægges en bestemt kurs for at optrappe overvågningen, forbedre håndhævelsen af eksisterende lovgivning og pålægge strengere sanktioner;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at bekæmpe svindel i forbindelse med regler for frivillig oprindelsesmærkning for fødevarer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at bekæmpe svindel i forbindelse med regler for frivillig oprindelsesmærkning for fødevarer;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at støtte de eksisterende kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1151/2012, og anmoder om en intensivering af europæiske reklamekampagner for disse produkter; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at støtte de eksisterende kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1151/2012, og anmoder om en intensivering af europæiske reklamekampagner for disse produkter;

| 32. | opfordrer på ny Kommissionen til at opfylde sin retlige forpligtelse til senest den 13. december 2013 at vedtage de gennemførelsesretsakter, der er nødvendige for en korrekt gennemførelse af artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1169/2011, således at de nationale myndigheder kan pålægge de relevante sanktioner; |
| --- | --- |

32.

opfordrer på ny Kommissionen til at opfylde sin retlige forpligtelse til senest den 13. december 2013 at vedtage de gennemførelsesretsakter, der er nødvendige for en korrekt gennemførelse af artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1169/2011, således at de nationale myndigheder kan pålægge de relevante sanktioner;

o

o o

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

33.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 18.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0034.

(3)  EUT L 335 af 14.12.2013, s. 19.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0096.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0011.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/labelling_legislation_final_report_ew_02_15_284_en.pdf, s. 50.

(7)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/54

---

P8_TA(2016)0226

Rammeaftale om forældreorlov

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (2015/2097(INI))

(2018/C 076/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 3, og artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 3, og artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 8, artikel 10, artikel 153, stk. 1, litra i), samt artikel 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, artikel 10, artikel 153, stk. 1, litra i), samt artikel 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 7, 9, 23, 24 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7, 9, 23, 24 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2013/62/EU af 17. december 2013 om ændring af direktiv 2010/18/EU om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS som følge af ændringen af Mayottes status i forhold til Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2013/62/EU af 17. december 2013 om ændring af direktiv 2010/18/EU om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS som følge af ændringen af Mayottes status i forhold til Den Europæiske Union,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 23.- 24. marts 2006 i Bruxelles (777751/1/06 REV 1), |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 23.- 24. marts 2006 i Bruxelles (777751/1/06 REV 1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv: Større støtte med henblik på at forene arbejds-, privat- og familieliv« (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv: Større støtte med henblik på at forene arbejds-, privat- og familieliv« (COM(2008)0635),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 20. februar 2013»Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte« (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 20. februar 2013»Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte« (C(2013)0778),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2015 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2015 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2015 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2015 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2015 om barselsorlov (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2015 om barselsorlov (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (4),

| — | der henviser til undersøgelsen foretaget af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste i maj 2015 med titlen »Gender equality in employment and occupation — Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment« (ligestilling mellem mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv — direktiv 2006/54/EF, vurdering af anvendelsen på europæisk plan), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen foretaget af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste i maj 2015 med titlen »Gender equality in employment and occupation — Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment« (ligestilling mellem mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv — direktiv 2006/54/EF, vurdering af anvendelsen på europæisk plan),

| — | der henviser til undersøgelsen foretaget af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker med titlen »Maternity, paternity and parental leave: Data related to duration and compensation rates in the European Union« (barselsorlov, fædreorlov og forældreorlov: data om varighed og kompensation i Den Europæiske Union), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen foretaget af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker med titlen »Maternity, paternity and parental leave: Data related to duration and compensation rates in the European Union« (barselsorlov, fædreorlov og forældreorlov: data om varighed og kompensation i Den Europæiske Union),

| — | der henviser til undersøgelsesdokumentet fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) fra marts 2015 med titlen »Promoting parental and paternity leave among fathers« (fremme af barsels- og forældreorlov for fædre), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsesdokumentet fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) fra marts 2015 med titlen »Promoting parental and paternity leave among fathers« (fremme af barsels- og forældreorlov for fædre),

| — | der henviser til Eurofounds rapport med titlen: »Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances« (Eurofound, 2015) (barselsorlovsbestemmelser i EU's medlemsstater: varighed og godtgørelser), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport med titlen: »Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances« (Eurofound, 2015) (barselsorlovsbestemmelser i EU's medlemsstater: varighed og godtgørelser),

| — | der henviser til Eurofounds rapport fra 2015 med titlen »Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union« (fremme af fædres udnyttelse af forældre- og fædreorlov i Den Europæiske Union), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport fra 2015 med titlen »Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union« (fremme af fædres udnyttelse af forældre- og fædreorlov i Den Europæiske Union),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse fra februar 2015 med titlen »The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries« (gennemførelse af direktiv 2010/18 om forældreorlov i 33 europæiske lande), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse fra februar 2015 med titlen »The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries« (gennemførelse af direktiv 2010/18 om forældreorlov i 33 europæiske lande),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0076/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0076/2016),

| A. | der henviser til, at målet i EU 2020-strategien om 75 % beskæftigelse sandsynligvis ikke vil blive opfyldt inden 2020, hvad angår kvinder (tallet ligger i øjeblikket på 63,5 %); der endvidere henviser til, at der er behov for proaktive politikker, der tager sigte på at hjælpe kvinder med at komme ind på og blive på arbejdsmarkedet, og som kan beskytte og støtte kvinders tilbagevenden på arbejdsmarkedet som mødre under stabile og ordentlige arbejdsmæssige forhold på lige vilkår med mænd, især politikker, der fremmer en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv for alle forældre; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at målet i EU 2020-strategien om 75 % beskæftigelse sandsynligvis ikke vil blive opfyldt inden 2020, hvad angår kvinder (tallet ligger i øjeblikket på 63,5 %); der endvidere henviser til, at der er behov for proaktive politikker, der tager sigte på at hjælpe kvinder med at komme ind på og blive på arbejdsmarkedet, og som kan beskytte og støtte kvinders tilbagevenden på arbejdsmarkedet som mødre under stabile og ordentlige arbejdsmæssige forhold på lige vilkår med mænd, især politikker, der fremmer en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv for alle forældre;

| B. | der henviser til, at det arbejde, der udføres af forældrene i familien og med hensyn til at opdrage børn, udgør et målbart bidrag til økonomien, og det er endvidere af stor betydning for den demografiske udvikling i Europa; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det arbejde, der udføres af forældrene i familien og med hensyn til at opdrage børn, udgør et målbart bidrag til økonomien, og det er endvidere af stor betydning for den demografiske udvikling i Europa;

| C. | der henviser til, at muligheden for at forene arbejdsliv og privatliv i direktiv 96/34/EF betragtes som et særskilt spørgsmål, mens det i direktiv 2010/18/EU fastsættes, at alle arbejdstagere har ret til fire måneders forældreorlov uden løn, og at en af disse måneder ikke må kunne overdrages; der henviser til, at princippet om kønnenes ligestilling på arbejdsmarkedet nu er indført i EU-lovgivningen; der henviser til, at karrieremæssig ligestilling for mænd og kvinder, herunder gennem forældreorlovsordningen, vil medvirke til at nå målet om en beskæftigelsesfrekvens på 75 %, der er fastsat i Europa 2020-strategien, og til at løse problemet med, at kvinder, der står over for en fattigdomsudfordring, er langt mere sårbare, men også bidrager konkret til økonomien, og at det også er et stort problem i lyset af den demografiske udvikling i Europa; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at muligheden for at forene arbejdsliv og privatliv i direktiv 96/34/EF betragtes som et særskilt spørgsmål, mens det i direktiv 2010/18/EU fastsættes, at alle arbejdstagere har ret til fire måneders forældreorlov uden løn, og at en af disse måneder ikke må kunne overdrages; der henviser til, at princippet om kønnenes ligestilling på arbejdsmarkedet nu er indført i EU-lovgivningen; der henviser til, at karrieremæssig ligestilling for mænd og kvinder, herunder gennem forældreorlovsordningen, vil medvirke til at nå målet om en beskæftigelsesfrekvens på 75 %, der er fastsat i Europa 2020-strategien, og til at løse problemet med, at kvinder, der står over for en fattigdomsudfordring, er langt mere sårbare, men også bidrager konkret til økonomien, og at det også er et stort problem i lyset af den demografiske udvikling i Europa;

| D. | der henviser til, at det af de tilgængelige oplysninger fremgår, at når familieorlov er ubetalt eller dårligt betalt, udnyttes den kun i beskedent omfang, og at fædre gør meget lidt brug af deres forældreorlov; der henviser til, at når forældreorloven slet ikke eller kun delvist kan overdrages og i øvrigt godtgøres korrekt, udnyttes den mere ligeligt mellem begge forældre og er med til at reducere forskelsbehandlingen af kvinder på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det af de tilgængelige oplysninger fremgår, at når familieorlov er ubetalt eller dårligt betalt, udnyttes den kun i beskedent omfang, og at fædre gør meget lidt brug af deres forældreorlov; der henviser til, at når forældreorloven slet ikke eller kun delvist kan overdrages og i øvrigt godtgøres korrekt, udnyttes den mere ligeligt mellem begge forældre og er med til at reducere forskelsbehandlingen af kvinder på arbejdsmarkedet;

| E. | der henviser til, at en blandet model bestående af både barsels- og fædreorlov og af en fælles orlov, dvs. forældreorlov, giver begge forældre reel mulighed for i fællesskab at beslutte, hvordan de bedst kan organisere deres orlov i deres barns bedste interesse og under hensyntagen til deres jobs særlige karakter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en blandet model bestående af både barsels- og fædreorlov og af en fælles orlov, dvs. forældreorlov, giver begge forældre reel mulighed for i fællesskab at beslutte, hvordan de bedst kan organisere deres orlov i deres barns bedste interesse og under hensyntagen til deres jobs særlige karakter;

| F. | der henviser til, at forældreorlov har langsigtede fordele for børns udvikling; der henviser til, at fædrenes anvendelse af fædreorlov inden for rammerne af de offentlige politikker i EU's medlemsstater stiger, men fortsat er lav, og at kun 10 % af fædrene tager mindst en dag forældreorlov; der henviser til, at 97 % af kvinderne anvender den forældreorlov, som kan bruges af begge forældre; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forældreorlov har langsigtede fordele for børns udvikling; der henviser til, at fædrenes anvendelse af fædreorlov inden for rammerne af de offentlige politikker i EU's medlemsstater stiger, men fortsat er lav, og at kun 10 % af fædrene tager mindst en dag forældreorlov; der henviser til, at 97 % af kvinderne anvender den forældreorlov, som kan bruges af begge forældre;

| G. | der henviser til, at det i undersøgelser fra Eurofound er påvist de forhold, der har betydning for fædres udnyttelse af forældreorlov, hvilket omfatter kompensationsniveauet, orlovsordningens fleksibilitet, adgang til oplysninger, børnepasningsfaciliteternes tilgængelighed og fleksibilitet og i hvilken grad, arbejdstagerne frygter isolation fra arbejdsmarkedet, når de tager orlov; der henviser til, at adskillige forskere (5) har påvist, at fædre, som tager fædreorlov, udvikler et bedre forhold til deres børn og med større sandsynlighed vil indtage en aktiv rolle i fremtidige børnepasningsopgaver; der henviser til, at disse forhold bør tages i betragtning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i undersøgelser fra Eurofound er påvist de forhold, der har betydning for fædres udnyttelse af forældreorlov, hvilket omfatter kompensationsniveauet, orlovsordningens fleksibilitet, adgang til oplysninger, børnepasningsfaciliteternes tilgængelighed og fleksibilitet og i hvilken grad, arbejdstagerne frygter isolation fra arbejdsmarkedet, når de tager orlov; der henviser til, at adskillige forskere (5) har påvist, at fædre, som tager fædreorlov, udvikler et bedre forhold til deres børn og med større sandsynlighed vil indtage en aktiv rolle i fremtidige børnepasningsopgaver; der henviser til, at disse forhold bør tages i betragtning;

| H. | der henviser til, at hele EU står over for en alvorlig demografisk udfordring, da fødselstallet er konstant faldende i de fleste medlemsstater, og at rimelige familiepolitikker for mænd og kvinder vil kunne forbedre kvindernes situation på arbejdsmarkedet, forbedre balancen mellem arbejds- og privatliv, mindske kønsforskellen med hensyn til løn, pensioner og indtægter beregnet over hele arbejdslivet og have en positiv indvirkning på den demografiske udvikling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at hele EU står over for en alvorlig demografisk udfordring, da fødselstallet er konstant faldende i de fleste medlemsstater, og at rimelige familiepolitikker for mænd og kvinder vil kunne forbedre kvindernes situation på arbejdsmarkedet, forbedre balancen mellem arbejds- og privatliv, mindske kønsforskellen med hensyn til løn, pensioner og indtægter beregnet over hele arbejdslivet og have en positiv indvirkning på den demografiske udvikling;

| I. | bemærker, at antallet af personer, der tog forældreorlov i 2010, ifølge Eurostat var 3 518 600, og at kun 94 800 af disse (2,7 %) var mænd; der henviser til, at det af undersøgelser foretaget af Eurofound (6) fremgår, at den kønsbestemte forskel i erhvervsfrekvens medfører alvorlige tab for de europæiske økonomier, der i 2013 beløb sig til ca. 370 mia. EUR; |
| --- | --- |

I.

bemærker, at antallet af personer, der tog forældreorlov i 2010, ifølge Eurostat var 3 518 600, og at kun 94 800 af disse (2,7 %) var mænd; der henviser til, at det af undersøgelser foretaget af Eurofound (6) fremgår, at den kønsbestemte forskel i erhvervsfrekvens medfører alvorlige tab for de europæiske økonomier, der i 2013 beløb sig til ca. 370 mia. EUR;

| J. | der henviser til, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne bør iværksætte specifikke foranstaltninger til at fremme en ny form for arbejdstilrettelæggelse, der er mere fleksibel, og som omfatter instrumenter, der sikrer bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og derved sætter forældre i stand til reelt at udøve deres ret til at være forældre; der henviser til, at disse foranstaltninger kunne bidrage til at mindske diskriminationen mod kvinder og hjælpe dem til at komme i beskæftigelse eller forblive på eller vende tilbage til arbejdsmarkedet uden at være udsat for et økonomisk eller socialt pres; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne bør iværksætte specifikke foranstaltninger til at fremme en ny form for arbejdstilrettelæggelse, der er mere fleksibel, og som omfatter instrumenter, der sikrer bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og derved sætter forældre i stand til reelt at udøve deres ret til at være forældre; der henviser til, at disse foranstaltninger kunne bidrage til at mindske diskriminationen mod kvinder og hjælpe dem til at komme i beskæftigelse eller forblive på eller vende tilbage til arbejdsmarkedet uden at være udsat for et økonomisk eller socialt pres;

| K. | der henviser til, at foruden at sikre ligestilling mellem kønnene og kvindernes adgang til arbejdsmarkedet bør forældreorlov give forældrene mulighed for at opfylde deres forpligtelser over for deres børn; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at foruden at sikre ligestilling mellem kønnene og kvindernes adgang til arbejdsmarkedet bør forældreorlov give forældrene mulighed for at opfylde deres forpligtelser over for deres børn;

| L. | der henviser til, at det er afgørende at sikre, at kvinder har ret til at kombinere arbejde og moderskab uden at blive straffet for det, eftersom kvinder fortsat rammes hårdest og er udsat for størst forskelsbehandling; der henviser til, at eksempler på denne forskelsbehandling omfatter pres fra arbejdsgivere på kvinder, der er til jobsamtaler, hvor de bliver spurgt, om de har børn, og hvor gamle disse er, og hvor arbejdsgiverne således forsøger at påvirke kvindernes beslutning og udtrykker præference for arbejdstagere uden børn, som er »mere til rådighed«, og bemærker, at der et voksende økonomisk og arbejdsrelateret pres på kvindelige ansatte for ikke at tage barselsorlov; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er afgørende at sikre, at kvinder har ret til at kombinere arbejde og moderskab uden at blive straffet for det, eftersom kvinder fortsat rammes hårdest og er udsat for størst forskelsbehandling; der henviser til, at eksempler på denne forskelsbehandling omfatter pres fra arbejdsgivere på kvinder, der er til jobsamtaler, hvor de bliver spurgt, om de har børn, og hvor gamle disse er, og hvor arbejdsgiverne således forsøger at påvirke kvindernes beslutning og udtrykker præference for arbejdstagere uden børn, som er »mere til rådighed«, og bemærker, at der et voksende økonomisk og arbejdsrelateret pres på kvindelige ansatte for ikke at tage barselsorlov;

| M. | der henviser til, at et af de problemer, der begrænser kvinders adgang til arbejdsmarkedet og afholder dem fra at blive der, er deres ansvar for pleje af børn med handicap, som ikke er selvhjulpne og derfor er afhængige af andre, og/eller børn, der tilhører dårligt stillede kategorier og grupper; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at et af de problemer, der begrænser kvinders adgang til arbejdsmarkedet og afholder dem fra at blive der, er deres ansvar for pleje af børn med handicap, som ikke er selvhjulpne og derfor er afhængige af andre, og/eller børn, der tilhører dårligt stillede kategorier og grupper;

| N. | der henviser til, at hvis der ikke findes bestemmelser om orlov, eller hvis de eksisterende bestemmelser anses for at være utilstrækkelige, kan arbejdsmarkedets parter gennem kollektive aftaler spille en vigtig rolle med hensyn til at fastsætte nye bestemmelser eller opdatere gældende bestemmelser for barsels-, fædre- og forældreorlov; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at hvis der ikke findes bestemmelser om orlov, eller hvis de eksisterende bestemmelser anses for at være utilstrækkelige, kan arbejdsmarkedets parter gennem kollektive aftaler spille en vigtig rolle med hensyn til at fastsætte nye bestemmelser eller opdatere gældende bestemmelser for barsels-, fædre- og forældreorlov;

| O. | der henviser til, at balancen mellem arbejdsliv og privatliv er en grundlæggende rettighed, som bør indarbejdes fuldt ud i enhver EU-tekst, der har betydning for dette forhold; der henviser til, at der generelt bør være større opmærksomhed på betydningen af at have et familievenligt arbejdsmiljø; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at balancen mellem arbejdsliv og privatliv er en grundlæggende rettighed, som bør indarbejdes fuldt ud i enhver EU-tekst, der har betydning for dette forhold; der henviser til, at der generelt bør være større opmærksomhed på betydningen af at have et familievenligt arbejdsmiljø;

| P. | der henviser til, at de fleste af EU's medlemsstater allerede opfylder minimumskravene i direktiv 2010/18/EU om forældreorlov, og at nationale bestemmelser i mange medlemsstater går videre end disse krav; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de fleste af EU's medlemsstater allerede opfylder minimumskravene i direktiv 2010/18/EU om forældreorlov, og at nationale bestemmelser i mange medlemsstater går videre end disse krav;

| Q. | der henviser til, at medlemsstaterne såvel i de offentlige som de private sektorer bør fremme virksomhedsvelfærdsmodeller, hvor der er respekt for retten til balance mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at medlemsstaterne såvel i de offentlige som de private sektorer bør fremme virksomhedsvelfærdsmodeller, hvor der er respekt for retten til balance mellem arbejdsliv og privatliv;

| R. | der henviser til, at de store forskelle i mænds og kvinders udnyttelse af barsels- og forældreorlov er et åbenlyst udtryk for forskelsbehandling på grund af køn, hvad angår børnepasning og kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet; der henviser til, at de foranstaltninger, der er truffet i mange medlemsstater for at tilskynde mænd til at påtage sig en lige så stor del af ansvaret for familielivet, ikke har ført til tilfredsstillende resultater; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de store forskelle i mænds og kvinders udnyttelse af barsels- og forældreorlov er et åbenlyst udtryk for forskelsbehandling på grund af køn, hvad angår børnepasning og kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet; der henviser til, at de foranstaltninger, der er truffet i mange medlemsstater for at tilskynde mænd til at påtage sig en lige så stor del af ansvaret for familielivet, ikke har ført til tilfredsstillende resultater;

| S. | der henviser til, at passende, individuel og betalt forældreorlov er afgørende for at par, hvor forældrene er af samme køn, kan opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at passende, individuel og betalt forældreorlov er afgørende for at par, hvor forældrene er af samme køn, kan opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv;

| T. | der henviser til, at kvinder, der tager forældreorlov og derved udnytter deres ret til bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, bliver set ned på, når de vender tilbage til arbejdsmarkedet, hvilket resulterer i, at de må arbejde under mindre gunstige forhold og på usikre ansættelseskontrakter; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kvinder, der tager forældreorlov og derved udnytter deres ret til bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, bliver set ned på, når de vender tilbage til arbejdsmarkedet, hvilket resulterer i, at de må arbejde under mindre gunstige forhold og på usikre ansættelseskontrakter;

Gennemførelsen af direktivet

| 1. | understreger, at de nødvendige bestemmelser for at gennemføre direktiv 2010/18/EU antager forskellige former i medlemsstaterne; er derfor af den opfattelse, at gennemførelsen skal ske under fuld overholdelse af den gældende lovgivning, der vedrører de kollektive overenskomster mellem arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

1.

understreger, at de nødvendige bestemmelser for at gennemføre direktiv 2010/18/EU antager forskellige former i medlemsstaterne; er derfor af den opfattelse, at gennemførelsen skal ske under fuld overholdelse af den gældende lovgivning, der vedrører de kollektive overenskomster mellem arbejdsmarkedets parter;

| 2. | mener, at det er svært at klassificere de forskellige typer orlov på EU-plan, eftersom ikke alle medlemsstater har fulgt EU's særskilte eller trinvise tilgang til barsels- og forældreorlov; |
| --- | --- |

2.

mener, at det er svært at klassificere de forskellige typer orlov på EU-plan, eftersom ikke alle medlemsstater har fulgt EU's særskilte eller trinvise tilgang til barsels- og forældreorlov;

| 3. | minder om, at overregulering i medlemsstaterne kan øge reguleringens kompleksitet og rent faktisk reducere efterlevelsesgraden; opfordrer medlemsstaterne til at undgå at tilføje administrative byrder i gennemførelsen af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

3.

minder om, at overregulering i medlemsstaterne kan øge reguleringens kompleksitet og rent faktisk reducere efterlevelsesgraden; opfordrer medlemsstaterne til at undgå at tilføje administrative byrder i gennemførelsen af EU-lovgivningen;

| 4. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til inden for den nærmeste tid at give Kommissionen de relevante sammenligningstabeller vedrørende direktivets bestemmelser og deres nationale gennemførelsesforanstaltninger; betragter det som meget vigtigt for medlemsstaterne at sikre, at de råder over de nødvendige inspektionsredskaber til at kontrollere, at lovgivningen om beskyttelse af forældres rettigheder overholdes; anmoder indtrængende Kommissionen om omhyggeligt at overvåge gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne for at sikre, at fleksibiliteten heri ikke misbruges; mener, at princippet med udveksling af god praksis er et nyttigt redskab til at nå dette mål; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til inden for den nærmeste tid at give Kommissionen de relevante sammenligningstabeller vedrørende direktivets bestemmelser og deres nationale gennemførelsesforanstaltninger; betragter det som meget vigtigt for medlemsstaterne at sikre, at de råder over de nødvendige inspektionsredskaber til at kontrollere, at lovgivningen om beskyttelse af forældres rettigheder overholdes; anmoder indtrængende Kommissionen om omhyggeligt at overvåge gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne for at sikre, at fleksibiliteten heri ikke misbruges; mener, at princippet med udveksling af god praksis er et nyttigt redskab til at nå dette mål;

| 5. | finder det beklageligt, at der er forskelle mellem foranstaltningerne til gennemførelse af direktivet, hvad angår anvendelsesområdet, idet der derved indføres systemer, der gavner arbejdstagere i forskellig grad afhængigt af f.eks. deres beskæftigelsessektor (der er større beskyttelse i den offentlige sektor i EU end i den private sektor, hvorfor den har en pionerrolle på området) og varigheden af deres kontrakt; anbefaler med henblik herpå, at der træffes alle mulige foranstaltninger for at gøre direktivet bindende på en ensartet måde i såvel den offentlige som den private sektor; understreger, at alle uanset køn bør garanteres ret til forældreorlov uden forskelsbehandling, uanset hvilken sektor de er ansat i, og uanset den type kontrakt, de arbejdende fædre og mødre er ansat under; |
| --- | --- |

5.

finder det beklageligt, at der er forskelle mellem foranstaltningerne til gennemførelse af direktivet, hvad angår anvendelsesområdet, idet der derved indføres systemer, der gavner arbejdstagere i forskellig grad afhængigt af f.eks. deres beskæftigelsessektor (der er større beskyttelse i den offentlige sektor i EU end i den private sektor, hvorfor den har en pionerrolle på området) og varigheden af deres kontrakt; anbefaler med henblik herpå, at der træffes alle mulige foranstaltninger for at gøre direktivet bindende på en ensartet måde i såvel den offentlige som den private sektor; understreger, at alle uanset køn bør garanteres ret til forældreorlov uden forskelsbehandling, uanset hvilken sektor de er ansat i, og uanset den type kontrakt, de arbejdende fædre og mødre er ansat under;

| 6. | glæder sig over, at visse medlemsstater har gennemført bestemmelserne i direktivet ud over det minimale, således at selvstændige arbejdstagere, lærlinge, par af samme køn og forældre til adopterede børn er omfattet af bestemmelserne; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at visse medlemsstater har gennemført bestemmelserne i direktivet ud over det minimale, således at selvstændige arbejdstagere, lærlinge, par af samme køn og forældre til adopterede børn er omfattet af bestemmelserne;

| 7. | er af den faste overbevisning, at ydelsen af social velfærd hører under medlemsstaternes kompetence; |
| --- | --- |

7.

er af den faste overbevisning, at ydelsen af social velfærd hører under medlemsstaternes kompetence;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre sociale familiepolitikker, der gør det muligt for forældre, der opholder sig i længere tid i udlandet for at gennemføre en international adoptionsprocedure, at modtage alle de ydelser, der er omhandlet i direktivet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre sociale familiepolitikker, der gør det muligt for forældre, der opholder sig i længere tid i udlandet for at gennemføre en international adoptionsprocedure, at modtage alle de ydelser, der er omhandlet i direktivet;

| 9. | bemærker, at mere end ti år efter at medlemsstaterne gennemførte direktiv 96/34/EF, er der stadig en skæv kønsfordeling med hensyn til udnyttelse af forældreorlov; noterer sig også de store forskelle mellem medlemsstaterne, hvad angår den maksimale varighed, den lovbestemte form for forældreorlov og systemer vedrørende løn under orloven; mener, at spørgsmålet om løn under orlov er afgørende for at sikre, at forældre med lav indkomst og enlige forældre kan drage nytte af orlov på lige fod med alle andre forældre; glæder sig over de forskellige skridt, der er taget for at tilskynde fædre til at benytte sig af deres forældreorlov; anerkender, at EU er værdifuld, når det drejer sig om at henlede medlemsstaternes opmærksomhed på behovet for handling, og hvad angår formidling og udveksling af råd samt hjælp til de medlemsstater, der har brug for det, særlig på området for sociale velfærdsrettigheder; mener, at Kommissionen bør foreslå foranstaltninger, der tilskynder fædre til at tage forældreorlov, og at medlemsstaterne bør fremme en mere effektiv udveksling af bedste praksis på dette område; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at mere end ti år efter at medlemsstaterne gennemførte direktiv 96/34/EF, er der stadig en skæv kønsfordeling med hensyn til udnyttelse af forældreorlov; noterer sig også de store forskelle mellem medlemsstaterne, hvad angår den maksimale varighed, den lovbestemte form for forældreorlov og systemer vedrørende løn under orloven; mener, at spørgsmålet om løn under orlov er afgørende for at sikre, at forældre med lav indkomst og enlige forældre kan drage nytte af orlov på lige fod med alle andre forældre; glæder sig over de forskellige skridt, der er taget for at tilskynde fædre til at benytte sig af deres forældreorlov; anerkender, at EU er værdifuld, når det drejer sig om at henlede medlemsstaternes opmærksomhed på behovet for handling, og hvad angår formidling og udveksling af råd samt hjælp til de medlemsstater, der har brug for det, særlig på området for sociale velfærdsrettigheder; mener, at Kommissionen bør foreslå foranstaltninger, der tilskynder fædre til at tage forældreorlov, og at medlemsstaterne bør fremme en mere effektiv udveksling af bedste praksis på dette område;

| 10. | bemærker, at visse medlemsstater har valgt at begrænse ydelsen af sociale sikringsrettigheder til en periode, der er kortere end den maksimale varighed af forældreorloven, hvilket bevirker, at forældrene i mindre grad udnytter denne maksimale varighed; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at visse medlemsstater har valgt at begrænse ydelsen af sociale sikringsrettigheder til en periode, der er kortere end den maksimale varighed af forældreorloven, hvilket bevirker, at forældrene i mindre grad udnytter denne maksimale varighed;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til sammen med Kommissionen at sikre, at de familierettigheder, som indrømmes gennem offentlige politikker, herunder forældreorlov, er ens for alle individer og lige lettilgængelig for begge forældre, således at de anspores til at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv i deres barns bedste interesse; understreger, at disse rettigheder i videst muligt omfang bør være individualiserede for at bidrage til at nå det beskæftigelsesmål på 75 % for kvinder og mænd, der er fastsat i Europa 2020-strategien, og for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder; mener, at forældrene bør råde over en vis fleksibilitet i brugen af forældreorlov, og at dette under ingen omstændigheder må udgøre en forhindring for at nå den beskæftigelsesfrekvens på 75 % for kvinder og mænd, der er fastsat i Europa 2020-strategien; ser gerne, at det i de ordninger, der vedtages af arbejdsmarkedets parter, fastlægges, at en betydelig del af orloven ikke kan overdrages; understreger, at begge forældre skal behandles på samme måde for så vidt angår rettigheder til indkomst og varighed af forældreorloven; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne til sammen med Kommissionen at sikre, at de familierettigheder, som indrømmes gennem offentlige politikker, herunder forældreorlov, er ens for alle individer og lige lettilgængelig for begge forældre, således at de anspores til at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv i deres barns bedste interesse; understreger, at disse rettigheder i videst muligt omfang bør være individualiserede for at bidrage til at nå det beskæftigelsesmål på 75 % for kvinder og mænd, der er fastsat i Europa 2020-strategien, og for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder; mener, at forældrene bør råde over en vis fleksibilitet i brugen af forældreorlov, og at dette under ingen omstændigheder må udgøre en forhindring for at nå den beskæftigelsesfrekvens på 75 % for kvinder og mænd, der er fastsat i Europa 2020-strategien; ser gerne, at det i de ordninger, der vedtages af arbejdsmarkedets parter, fastlægges, at en betydelig del af orloven ikke kan overdrages; understreger, at begge forældre skal behandles på samme måde for så vidt angår rettigheder til indkomst og varighed af forældreorloven;

| 12. | understreger, at familier med børn samt forældre, der afbryder karrieren for at passe dem, ikke blot må oppebære et indkomsttab, men også belastes af større udgifter og en alt for lav påskønnelse af deres forældrerolle; |
| --- | --- |

12.

understreger, at familier med børn samt forældre, der afbryder karrieren for at passe dem, ikke blot må oppebære et indkomsttab, men også belastes af større udgifter og en alt for lav påskønnelse af deres forældrerolle;

| 13. | bemærker den fleksibilitet som medlemsstaterne har fået med direktivet med hensyn til at fastlægge de nærmere former for fuldtids- eller deltidsforældreorlov og med hensyn til de beskæftigelses- og varselsperioder, der kan fastsættes som betingelser for tildeling af forældreorlov; bemærker, at arbejdstagere på atypiske kontrakter såsom tidsbegrænsede kontrakter (7) og kontrakter uden fast timetal (8) i nogle medlemsstater ikke altid er omfattet af disse foranstaltninger, og udtrykker bekymring over misbruget af disse former for ansættelsesforhold; bemærker de initiativer i medlemsstaterne, som tilbyder arbejdstagere maksimal fleksibilitet, således at de kan tilpasse forældreorloven til deres erhvervsmæssige og personlige situation, men mener, at alle ordninger grundlæggende bør tilsigte en bredere udnyttelse af muligheden for at tage forældreorlov; |
| --- | --- |

13.

bemærker den fleksibilitet som medlemsstaterne har fået med direktivet med hensyn til at fastlægge de nærmere former for fuldtids- eller deltidsforældreorlov og med hensyn til de beskæftigelses- og varselsperioder, der kan fastsættes som betingelser for tildeling af forældreorlov; bemærker, at arbejdstagere på atypiske kontrakter såsom tidsbegrænsede kontrakter (7) og kontrakter uden fast timetal (8) i nogle medlemsstater ikke altid er omfattet af disse foranstaltninger, og udtrykker bekymring over misbruget af disse former for ansættelsesforhold; bemærker de initiativer i medlemsstaterne, som tilbyder arbejdstagere maksimal fleksibilitet, således at de kan tilpasse forældreorloven til deres erhvervsmæssige og personlige situation, men mener, at alle ordninger grundlæggende bør tilsigte en bredere udnyttelse af muligheden for at tage forældreorlov;

| 14. | påpeger, at tilbagevenden til arbejdet efter forældreorlov kan være vanskelig og belastende for såvel forælder som barn; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage familiepolitikker, der letter en gnidningsløs og gradvis tilbagevenden til arbejde og en optimal balance mellem arbejdsliv og privatliv, og til at overveje at fremme hjemmearbejde, telearbejde og »smart working« på en sådan måde, at disse politikker ikke udgør en ekstra byrde for arbejdstagerne; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at tilbagevenden til arbejdet efter forældreorlov kan være vanskelig og belastende for såvel forælder som barn; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage familiepolitikker, der letter en gnidningsløs og gradvis tilbagevenden til arbejde og en optimal balance mellem arbejdsliv og privatliv, og til at overveje at fremme hjemmearbejde, telearbejde og »smart working« på en sådan måde, at disse politikker ikke udgør en ekstra byrde for arbejdstagerne;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med deres dispositioner at sikre, at virksomhederne kan planlægge sikkert, og være særligt opmærksomme på mikrovirksomheders samt små og mellemstore virksomheders behov i denne henseende; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med deres dispositioner at sikre, at virksomhederne kan planlægge sikkert, og være særligt opmærksomme på mikrovirksomheders samt små og mellemstore virksomheders behov i denne henseende;

| 16. | opfordrer Kommissionen til træffe foranstaltninger til at forbedre og styrke bestemmelserne i direktiv 2010/18/EU vedrørende betingelserne og de nærmere regler for tildeling af forældreorlov til personer, der har børn med et handicap eller en alvorlig eller langvarig invaliderende sygdom, under hensyntagen til bedste praksis i medlemsstaterne (forhøjelse af den alder, barnet må have, for at der kan tages forældreorlov eller børnepasningsorlov, lettere adgang til deltidsarbejde ved tilbagevenden fra orlov, forlængelse af orlovsperioden); |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til træffe foranstaltninger til at forbedre og styrke bestemmelserne i direktiv 2010/18/EU vedrørende betingelserne og de nærmere regler for tildeling af forældreorlov til personer, der har børn med et handicap eller en alvorlig eller langvarig invaliderende sygdom, under hensyntagen til bedste praksis i medlemsstaterne (forhøjelse af den alder, barnet må have, for at der kan tages forældreorlov eller børnepasningsorlov, lettere adgang til deltidsarbejde ved tilbagevenden fra orlov, forlængelse af orlovsperioden);

| 17. | understreger, at det er nødvendigt at sikre gunstige betingelser for personer, der vender tilbage til arbejdet efter forældreorlov, navnlig for så vidt angår beskæftigelse i samme stilling eller en tilsvarende stilling i overensstemmelse med kontrakten eller ansættelsesforholdene, tilpasning af arbejdstider og/eller rutiner (herunder at arbejdsgiveren skal begrunde ethvert afslag), mulighed for uddannelse, beskyttelse mod afskedigelse og mod mindre gunstig behandling som følge af en ansøgning om forældreorlov eller som følge af selve orloven, og de bør nyde en beskyttelse i en vis periode efter deres tilbagevenden, så de kan tilpasse sig deres job; |
| --- | --- |

17.

understreger, at det er nødvendigt at sikre gunstige betingelser for personer, der vender tilbage til arbejdet efter forældreorlov, navnlig for så vidt angår beskæftigelse i samme stilling eller en tilsvarende stilling i overensstemmelse med kontrakten eller ansættelsesforholdene, tilpasning af arbejdstider og/eller rutiner (herunder at arbejdsgiveren skal begrunde ethvert afslag), mulighed for uddannelse, beskyttelse mod afskedigelse og mod mindre gunstig behandling som følge af en ansøgning om forældreorlov eller som følge af selve orloven, og de bør nyde en beskyttelse i en vis periode efter deres tilbagevenden, så de kan tilpasse sig deres job;

For et effektivt direktiv, hvor der tages fat på udfordringen omkring balance mellem arbejdsliv og privatliv

| 18. | bemærker Kommissionens tilbagetrækning af forslaget til direktiv om barselsorlov, og den omstændighed, at Kommissionen inden for rammerne af køreplanen »Et nyt afsæt for at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier« ikke på nuværende tidspunkt har til hensigt at offentliggøre en endelig rapport om gennemførelsen af direktivet om forældreorlov; opfordrer Kommissionen til under overholdelse af nærhedsprincippet at vende tilbage med et ambitiøst forslag, som effektivt giver mulighed for en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

18.

bemærker Kommissionens tilbagetrækning af forslaget til direktiv om barselsorlov, og den omstændighed, at Kommissionen inden for rammerne af køreplanen »Et nyt afsæt for at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier« ikke på nuværende tidspunkt har til hensigt at offentliggøre en endelig rapport om gennemførelsen af direktivet om forældreorlov; opfordrer Kommissionen til under overholdelse af nærhedsprincippet at vende tilbage med et ambitiøst forslag, som effektivt giver mulighed for en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv;

| 19. | mener, at de politiske drøftelser også bør fokusere på en række ikke-lovgivningsmæssige initiativer med sigte på i samarbejde med medlemsstaterne og civilsamfundet, at styrke forældrenes rolle og fremme balancen mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

19.

mener, at de politiske drøftelser også bør fokusere på en række ikke-lovgivningsmæssige initiativer med sigte på i samarbejde med medlemsstaterne og civilsamfundet, at styrke forældrenes rolle og fremme balancen mellem arbejdsliv og privatliv;

| 20. | mener, at man bør overveje et bredt ikke-lovgivningsmæssigt initiativ, der kan gøre det lettere at forene arbejde og familieliv i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

20.

mener, at man bør overveje et bredt ikke-lovgivningsmæssigt initiativ, der kan gøre det lettere at forene arbejde og familieliv i medlemsstaterne;

| 21. | mener i betragtning af den overlappende karakter af de forskellige former for familieorlov, at det er nødvendigt at skabe sammenhæng mellem teksterne på EU-plan under inddragelse af arbejdsmarkedets parter for således over for familierne at tydeligøre de forskellige former for orlov, hvilket kan føre til en mere ligelig fordeling af pasningsansvaret mellem kvinder og mænd; opfordrer indtrængende Kommissionen til med dette for øje at overveje at aktivere revisionsklausulen i EU-lovgivningen om forældreorlov; mener, at det er nødvendigt med mere klart formulerede regler, der fjerner kompleksiteten, øger efterlevelsen af bestemmelserne og beskytter arbejdstagerne; |
| --- | --- |

21.

mener i betragtning af den overlappende karakter af de forskellige former for familieorlov, at det er nødvendigt at skabe sammenhæng mellem teksterne på EU-plan under inddragelse af arbejdsmarkedets parter for således over for familierne at tydeligøre de forskellige former for orlov, hvilket kan føre til en mere ligelig fordeling af pasningsansvaret mellem kvinder og mænd; opfordrer indtrængende Kommissionen til med dette for øje at overveje at aktivere revisionsklausulen i EU-lovgivningen om forældreorlov; mener, at det er nødvendigt med mere klart formulerede regler, der fjerner kompleksiteten, øger efterlevelsen af bestemmelserne og beskytter arbejdstagerne;

| 22. | opfordrer til, at arbejdsmarkedets parter i lyset af Kommissionens rapport offentliggjort i februar 2015 behandler manglerne i direktivet om forældreorlov for så vidt angår fuld opnåelse af målene for forening af arbejdsliv og privatliv, kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, de demografiske udfordringer og mænds andel af de familiemæssige opgaver, herunder børnepasning og pasning af andre plejekrævende personer; mener, at der bør iværksættes langt mere effektive foranstaltninger for at tilskynde til en mere ligelig fordeling af ansvaret for familien mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til, at arbejdsmarkedets parter i lyset af Kommissionens rapport offentliggjort i februar 2015 behandler manglerne i direktivet om forældreorlov for så vidt angår fuld opnåelse af målene for forening af arbejdsliv og privatliv, kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, de demografiske udfordringer og mænds andel af de familiemæssige opgaver, herunder børnepasning og pasning af andre plejekrævende personer; mener, at der bør iværksættes langt mere effektive foranstaltninger for at tilskynde til en mere ligelig fordeling af ansvaret for familien mellem mænd og kvinder;

| 23. | understreger, at tilfredsstillende ordninger om forældreorlov hænger tæt sammen med spørgsmålet om tilstrækkelig løn; bemærker, at hvis der ikke findes bestemmelser om orlov, eller hvis de eksisterende bestemmelser anses for at være utilstrækkelige, kan arbejdsmarkedets parter gennem kollektive aftaler spille en vigtig rolle med hensyn til at fastsætte nye bestemmelser eller opdatere de gældende bestemmelser for barsels-, fædre- og forældreorlov; opfordrer medlemsstaterne til i samråd med arbejdsmarkedets parter at genoverveje deres system for økonomisk kompensation for forældreorlov med henblik på at fastlægge et passende kompensationsniveau, der endvidere kan tilskynde mænd til at tage forældreorlov længere end den minimumsperiode, der er fastsat i direktivet; |
| --- | --- |

23.

understreger, at tilfredsstillende ordninger om forældreorlov hænger tæt sammen med spørgsmålet om tilstrækkelig løn; bemærker, at hvis der ikke findes bestemmelser om orlov, eller hvis de eksisterende bestemmelser anses for at være utilstrækkelige, kan arbejdsmarkedets parter gennem kollektive aftaler spille en vigtig rolle med hensyn til at fastsætte nye bestemmelser eller opdatere de gældende bestemmelser for barsels-, fædre- og forældreorlov; opfordrer medlemsstaterne til i samråd med arbejdsmarkedets parter at genoverveje deres system for økonomisk kompensation for forældreorlov med henblik på at fastlægge et passende kompensationsniveau, der endvidere kan tilskynde mænd til at tage forældreorlov længere end den minimumsperiode, der er fastsat i direktivet;

| 24. | mener, at det for at sikre en kønsafbalanceret forening af arbejde med familieliv er nødvendigt at individualisere retten til orlov og indføre positiv særbehandling for at styrke fædrenes rolle; |
| --- | --- |

24.

mener, at det for at sikre en kønsafbalanceret forening af arbejde med familieliv er nødvendigt at individualisere retten til orlov og indføre positiv særbehandling for at styrke fædrenes rolle;

| 25. | opfordrer Kommissionen og arbejdsmarkedets parter til at overveje at tilbyde en passende forlængelse af minimumsperioden for forældreorlov fra fire til mindst seks måneder for at forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen og arbejdsmarkedets parter til at overveje at tilbyde en passende forlængelse af minimumsperioden for forældreorlov fra fire til mindst seks måneder for at forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv;

| 26. | understreger, at bedre samordning, sammenhæng og bedre adgang til orlovsordninger (barselsorlov, fædreorlov og forældreorlov) i medlemsstaterne fører til, at flere benytter sig af disse muligheder, og det sikrer en større samlet effektivitet; understreger i denne henseende, at et EU-direktiv om fædreorlov på to uger er uomgængeligt og presserende; |
| --- | --- |

26.

understreger, at bedre samordning, sammenhæng og bedre adgang til orlovsordninger (barselsorlov, fædreorlov og forældreorlov) i medlemsstaterne fører til, at flere benytter sig af disse muligheder, og det sikrer en større samlet effektivitet; understreger i denne henseende, at et EU-direktiv om fædreorlov på to uger er uomgængeligt og presserende;

| 27. | understreger, at det er nødvendigt at forlænge den periode, hvor begge forældre har ret til at tage forældreorlov; opfordrer Kommissionen og arbejdsmarkedets parter til at forhøje den alder, barnet må have, for at der kan tages forældreorlov, og også at overveje, at forældre til børn med handicap eller langvarige sygdomme bør have mulighed for en orlov, der går ud over den lovpligtige alder, der er stadfæstet i direktivet; |
| --- | --- |

27.

understreger, at det er nødvendigt at forlænge den periode, hvor begge forældre har ret til at tage forældreorlov; opfordrer Kommissionen og arbejdsmarkedets parter til at forhøje den alder, barnet må have, for at der kan tages forældreorlov, og også at overveje, at forældre til børn med handicap eller langvarige sygdomme bør have mulighed for en orlov, der går ud over den lovpligtige alder, der er stadfæstet i direktivet;

| 28. | opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at tackle de mange hindringer for tilbagevenden til arbejdet efter en langvarig forældreorlov, så det undgås, at denne orlov bliver en fælde, der udstøder folk fra arbejdsmarkedet; minder i denne forbindelse om, at ligestilling mellem mænd og kvinder kun kan opnås gennem en rimelig fordeling af lønnet og ulønnet arbejde samt af arbejds-, familie- og omsorgsforpligtelserne; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at tackle de mange hindringer for tilbagevenden til arbejdet efter en langvarig forældreorlov, så det undgås, at denne orlov bliver en fælde, der udstøder folk fra arbejdsmarkedet; minder i denne forbindelse om, at ligestilling mellem mænd og kvinder kun kan opnås gennem en rimelig fordeling af lønnet og ulønnet arbejde samt af arbejds-, familie- og omsorgsforpligtelserne;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser i retning af større konvergens, hvad angår udveksling af bedste praksis på området for balance mellem arbejdsliv og privatliv, og særligt fokusere på politikker, der kan hjælpe mødre til at komme ind på, forblive på og vende tilbage til arbejdsmarkedet, og på politikker, der kan få fædre til at deltage i familielivet og tage mere forældreorlov; tilskynder Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at overvåge og fremme disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser i retning af større konvergens, hvad angår udveksling af bedste praksis på området for balance mellem arbejdsliv og privatliv, og særligt fokusere på politikker, der kan hjælpe mødre til at komme ind på, forblive på og vende tilbage til arbejdsmarkedet, og på politikker, der kan få fædre til at deltage i familielivet og tage mere forældreorlov; tilskynder Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at overvåge og fremme disse foranstaltninger;

| 30. | mener med henblik på at nå Barcelona-målene at medlemsstaterne sammen med lovgivningsmæssige foranstaltninger til fremme af balance mellem arbejde og privatliv og økonomisk støtte fra forskellige EU-instrumenter bør fokusere på at indføre inklusiv, økonomisk overkommelig og tilgængelig offentlig eller privat børnepasning af høj kvalitet, der kan ydes fra det tidspunkt, hvor en forælder vender tilbage til arbejdsmarkedet, og særligt bør fokusere på familier, der er fattige eller risikerer social udstødelse; |
| --- | --- |

30.

mener med henblik på at nå Barcelona-målene at medlemsstaterne sammen med lovgivningsmæssige foranstaltninger til fremme af balance mellem arbejde og privatliv og økonomisk støtte fra forskellige EU-instrumenter bør fokusere på at indføre inklusiv, økonomisk overkommelig og tilgængelig offentlig eller privat børnepasning af høj kvalitet, der kan ydes fra det tidspunkt, hvor en forælder vender tilbage til arbejdsmarkedet, og særligt bør fokusere på familier, der er fattige eller risikerer social udstødelse;

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at øge forældrenes bevidsthed om de fordele, som deltagelse i førskoleundervisnings- og børnepasningsordninger indebærer for såvel deres børn som dem selv; opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse udformningen af og adgangskriterierne for inklusive førskoleundervisnings- og børnepasningsordninger af høj kvalitet til de stadig mere forskelligartede arbejdsmønstre og derved hjælpe forældrene med at leve op til kravene på deres arbejdsplads eller finde et arbejde og samtidig fastholde et stærkt fokus på barnets tarv; |
| --- | --- |

31.

opfordrer medlemsstaterne til at øge forældrenes bevidsthed om de fordele, som deltagelse i førskoleundervisnings- og børnepasningsordninger indebærer for såvel deres børn som dem selv; opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse udformningen af og adgangskriterierne for inklusive førskoleundervisnings- og børnepasningsordninger af høj kvalitet til de stadig mere forskelligartede arbejdsmønstre og derved hjælpe forældrene med at leve op til kravene på deres arbejdsplads eller finde et arbejde og samtidig fastholde et stærkt fokus på barnets tarv;

| 32. | mener, at en integreret tilgang til ligestilling mellem kønnene — herunder politikker til at overvinde stereotype kønsroller — og til balance mellem arbejdsliv og privatliv i alle fremtidige EU-initiativer ville bringe sammenhæng og gennemsigtighed i processen og bidrage til at sikre, at en ligelig balance mellem arbejdsliv og privatliv fremmes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at højne bevidstheden i samfundet om rettigheder og klagemuligheder med hensyn til forening af arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

32.

mener, at en integreret tilgang til ligestilling mellem kønnene — herunder politikker til at overvinde stereotype kønsroller — og til balance mellem arbejdsliv og privatliv i alle fremtidige EU-initiativer ville bringe sammenhæng og gennemsigtighed i processen og bidrage til at sikre, at en ligelig balance mellem arbejdsliv og privatliv fremmes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at højne bevidstheden i samfundet om rettigheder og klagemuligheder med hensyn til forening af arbejdsliv og privatliv;

| 33. | anmoder Kommissionen om at måle den positive virkning af initiativer på balancen mellem arbejdsliv og privatliv, hvad angår lige varetagelse af de familiære og hjemlige opgaver, og i den forbindelse også tage hensyn til de særlige omsorgsmæssige forpligtelser, der påhviler forældre med børn, som har et handicap, befinder sig i en afhængighedssituation eller tilhører ugunstigt stillede kategorier eller grupper; |
| --- | --- |

33.

anmoder Kommissionen om at måle den positive virkning af initiativer på balancen mellem arbejdsliv og privatliv, hvad angår lige varetagelse af de familiære og hjemlige opgaver, og i den forbindelse også tage hensyn til de særlige omsorgsmæssige forpligtelser, der påhviler forældre med børn, som har et handicap, befinder sig i en afhængighedssituation eller tilhører ugunstigt stillede kategorier eller grupper;

o

o o

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

34.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0068.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0218.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0207.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0351.

(5)  http://www.oecd.org/gender/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/social-policies/international-womens-day-2016-the-campaign-for-equality-continues

(7)  Peter Moss i den 10. internationale revision af orlovsordninger og tilhørende forskning 2014, juni 2014, s. 39.

(8)  https://www.cipd.co.uk/binaries/zero-hours-contracts_2013-myth-reality.pdf

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/61

---

P8_TA(2016)0227

Forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel

Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor ud fra et ligestillingsperspektiv (2015/2118(INI))

(2018/C 076/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 8, 79 og 83 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 8, 79 og 83 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 3, 5 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, 5 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), især artikel 6, som sigter mod at bekæmpe alle former for handel med og udnyttelse af prostitution af kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), især artikel 6, som sigter mod at bekæmpe alle former for handel med og udnyttelse af prostitution af kvinder,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til FN's konvention om bekæmpelse af menneskehandel og udnyttelse af andres prostitution fra 1949, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om bekæmpelse af menneskehandel og udnyttelse af andres prostitution fra 1949,

| — | der henviser til Beijing-erklæringen og den tilhørende handlingsplan, der vedtoges på den fjerde verdenskvindekonference den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, som vedtoges på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing+5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) og ved Beijing + 20-revisionskonferencen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijing-erklæringen og den tilhørende handlingsplan, der vedtoges på den fjerde verdenskvindekonference den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, som vedtoges på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing+5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) og ved Beijing + 20-revisionskonferencen,

| — | der henviser til protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn fra 2000, især den internationalt godkendte definition på menneskehandel heri, der supplerer FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn fra 2000, især den internationalt godkendte definition på menneskehandel heri, der supplerer FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1989 om barnets rettigheder og til den valgfrie protokol til konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi samt til Europa-Parlamentets beslutning af 27. november 2014 om 25-årsdagen for FN's konvention om barnets rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1989 om barnets rettigheder og til den valgfrie protokol til konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi samt til Europa-Parlamentets beslutning af 27. november 2014 om 25-årsdagen for FN's konvention om barnets rettigheder (1),

| — | der henviser til Oviedokonventionen om menneskerettigheder og biomedicin, |
| --- | --- |

—

der henviser til Oviedokonventionen om menneskerettigheder og biomedicin,

| — | der henviser til Haagerkonventionen om internationale adoptioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til Haagerkonventionen om internationale adoptioner,

| — | der henviser til den fælles FN-kommentar om EU-direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, som kræver, at international beskyttelse ydes til ofrene for menneskehandel på en kønsbevidst måde, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles FN-kommentar om EU-direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, som kræver, at international beskyttelse ydes til ofrene for menneskehandel på en kønsbevidst måde,

| — | der henviser til ILO-konvention nr. 29 om tvunget eller pligtmæssigt arbejde, hvis artikel 2 definerer tvangsarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-konvention nr. 29 om tvunget eller pligtmæssigt arbejde, hvis artikel 2 definerer tvangsarbejde,

| — | der henviser til Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel og til Europarådets anbefalinger på dette område, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel og til Europarådets anbefalinger på dette område,

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2219 af 25. november 2015 om Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2005/681/RIA (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2219 af 25. november 2015 om Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2005/681/RIA (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/52/EF af 18. juni 2009 om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/52/EF af 18. juni 2009 om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (6),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2004/81/EF af 29. april 2004 om udstedelse af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere, der har været ofre for menneskehandel, eller som er indrejst som led i ulovlig indvandring, og som samarbejder med de kompetente myndigheder (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2004/81/EF af 29. april 2004 om udstedelse af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere, der har været ofre for menneskehandel, eller som er indrejst som led i ulovlig indvandring, og som samarbejder med de kompetente myndigheder (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2012-2016« (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2012-2016« (COM(2012)0286),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument med titlen »Mid-term report on the implementation of the EU Strategy towards the Eradication of Trafficking in Human Beings« (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument med titlen »Mid-term report on the implementation of the EU Strategy towards the Eradication of Trafficking in Human Beings« (SWD(2014)0318),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Den europæiske dagsorden om sikkerhed« (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Den europæiske dagsorden om sikkerhed« (COM(2015)0185),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (Strategisk indsats for ligestilling mellem mænd og kvinder 2016-2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (Strategisk indsats for ligestilling mellem mænd og kvinder 2016-2019) (SWD(2015)0278),

| — | der henviser til Europols rapport med titlen »Menneskehandel i EU« (februar 2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols rapport med titlen »Menneskehandel i EU« (februar 2016),

| — | der henviser til Eurostat-rapporten »Trafficking in human beings« (Menneskehandel), 2015-udgaven, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurostat-rapporten »Trafficking in human beings« (Menneskehandel), 2015-udgaven,

| — | der henviser til EPRS' vurdering af gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU på europæisk plan, der er foretaget af Generaldirektoratet for Parlamentarisk Forskning, |
| --- | --- |

—

der henviser til EPRS' vurdering af gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU på europæisk plan, der er foretaget af Generaldirektoratet for Parlamentarisk Forskning,

| — | der henviser til undersøgelsen om kønsaspektet i menneskehandel bestilt af Kommissionen i 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen om kønsaspektet i menneskehandel bestilt af Kommissionen i 2016,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. februar 2014 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af vold mod kvinder (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. februar 2014 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af vold mod kvinder (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. februar 2014 om seksuel udnyttelse og prostitution samt indvirkning heraf på ligestillingen mellem kønnene (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. februar 2014 om seksuel udnyttelse og prostitution samt indvirkning heraf på ligestillingen mellem kønnene (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU’s strategi for ligestilling mellem kønnene efter 2015 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU’s strategi for ligestilling mellem kønnene efter 2015 (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0144/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0144/2016),

| A. | der henviser til, at menneskehandel er en frygtelig overtrædelse af de grundlæggende rettigheder, som beskrevet i artikel 5, stk. 3, i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og udgør en krænkelse af den menneskelige værdighed og af ofrenes fysiske og psykiske integritet, der forårsager alvorlige skader, som ofte rammer dem resten af livet, såvel som en alvorlig form for — hovedsagelig — organiseret kriminalitet, der drives af en høj efterspørgsel og store fortjenester, der anslås til ca. 150 mia. USD om året (11), hvilket undergraver retsstaten; der henviser til, at lovgivningsforskelle i medlemsstaterne i høj grad letter den organiserede kriminalitets aktiviteter, og der er stadig en for lav risiko for retsforfølgelse, og de sanktioner, der finder anvendelse på denne kriminalitet, er ikke afskrækkende nok i forhold til de potentielt store fortjenester; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at menneskehandel er en frygtelig overtrædelse af de grundlæggende rettigheder, som beskrevet i artikel 5, stk. 3, i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og udgør en krænkelse af den menneskelige værdighed og af ofrenes fysiske og psykiske integritet, der forårsager alvorlige skader, som ofte rammer dem resten af livet, såvel som en alvorlig form for — hovedsagelig — organiseret kriminalitet, der drives af en høj efterspørgsel og store fortjenester, der anslås til ca. 150 mia. USD om året (11), hvilket undergraver retsstaten; der henviser til, at lovgivningsforskelle i medlemsstaterne i høj grad letter den organiserede kriminalitets aktiviteter, og der er stadig en for lav risiko for retsforfølgelse, og de sanktioner, der finder anvendelse på denne kriminalitet, er ikke afskrækkende nok i forhold til de potentielt store fortjenester;

| B. | der henviser til, at menneskehandel defineres i artikel 2 i direktiv 2011/36/EU som rekruttering, transport, overførelse, ydelse af husly til eller modtagelse af personer, herunder udveksling eller overdragelse af kontrol over de pågældende, ved trusler eller ved brug af magt eller andre former for tvang, ved bortførelse, ved bedrag, ved svig, ved misbrug af magt eller udnyttelse af en sårbar position eller ved, at der ydes eller modtages betaling eller fordele for at opnå samtykke fra en person, der har kontrol over en anden person, med henblik på udnyttelse; der henviser til, at udnyttelse mindst omfatter udnyttelse af andres prostitution og andre former for seksuel udnyttelse, tvangsarbejde eller tvangstjenester, herunder tiggeri, slaveri og slaverilignende forhold, trældom samt udnyttelse af strafbare handlinger og fjernelse af organer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at menneskehandel defineres i artikel 2 i direktiv 2011/36/EU som rekruttering, transport, overførelse, ydelse af husly til eller modtagelse af personer, herunder udveksling eller overdragelse af kontrol over de pågældende, ved trusler eller ved brug af magt eller andre former for tvang, ved bortførelse, ved bedrag, ved svig, ved misbrug af magt eller udnyttelse af en sårbar position eller ved, at der ydes eller modtages betaling eller fordele for at opnå samtykke fra en person, der har kontrol over en anden person, med henblik på udnyttelse; der henviser til, at udnyttelse mindst omfatter udnyttelse af andres prostitution og andre former for seksuel udnyttelse, tvangsarbejde eller tvangstjenester, herunder tiggeri, slaveri og slaverilignende forhold, trældom samt udnyttelse af strafbare handlinger og fjernelse af organer;

| C. | der henviser til, at menneskehandel antager mange forskellige former, og ofre for menneskehandel findes i forskellige lovlige og ulovlige aktiviteter, herunder, men ikke begrænset til, landbrug, fødevareforarbejdning, sexindustrien, hushjælp, produktion, pleje, rengøring og andre brancher (især i servicefagene), tiggeri, kriminalitet, tvangsægteskab, seksuel udnyttelse af børn på nettet, ulovlige adoptioner og handel med menneskeorganer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at menneskehandel antager mange forskellige former, og ofre for menneskehandel findes i forskellige lovlige og ulovlige aktiviteter, herunder, men ikke begrænset til, landbrug, fødevareforarbejdning, sexindustrien, hushjælp, produktion, pleje, rengøring og andre brancher (især i servicefagene), tiggeri, kriminalitet, tvangsægteskab, seksuel udnyttelse af børn på nettet, ulovlige adoptioner og handel med menneskeorganer;

| D. | der henviser til, at flere FN-agenturer — som det fremgår af den fælles FN-kommentar til EU-direktivet om en menneskerettighedsbaseret tilgang (2011) — minder om, at handel med både mænd og kvinder bør erkendes, og at lighederne og forskellene med hensyn til kvinders og mænds erfaringer med sårbarheder og krænkelser bør tages op; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at flere FN-agenturer — som det fremgår af den fælles FN-kommentar til EU-direktivet om en menneskerettighedsbaseret tilgang (2011) — minder om, at handel med både mænd og kvinder bør erkendes, og at lighederne og forskellene med hensyn til kvinders og mænds erfaringer med sårbarheder og krænkelser bør tages op;

| E. | der henviser til, at den nuværende flygtningekrise har afsløret manglen på ordentlige redskaber på EU-niveau til i fællesskab at bekæmpe menneskehandel, især når formålet er seksuel udnyttelse af kvinder og børn; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nuværende flygtningekrise har afsløret manglen på ordentlige redskaber på EU-niveau til i fællesskab at bekæmpe menneskehandel, især når formålet er seksuel udnyttelse af kvinder og børn;

| F. | der henviser til, at en udifferentieret »one size fits all«-strategi ikke er effektiv, og der henviser til, at de forskellige former for menneskehandel såsom menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse og menneskehandel med henblik på udnyttelse som arbejdskraft og handel med børn, skal bekæmpes med specifikke og skræddersyede politiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en udifferentieret »one size fits all«-strategi ikke er effektiv, og der henviser til, at de forskellige former for menneskehandel såsom menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse og menneskehandel med henblik på udnyttelse som arbejdskraft og handel med børn, skal bekæmpes med specifikke og skræddersyede politiske foranstaltninger;

| G. | der henviser til, at direktiv 2011/36/EU (»direktivet«) bør roses for sin menneskerettigheds- og offercentrerede tilgang, hvorved ofre for menneskehandel har visse rettigheder og er berettiget til visse ydelser i henhold til folkeretten, uanset deres vilje eller evne til at deltage i straffesager (i henhold til direktivets artikel 11, stk. 3); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at direktiv 2011/36/EU (»direktivet«) bør roses for sin menneskerettigheds- og offercentrerede tilgang, hvorved ofre for menneskehandel har visse rettigheder og er berettiget til visse ydelser i henhold til folkeretten, uanset deres vilje eller evne til at deltage i straffesager (i henhold til direktivets artikel 11, stk. 3);

| H. | der henviser til, at alle støttetjenester for ofre for menneskehandel skal gøres helt ubetingede og sikre, at der ikke sker yderligere viktimisering; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at alle støttetjenester for ofre for menneskehandel skal gøres helt ubetingede og sikre, at der ikke sker yderligere viktimisering;

| I. | der henviser til, at menneskehandel på den ene side er resultatet af globale økonomiske og sociale uligheder, og på den anden side forværres af økonomisk, samfundsmæssig og uddannelsesmæssig ulighed mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at menneskehandel på den ene side er resultatet af globale økonomiske og sociale uligheder, og på den anden side forværres af økonomisk, samfundsmæssig og uddannelsesmæssig ulighed mellem kvinder og mænd;

| J. | der henviser til, at nyere statistikker viser, at de fleste ofre for menneskehandel er kvinder; der henviser til, at køn i sig selv ikke skaber sårbarhed, og der er mange faktorer, der bidrager til at skabe en sårbar situation for kvinder og piger, herunder fattigdom, social eksklusion, sexisme og forskelsbehandling; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at nyere statistikker viser, at de fleste ofre for menneskehandel er kvinder; der henviser til, at køn i sig selv ikke skaber sårbarhed, og der er mange faktorer, der bidrager til at skabe en sårbar situation for kvinder og piger, herunder fattigdom, social eksklusion, sexisme og forskelsbehandling;

| K. | der henviser til, at kvinder og piger udgør 80 % af de registrerede ofre for menneskehandel (12), og dette kan delvist tillægges den strukturelle vold og diskriminering imod kvinder og piger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kvinder og piger udgør 80 % af de registrerede ofre for menneskehandel (12), og dette kan delvist tillægges den strukturelle vold og diskriminering imod kvinder og piger;

| L. | der henviser til, at efterspørgslen efter kvinder, piger, mænd og drenge i prostitutionsindustrien er en afgørende pullfaktor for menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; der henviser til, at efterspørgslen efter billig arbejdskraft og den manglende evne til at overholde arbejdstagerrettigheder er pullfaktorer for menneskehandel med henblik på udnyttelse af arbejdskraft; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at efterspørgslen efter kvinder, piger, mænd og drenge i prostitutionsindustrien er en afgørende pullfaktor for menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; der henviser til, at efterspørgslen efter billig arbejdskraft og den manglende evne til at overholde arbejdstagerrettigheder er pullfaktorer for menneskehandel med henblik på udnyttelse af arbejdskraft;

| M. | der henviser til, at samfundets accept af ulighed mellem kønnene og vold mod kvinder og piger samt offentlighedens manglende kendskab til problemerne vedrørende menneskehandel bidrager til at opretholde et eftergivende miljø for menneskehandel; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at samfundets accept af ulighed mellem kønnene og vold mod kvinder og piger samt offentlighedens manglende kendskab til problemerne vedrørende menneskehandel bidrager til at opretholde et eftergivende miljø for menneskehandel;

| N. | der henviser til, at de former for prostitution, hvor de fleste ofre for menneskehandel er at finde, som f.eks. gadeprostitution, er faldet i lande, som har kriminaliseret køb af sex samt aktiviteter, hvor der tjenes penge på andres prostitution; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de former for prostitution, hvor de fleste ofre for menneskehandel er at finde, som f.eks. gadeprostitution, er faldet i lande, som har kriminaliseret køb af sex samt aktiviteter, hvor der tjenes penge på andres prostitution;

| O. | der henviser til, at handel med kvinder, piger, mænd og drenge med henblik på seksuel udnyttelse er faldet i lande, der har kriminaliseret efterspørgsel, herunder både alfonseri og køb af seksuelle ydelser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at handel med kvinder, piger, mænd og drenge med henblik på seksuel udnyttelse er faldet i lande, der har kriminaliseret efterspørgsel, herunder både alfonseri og køb af seksuelle ydelser;

| P. | der henviser til, at minoritetsgrupper og indvandrergrupper, såsom romaer, udgør et uforholdsmæssigt stort antal af ofrene for menneskehandel, som følge af at de marginaliseres socialt og økonomisk; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at minoritetsgrupper og indvandrergrupper, såsom romaer, udgør et uforholdsmæssigt stort antal af ofrene for menneskehandel, som følge af at de marginaliseres socialt og økonomisk;

| Q. | der henviser til, at kønsbaserede forventninger og forskelsbehandling er skadelige for alle, idet mænd er mindre tilbøjelige til at indrømme, at de har været ofre for udnyttelse; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kønsbaserede forventninger og forskelsbehandling er skadelige for alle, idet mænd er mindre tilbøjelige til at indrømme, at de har været ofre for udnyttelse;

| R. | der henviser til, at økonomisk og social styrkelse af kvinder og minoritetsgrupper ville reducere deres sårbarhed med hensyn til at blive ofre for menneskehandel; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at økonomisk og social styrkelse af kvinder og minoritetsgrupper ville reducere deres sårbarhed med hensyn til at blive ofre for menneskehandel;

| S. | der henviser til, at det at finde frem til ofrene fortsat er en udfordring, og til, at den støtte og beskyttelse, som ofre tilbydes, skal styrkes med henblik på at hjælpe ofre for menneskehandel og at retsforfølge og dømme menneskehandlere, herunder ved at styrke ofrets ret til lovligt at opholde sig og arbejde i den medlemsstat, hvortil ofret er blevet bragt, og ved forbedring af ofrenes adgang til domstole og erstatning; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det at finde frem til ofrene fortsat er en udfordring, og til, at den støtte og beskyttelse, som ofre tilbydes, skal styrkes med henblik på at hjælpe ofre for menneskehandel og at retsforfølge og dømme menneskehandlere, herunder ved at styrke ofrets ret til lovligt at opholde sig og arbejde i den medlemsstat, hvortil ofret er blevet bragt, og ved forbedring af ofrenes adgang til domstole og erstatning;

| T. | der henviser til, at børn udgør ca. 16 % (13) af de registrerede ofre for menneskehandel, og piger udgør 13 % (14), og der henviser til, at de er særligt sårbare, idet børneofre står over for alvorlig og vedvarende fysisk, psykisk og følelsesmæssig skade; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at børn udgør ca. 16 % (13) af de registrerede ofre for menneskehandel, og piger udgør 13 % (14), og der henviser til, at de er særligt sårbare, idet børneofre står over for alvorlig og vedvarende fysisk, psykisk og følelsesmæssig skade;

| U. | der henviser til, at 70 % af de identificerede ofre for menneskehandel og 70 % af de formodede menneskehandlere i EU er EU-borgere, og de fleste registrerede ofre for seksuel udnyttelse er kvindelige EU-statsborgere fra Central- og Østeuropa (15); der henviser til, at statistiske oplysninger skal tages i betragtning ved udviklingen af identifikationssystemer for bedre at kunne kortlægge alle ofre for menneskehandel; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at 70 % af de identificerede ofre for menneskehandel og 70 % af de formodede menneskehandlere i EU er EU-borgere, og de fleste registrerede ofre for seksuel udnyttelse er kvindelige EU-statsborgere fra Central- og Østeuropa (15); der henviser til, at statistiske oplysninger skal tages i betragtning ved udviklingen af identifikationssystemer for bedre at kunne kortlægge alle ofre for menneskehandel;

| V. | der henviser til, at størstedelen af de registrerede ofre er kvinder og piger, som handles med henblik på seksuel udnyttelse, og at de tilsammen udgør op til 95 % af de ofre, der handles med henblik på seksuel udnyttelse (16); der henviser til, at menneskehandel er en form for vold mod kvinder og piger; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at størstedelen af de registrerede ofre er kvinder og piger, som handles med henblik på seksuel udnyttelse, og at de tilsammen udgør op til 95 % af de ofre, der handles med henblik på seksuel udnyttelse (16); der henviser til, at menneskehandel er en form for vold mod kvinder og piger;

| W. | der henviser til, at menneskehandel er et komplekst tværnationalt fænomen, som kun kan bekæmpes effektivt, hvis EU-institutionerne og medlemsstaterne arbejder sammen på en koordineret måde for at undgå kriminelle gruppers og enkeltpersoners »forumshopping«, men med fokus på at finde frem til og beskytte potentielle og faktiske ofre med et integreret tværsektorielt perspektiv; der henviser til, at der er en klar sondring mellem menneskehandel og menneskesmugling, men der bør lægges særlig vægt på asylansøgere, flygtninge, indvandrere og andre sårbare grupper, især børn, uledsagede mindreårige og kvinder, da de står over for forskellige risici og er særligt sårbare over for udnyttelse og yderligere viktimisering; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at menneskehandel er et komplekst tværnationalt fænomen, som kun kan bekæmpes effektivt, hvis EU-institutionerne og medlemsstaterne arbejder sammen på en koordineret måde for at undgå kriminelle gruppers og enkeltpersoners »forumshopping«, men med fokus på at finde frem til og beskytte potentielle og faktiske ofre med et integreret tværsektorielt perspektiv; der henviser til, at der er en klar sondring mellem menneskehandel og menneskesmugling, men der bør lægges særlig vægt på asylansøgere, flygtninge, indvandrere og andre sårbare grupper, især børn, uledsagede mindreårige og kvinder, da de står over for forskellige risici og er særligt sårbare over for udnyttelse og yderligere viktimisering;

| X. | der henviser til, at menneskehandel ofte opfattes som noget, der kun udføres af organiserede kriminelle grupper, men faktisk kan menneskehandel også udføres af ofrets familie, venner, slægtninge, partnere og almindelige arbejdsgivere; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at menneskehandel ofte opfattes som noget, der kun udføres af organiserede kriminelle grupper, men faktisk kan menneskehandel også udføres af ofrets familie, venner, slægtninge, partnere og almindelige arbejdsgivere;

| Y. | der henviser til, at størstedelen (70 %) af dem, der mistænkes, retsforfølges og dømmes for menneskehandel, er mænd, omend kvindelige gerningsmænd udgør et betragteligt mindretal (29 %) og kan spille en væsentlig rolle i forbindelse med menneskehandel (17), navnlig handel med børn; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at størstedelen (70 %) af dem, der mistænkes, retsforfølges og dømmes for menneskehandel, er mænd, omend kvindelige gerningsmænd udgør et betragteligt mindretal (29 %) og kan spille en væsentlig rolle i forbindelse med menneskehandel (17), navnlig handel med børn;

| Z. | der henviser til, at for at en lovgivning til bekæmpelse af menneskehandel kan blive effektiv, skal den ledsages af et klart kulturelt skifte fra en kultur med straffrihed til en kultur med nultolerance over for menneskehandel; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at for at en lovgivning til bekæmpelse af menneskehandel kan blive effektiv, skal den ledsages af et klart kulturelt skifte fra en kultur med straffrihed til en kultur med nultolerance over for menneskehandel;

| AA. | der henviser til, at ofre ofte mangler information om deres rettigheder og mulighederne for at udøve dem effektivt; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at ofre ofte mangler information om deres rettigheder og mulighederne for at udøve dem effektivt;

| AB. | der henviser til, at begrebet menneskehandel adskiller sig fra slaveri og udnyttelse i bredere forstand; der henviser til, at ikke alle former for udnyttelse kan betegnes som menneskehandel; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at begrebet menneskehandel adskiller sig fra slaveri og udnyttelse i bredere forstand; der henviser til, at ikke alle former for udnyttelse kan betegnes som menneskehandel;

Generel vurdering af de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe den kønsbestemte dimension af menneskehandel i forbindelse med gennemførelsen af direktivet

| 1. | bemærker, at direktiv 2011/36/EU skulle gennemføres i medlemsstaternes nationale lovgivninger senest den 6. april 2013, og at alle medlemsstater, med undtagelse af én, har meddelt Kommissionen om gennemførelsen af dette direktiv i national lovgivning; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at direktiv 2011/36/EU skulle gennemføres i medlemsstaternes nationale lovgivninger senest den 6. april 2013, og at alle medlemsstater, med undtagelse af én, har meddelt Kommissionen om gennemførelsen af dette direktiv i national lovgivning;

| 2. | opfordrer alle medlemsstaterne til at fremskynde den fuldstændige og korrekte håndhævelse af direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor; |
| --- | --- |

2.

opfordrer alle medlemsstaterne til at fremskynde den fuldstændige og korrekte håndhævelse af direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor;

| 3. | understreger, at EU's retlige og politiske rammer anerkender, at menneskehandel er et kønsspecifikt fænomen, og opfordrer medlemsstaterne til at træffe kønsspecifikke foranstaltninger (18); gør opmærksom på, at artikel 1 i direktivet lægger vægt på behovet for at vedtage en kønssensitiv tilgang til menneskehandel; fremhæver, at kvinder og mænd og piger og drenge er sårbare på forskellige måder og ofte handles med forskellige formål, og at tiltag til forebyggelse, bistand og støtte derfor skal være kønsspecifikke; påpeger endvidere, at EU-strategien udpeger vold mod kvinder og kønsbestemte uligheder som nogle af de underliggende årsager til menneskehandel, og fastsætter en række foranstaltninger med henblik på at afhjælpe den kønsbestemte dimension af menneskehandel; |
| --- | --- |

3.

understreger, at EU's retlige og politiske rammer anerkender, at menneskehandel er et kønsspecifikt fænomen, og opfordrer medlemsstaterne til at træffe kønsspecifikke foranstaltninger (18); gør opmærksom på, at artikel 1 i direktivet lægger vægt på behovet for at vedtage en kønssensitiv tilgang til menneskehandel; fremhæver, at kvinder og mænd og piger og drenge er sårbare på forskellige måder og ofte handles med forskellige formål, og at tiltag til forebyggelse, bistand og støtte derfor skal være kønsspecifikke; påpeger endvidere, at EU-strategien udpeger vold mod kvinder og kønsbestemte uligheder som nogle af de underliggende årsager til menneskehandel, og fastsætter en række foranstaltninger med henblik på at afhjælpe den kønsbestemte dimension af menneskehandel;

| 4. | bemærker, at Kommissionen skal offentliggøre en række rapporter i forbindelse med de forskellige aspekter af gennemførelsen af direktivet; udtrykker dyb bekymring for, at disse rapporter fremsendes sent, da dette sender et bekymrende signal vedrørende deres prioriteter med hensyn til håndhævelse; opfordrer Kommissionen til at overholde rapporteringskravene og tidsplanen som beskrevet i direktivet; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at Kommissionen skal offentliggøre en række rapporter i forbindelse med de forskellige aspekter af gennemførelsen af direktivet; udtrykker dyb bekymring for, at disse rapporter fremsendes sent, da dette sender et bekymrende signal vedrørende deres prioriteter med hensyn til håndhævelse; opfordrer Kommissionen til at overholde rapporteringskravene og tidsplanen som beskrevet i direktivet;

| 5. | minder om Kommissionens forpligtelse til i henhold til artikel 23, stk. 1, i direktiv 2011/36/EU at fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet i april 2015 med en vurdering af, i hvilket omfang medlemsstaterne har truffet de nødvendige foranstaltninger med henblik på at overholde dette direktiv; understreger, at denne rapporteringsopgave ikke er afsluttet til tiden; |
| --- | --- |

5.

minder om Kommissionens forpligtelse til i henhold til artikel 23, stk. 1, i direktiv 2011/36/EU at fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet i april 2015 med en vurdering af, i hvilket omfang medlemsstaterne har truffet de nødvendige foranstaltninger med henblik på at overholde dette direktiv; understreger, at denne rapporteringsopgave ikke er afsluttet til tiden;

| 6. | understreger, at kønsaspektet skal overvåges konsistent i gennemførelsen af EU-lovgivningen om bekæmpelse af menneskehandel og opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at overvåge dette i sin vurdering af medlemsstaternes efterlevelse og gennemførelse af direktivet; |
| --- | --- |

6.

understreger, at kønsaspektet skal overvåges konsistent i gennemførelsen af EU-lovgivningen om bekæmpelse af menneskehandel og opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at overvåge dette i sin vurdering af medlemsstaternes efterlevelse og gennemførelse af direktivet;

| 7. | roser det gode arbejde, som EU's koordinator for bekæmpelse af menneskehandel har udført i udviklingen af viden og bevis på forskellige aspekter af menneskehandel, herunder forskning i kønsaspektet og børns særlige sårbarhed; er dog af den opfattelse, at mandatet for EU's koordinator for bekæmpelse af menneskehandel bør forlænges med henblik på at fremskynde EU's indsats mod menneskehandel; |
| --- | --- |

7.

roser det gode arbejde, som EU's koordinator for bekæmpelse af menneskehandel har udført i udviklingen af viden og bevis på forskellige aspekter af menneskehandel, herunder forskning i kønsaspektet og børns særlige sårbarhed; er dog af den opfattelse, at mandatet for EU's koordinator for bekæmpelse af menneskehandel bør forlænges med henblik på at fremskynde EU's indsats mod menneskehandel;

| 8. | beklager, at Europols kapacitet ikke udnyttes fuldt ud blandt medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder for at øge informationsudvekslingen med Europol, således at der kan etableres forbindelser mellem efterforskninger i forskellige medlemsstater og skabes et bredere billede af efterretningerne om de mest truende organiserede kriminelle netværk, der er aktive i EU; |
| --- | --- |

8.

beklager, at Europols kapacitet ikke udnyttes fuldt ud blandt medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder for at øge informationsudvekslingen med Europol, således at der kan etableres forbindelser mellem efterforskninger i forskellige medlemsstater og skabes et bredere billede af efterretningerne om de mest truende organiserede kriminelle netværk, der er aktive i EU;

| 9. | glæder sig over Kommissionens oprettelse af et websted vedrørende bekæmpelse af menneskehandel, som indeholder en database over EU-finansierede projekter i EU og andre steder, ajourførte oplysninger om EU's retlige og politiske instrumenter, foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel i medlemsstaterne, finansieringsmuligheder og EU-initiativer; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over Kommissionens oprettelse af et websted vedrørende bekæmpelse af menneskehandel, som indeholder en database over EU-finansierede projekter i EU og andre steder, ajourførte oplysninger om EU's retlige og politiske instrumenter, foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel i medlemsstaterne, finansieringsmuligheder og EU-initiativer;

| 10. | fremhæver betydningen af klare, konsekvente oplysninger til ofrene og de frontlinjemedarbejdere, der kan komme i kontakt med ofrene, sikkerhedsstyrkerne, retsvæsenet, politiet og de sociale tjenester, herunder information om rettigheder med hensyn til bistand i nødstilfælde, medicinsk behandling og sundhedspleje, opholdstilladelser, rettigheder på arbejdspladsen, adgang til domstolene og til advokatbistand samt mulighederne for klageadgang, børns specifikke rettigheder osv.; |
| --- | --- |

10.

fremhæver betydningen af klare, konsekvente oplysninger til ofrene og de frontlinjemedarbejdere, der kan komme i kontakt med ofrene, sikkerhedsstyrkerne, retsvæsenet, politiet og de sociale tjenester, herunder information om rettigheder med hensyn til bistand i nødstilfælde, medicinsk behandling og sundhedspleje, opholdstilladelser, rettigheder på arbejdspladsen, adgang til domstolene og til advokatbistand samt mulighederne for klageadgang, børns specifikke rettigheder osv.;

| 11. | understreger, at det også er vigtigt at rette større opmærksomhed mod formidlere på arbejdsmarkedet, kontrahenter, underleverandører og arbejdsformidlinger, navnlig i højrisikosektorer, som et middel til at forebygge menneskesmugling, især med henblik på udnyttelse som arbejdskraft, men også med henblik på seksuel udnyttelse, der er skjult bag, hvad der fremstår som kontrakter om tjenesteydelser i hotel- og restaurationsbranchen og personlige plejetjenester; |
| --- | --- |

11.

understreger, at det også er vigtigt at rette større opmærksomhed mod formidlere på arbejdsmarkedet, kontrahenter, underleverandører og arbejdsformidlinger, navnlig i højrisikosektorer, som et middel til at forebygge menneskesmugling, især med henblik på udnyttelse som arbejdskraft, men også med henblik på seksuel udnyttelse, der er skjult bag, hvad der fremstår som kontrakter om tjenesteydelser i hotel- og restaurationsbranchen og personlige plejetjenester;

| 12. | understreger, at EU's retlige og politiske rammer for bekæmpelse af menneskehandel kombinerer interne og eksterne dimensioner, og erkender, at foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel, som udgør en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, er et klart mål for EU's optræden udadtil; understreger ligeledes, at landene uden for EU ofte er oprindelseslande og transitlande for menneskehandel inden for EU, og at menneskehandel som ulovlig grænseoverskridende aktivitet er et vigtigt område for samarbejde med tredjelande; bifalder i denne forbindelse, at Kommissionen og Tjenesten for EU's optræden udadtil efter anmodning fra Rådet har udarbejdet en informationspakke om aktiviteter til bekæmpelse af menneskehandel i prioriterede lande og regioner samt en liste over de redskaber og instrumenter, der er tilgængelige for EU og medlemsstaterne, herunder eksterne politikker, der beskæftiger sig med menneskehandel, og projekter, der finansieres af EU og medlemsstaterne på dette område; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten i bekæmpelsen af menneskehandel; |
| --- | --- |

12.

understreger, at EU's retlige og politiske rammer for bekæmpelse af menneskehandel kombinerer interne og eksterne dimensioner, og erkender, at foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel, som udgør en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, er et klart mål for EU's optræden udadtil; understreger ligeledes, at landene uden for EU ofte er oprindelseslande og transitlande for menneskehandel inden for EU, og at menneskehandel som ulovlig grænseoverskridende aktivitet er et vigtigt område for samarbejde med tredjelande; bifalder i denne forbindelse, at Kommissionen og Tjenesten for EU's optræden udadtil efter anmodning fra Rådet har udarbejdet en informationspakke om aktiviteter til bekæmpelse af menneskehandel i prioriterede lande og regioner samt en liste over de redskaber og instrumenter, der er tilgængelige for EU og medlemsstaterne, herunder eksterne politikker, der beskæftiger sig med menneskehandel, og projekter, der finansieres af EU og medlemsstaterne på dette område; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten i bekæmpelsen af menneskehandel;

| 13. | mener, at asylansøgere, flygtninge og migranter er særligt sårbare over for menneskehandel, og at der bør lægges særlig vægt på handel med kvinder, børn og andre sårbare grupper; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge sammenhængen mellem det stigende antal flygtninge, der ankommer, og menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at øge samarbejdet, herunder ved hotspots, for at genkende potentielle ofre og til at tage alle midler i brug for at bekæmpe menneskehandlere og smuglere, herunder ved at forbedre dataindsamlingen og sikre overholdelse af eksisterende beskyttelsesstandarder; minder om den rolle, EU's agenturer og netværk har i forbindelse med tidlig identificering af ofre ved EU's grænser og bekæmpelsen af menneskehandel, og understreger i denne forbindelse behovet for et øget samarbejde mellem Europol, Eurojust, de nationale myndigheder og tredjelande samt gennem anvendelse af ECRIS; anmoder om flere midler til RIA-agenturerne med henblik på udnævnelse af agenturansatte med uddannelse i kønsspørgsmål, navnlig i de medlemsstater, der står over for øgede blandede migrationsstrømme; understreger, at en ny »hotspot«-tilgang i EU's dagsorden for migration ikke bør begrænses til hurtig ekspedition og clearing af efterslæb, men bør omfatte en proportionel komponent mod menneskehandel, der sigter mod en effektiv indberetning af potentielle ofre; |
| --- | --- |

13.

mener, at asylansøgere, flygtninge og migranter er særligt sårbare over for menneskehandel, og at der bør lægges særlig vægt på handel med kvinder, børn og andre sårbare grupper; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge sammenhængen mellem det stigende antal flygtninge, der ankommer, og menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at øge samarbejdet, herunder ved hotspots, for at genkende potentielle ofre og til at tage alle midler i brug for at bekæmpe menneskehandlere og smuglere, herunder ved at forbedre dataindsamlingen og sikre overholdelse af eksisterende beskyttelsesstandarder; minder om den rolle, EU's agenturer og netværk har i forbindelse med tidlig identificering af ofre ved EU's grænser og bekæmpelsen af menneskehandel, og understreger i denne forbindelse behovet for et øget samarbejde mellem Europol, Eurojust, de nationale myndigheder og tredjelande samt gennem anvendelse af ECRIS; anmoder om flere midler til RIA-agenturerne med henblik på udnævnelse af agenturansatte med uddannelse i kønsspørgsmål, navnlig i de medlemsstater, der står over for øgede blandede migrationsstrømme; understreger, at en ny »hotspot«-tilgang i EU's dagsorden for migration ikke bør begrænses til hurtig ekspedition og clearing af efterslæb, men bør omfatte en proportionel komponent mod menneskehandel, der sigter mod en effektiv indberetning af potentielle ofre;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til kritisk at vurdere deres registrering af flygtninge og de relevante tjenester og behandlingsstrukturer, da denne gruppe, navnlig uledsagede mindreårige, er meget sårbare over for kriminelle banders udnyttelse og efterfølgende menneskehandel; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til kritisk at vurdere deres registrering af flygtninge og de relevante tjenester og behandlingsstrukturer, da denne gruppe, navnlig uledsagede mindreårige, er meget sårbare over for kriminelle banders udnyttelse og efterfølgende menneskehandel;

| 15. | mener, at der bør lægges større vægt på situationen for transpersoner, som er ofre, og som ofte udsættes for diskrimination, stigmatisering og voldstrusler på grund af deres kønsidentitet; er af den opfattelse, at transpersoner bør betragtes som en sårbar gruppe, idet de er i særlig risiko for at falde i hænderne på menneskehandlere; mener, at denne sårbarhedsfaktor bør tages i betragtning, når medlemsstaterne gennemfører individuelle risikovurderinger for at sikre, at ofre for menneskehandel modtager passende beskyttelse og omsorg; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at de embedsmænd, der kan forventes at komme i kontakt med ofre eller potentielle ofre for menneskehandel, får tilstrækkelig uddannelse i transkønnede ofres specifikke situation med henblik på at kunne kortlægge dem mere proaktivt og tilpasse tjenesterne for bistand til deres behov; |
| --- | --- |

15.

mener, at der bør lægges større vægt på situationen for transpersoner, som er ofre, og som ofte udsættes for diskrimination, stigmatisering og voldstrusler på grund af deres kønsidentitet; er af den opfattelse, at transpersoner bør betragtes som en sårbar gruppe, idet de er i særlig risiko for at falde i hænderne på menneskehandlere; mener, at denne sårbarhedsfaktor bør tages i betragtning, når medlemsstaterne gennemfører individuelle risikovurderinger for at sikre, at ofre for menneskehandel modtager passende beskyttelse og omsorg; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at de embedsmænd, der kan forventes at komme i kontakt med ofre eller potentielle ofre for menneskehandel, får tilstrækkelig uddannelse i transkønnede ofres specifikke situation med henblik på at kunne kortlægge dem mere proaktivt og tilpasse tjenesterne for bistand til deres behov;

Ligestillingsperspektivet i forebyggelsen af menneskehandel

| 16. | understreger, at i henhold til artikel 11 i direktivet har medlemsstaterne en forpligtelse til at oprette ordninger med henblik på tidligt at identificere ofre og yde dem bistand og støtte i samarbejde med de relevante støtteorganisationer; understreger behovet for en tilgang baseret på fire afgørende strategier: forebyggelse, retsforfølgelse, beskyttelse af ofre og partnerskab på flere niveauer; |
| --- | --- |

16.

understreger, at i henhold til artikel 11 i direktivet har medlemsstaterne en forpligtelse til at oprette ordninger med henblik på tidligt at identificere ofre og yde dem bistand og støtte i samarbejde med de relevante støtteorganisationer; understreger behovet for en tilgang baseret på fire afgørende strategier: forebyggelse, retsforfølgelse, beskyttelse af ofre og partnerskab på flere niveauer;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe straffrihed, kriminalisere menneskehandel og sikre, at gerningsmændene retsforfølges, og at sanktionerne skærpes; opfordrer derfor indtrængende alle medlemsstaterne til at ratificere alle relevante internationale instrumenter, aftaler og retlige forpligtelser, hvilket vil gøre indsatsen for at bekæmpe menneskehandel mere effektiv, koordineret og sammenhængende, herunder Europarådets konvention om indsatsen mod menneskehandel; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe straffrihed, kriminalisere menneskehandel og sikre, at gerningsmændene retsforfølges, og at sanktionerne skærpes; opfordrer derfor indtrængende alle medlemsstaterne til at ratificere alle relevante internationale instrumenter, aftaler og retlige forpligtelser, hvilket vil gøre indsatsen for at bekæmpe menneskehandel mere effektiv, koordineret og sammenhængende, herunder Europarådets konvention om indsatsen mod menneskehandel;

| 18. | opfordrer til, at der anlægges en ensartet tilgang til retsforfølgelse af overtrædelser vedrørende menneskehandel, og til at medlemsstaterne intensiverer deres efterforskninger og retsforfølgelser; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at øge det grænseoverskridende samarbejde og samarbejdet med de relevante EU-agenturer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer til, at der anlægges en ensartet tilgang til retsforfølgelse af overtrædelser vedrørende menneskehandel, og til at medlemsstaterne intensiverer deres efterforskninger og retsforfølgelser; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at øge det grænseoverskridende samarbejde og samarbejdet med de relevante EU-agenturer;

| 19. | der minder om, at kvinder og børn kan blive tvunget til sex til gengæld for beskyttelse, for at overleve, for at kunne fortsætte på deres migrationsrute og for at have det basale til dagen og vejen; understreger, at kvinder og børn, der bedriver overlevelsessex, ikke betragtes som ofre for menneskehandel og derfor ikke kan modtage den nødvendige bistand; |
| --- | --- |

19.

der minder om, at kvinder og børn kan blive tvunget til sex til gengæld for beskyttelse, for at overleve, for at kunne fortsætte på deres migrationsrute og for at have det basale til dagen og vejen; understreger, at kvinder og børn, der bedriver overlevelsessex, ikke betragtes som ofre for menneskehandel og derfor ikke kan modtage den nødvendige bistand;

| 20. | understreger, at det for at forhindre menneskehandel og menneskesmugling er vigtigt at skabe sikre lovlige migrationskanaler for kvinder og børn (f.eks. humanitære visa); påpeger, at det også er vigtigt for bestemmelseslandene at sikre, at kvindelige indvandrere, som har fået opholdstilladelse i bestemmelseslandene, får adgang til sprogundervisning og andre former for social integration, navnlig faglig og almen uddannelse, med henblik på at sætte dem i stand til at udøve deres rettigheder som borgere; |
| --- | --- |

20.

understreger, at det for at forhindre menneskehandel og menneskesmugling er vigtigt at skabe sikre lovlige migrationskanaler for kvinder og børn (f.eks. humanitære visa); påpeger, at det også er vigtigt for bestemmelseslandene at sikre, at kvindelige indvandrere, som har fået opholdstilladelse i bestemmelseslandene, får adgang til sprogundervisning og andre former for social integration, navnlig faglig og almen uddannelse, med henblik på at sætte dem i stand til at udøve deres rettigheder som borgere;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af velstrukturerede offerinterviewteknikker med henblik på at opnå en præcis rekonstruktion af begivenhederne uden samtidig at lægge psykisk pres på ofre, der allerede er bange og forvirrede; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af velstrukturerede offerinterviewteknikker med henblik på at opnå en præcis rekonstruktion af begivenhederne uden samtidig at lægge psykisk pres på ofre, der allerede er bange og forvirrede;

| 22. | understreger, at enhver indsats mod menneskehandel skal afveje sit fokus på retsforfølgning med ansvaret for at beskytte ofrene; bemærker, at støtte til ofre spiller en vigtig rolle i forebyggelsen af menneskehandel, da ofre, der får den nødvendige støtte, i højere grad er i stand til at komme sig over traumet fra deres oplevelse, bistå i retsforfølgelsen af deres gerningsmænd og udarbejdelsen af forebyggelsesprogrammer og velinformeret politiske beslutningstagning samt undgå at blive handlet igen; |
| --- | --- |

22.

understreger, at enhver indsats mod menneskehandel skal afveje sit fokus på retsforfølgning med ansvaret for at beskytte ofrene; bemærker, at støtte til ofre spiller en vigtig rolle i forebyggelsen af menneskehandel, da ofre, der får den nødvendige støtte, i højere grad er i stand til at komme sig over traumet fra deres oplevelse, bistå i retsforfølgelsen af deres gerningsmænd og udarbejdelsen af forebyggelsesprogrammer og velinformeret politiske beslutningstagning samt undgå at blive handlet igen;

| 23. | understreger, at internettet spiller en nøglerolle i forbindelse med fremme af menneskehandel, hvilket øger udfordringerne i bekæmpelsen af denne alvorlige form for organiseret kriminalitet; fordømmer, at internettet bruges mere og mere til rekruttering af ofre både inden og uden for EU ved hjælp af falske jobtilbud med annonceringstjenester, der tilbydes af udnyttede ofre, og til udveksling af oplysninger mellem kriminelle netværk; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres respektive politikker om bekæmpelse af menneskehandel tager højde for dette, og at lovhåndhævende tiltag, som er rettet mod internetteknologier, har den nødvendige kønsekspertise til at forebygge og effektivt bekæmpe denne kriminalitet i alle sine former, navnlig hvad angår menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; understreger, at nye teknologier, sociale medier og internettet også bør anvendes til at formidle god praksis til bekæmpelse af menneskehandel og øge bevidstheden og gøre potentielle ofre bevidste om risikoen for menneskehandel; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at foretage en nærmere undersøgelse af, hvilken rolle internettet spiller i forbindelse med menneskehandel, og til at holde Parlamentet behørigt underrettet; |
| --- | --- |

23.

understreger, at internettet spiller en nøglerolle i forbindelse med fremme af menneskehandel, hvilket øger udfordringerne i bekæmpelsen af denne alvorlige form for organiseret kriminalitet; fordømmer, at internettet bruges mere og mere til rekruttering af ofre både inden og uden for EU ved hjælp af falske jobtilbud med annonceringstjenester, der tilbydes af udnyttede ofre, og til udveksling af oplysninger mellem kriminelle netværk; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres respektive politikker om bekæmpelse af menneskehandel tager højde for dette, og at lovhåndhævende tiltag, som er rettet mod internetteknologier, har den nødvendige kønsekspertise til at forebygge og effektivt bekæmpe denne kriminalitet i alle sine former, navnlig hvad angår menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; understreger, at nye teknologier, sociale medier og internettet også bør anvendes til at formidle god praksis til bekæmpelse af menneskehandel og øge bevidstheden og gøre potentielle ofre bevidste om risikoen for menneskehandel; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at foretage en nærmere undersøgelse af, hvilken rolle internettet spiller i forbindelse med menneskehandel, og til at holde Parlamentet behørigt underrettet;

| 24. | beklager, at identificeringen af ofre stadig er et af de sværeste og mest ufuldstændige aspekter ved gennemførelsen, men lægger vægt på, at dette ikke mindsker medlemsstaternes ansvar for at beskytte disse sårbare mennesker; fremhæver, at pga. forbrydelsens tvangsmæssige og vildledende natur er det muligt, at ofrene ikke selv er klar over deres egen sårbarhed; understreger, at de handlinger, som ofre for menneskehandel er tvunget til at udføre, udgør kriminelle handlinger i visse medlemsstater, hvilket i nogle tilfælde svækker tilliden mellem ofrene og myndighederne; noterer sig, at direktiv 2011/36/EU forbyder kriminalisering af ofre for menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre artikel 11-17 i direktivet om beskyttelse af og støtte til ofre med en kønssensitiv tilgang (navnlig ved at øge antallet af opholdscentre for ofre og ved at styrke programmer for ofres genintegration i samfundet) og til fuldt ud at anvende direktiv 2012/29/EU om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse for at sikre passende støtte og bistand til ofre for menneskehandel, herunder med hensyn til retten til få ophold og adgang til arbejdsmarkedet i den medlemsstat, hvortil offeret er blevet bragt; understreger, at disse bestemmelser ikke bør være betinget af, at ofrene indgiver klager eller samarbejder i strafferetlige efterforskninger; opfordrer Kommissionen til at styrke udveksling af bedste praksis om beskyttelse af ofre; |
| --- | --- |

24.

beklager, at identificeringen af ofre stadig er et af de sværeste og mest ufuldstændige aspekter ved gennemførelsen, men lægger vægt på, at dette ikke mindsker medlemsstaternes ansvar for at beskytte disse sårbare mennesker; fremhæver, at pga. forbrydelsens tvangsmæssige og vildledende natur er det muligt, at ofrene ikke selv er klar over deres egen sårbarhed; understreger, at de handlinger, som ofre for menneskehandel er tvunget til at udføre, udgør kriminelle handlinger i visse medlemsstater, hvilket i nogle tilfælde svækker tilliden mellem ofrene og myndighederne; noterer sig, at direktiv 2011/36/EU forbyder kriminalisering af ofre for menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre artikel 11-17 i direktivet om beskyttelse af og støtte til ofre med en kønssensitiv tilgang (navnlig ved at øge antallet af opholdscentre for ofre og ved at styrke programmer for ofres genintegration i samfundet) og til fuldt ud at anvende direktiv 2012/29/EU om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse for at sikre passende støtte og bistand til ofre for menneskehandel, herunder med hensyn til retten til få ophold og adgang til arbejdsmarkedet i den medlemsstat, hvortil offeret er blevet bragt; understreger, at disse bestemmelser ikke bør være betinget af, at ofrene indgiver klager eller samarbejder i strafferetlige efterforskninger; opfordrer Kommissionen til at styrke udveksling af bedste praksis om beskyttelse af ofre;

| 25. | understreger, at ikkestatslige organisationer (NGO'er) og enkeltpersoner, som arbejder for at beskytte og hjælpe ofre for menneskehandel, ikke bør holdes ansvarlige for nogen forbrydelse; |
| --- | --- |

25.

understreger, at ikkestatslige organisationer (NGO'er) og enkeltpersoner, som arbejder for at beskytte og hjælpe ofre for menneskehandel, ikke bør holdes ansvarlige for nogen forbrydelse;

| 26. | er meget kritisk over for det faktum, at det ikke allerede er en forbrydelse at anvende ydelser fra et menneske, der er offer for menneskehandel, i alle medlemsstater, men anerkender, at det er svært at bevise kendskabet til dette i en retlig kontekst, og mener, at dette ville være et vigtigt skridt i retningen mod at anerkende denne forbrydelses alvor, hvorved de rigtige rammer for forebyggelse af menneskehandel og for at stoppe straffrihedskulturen sikres; |
| --- | --- |

26.

er meget kritisk over for det faktum, at det ikke allerede er en forbrydelse at anvende ydelser fra et menneske, der er offer for menneskehandel, i alle medlemsstater, men anerkender, at det er svært at bevise kendskabet til dette i en retlig kontekst, og mener, at dette ville være et vigtigt skridt i retningen mod at anerkende denne forbrydelses alvor, hvorved de rigtige rammer for forebyggelse af menneskehandel og for at stoppe straffrihedskulturen sikres;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre hårde strafferetlige sanktioner for menneskehandelsforbrydelser, moderne slaveri og udnyttelse og til at gøre bevidst udnyttelse af tjenester fra ofre for menneskehandel, herunder ofre for prostitution, udnyttelse af andres prostitution eller andre former for seksuel udnyttelse, tvangsarbejde eller tvangstjenester, herunder tiggeri, slaveri eller slavelignende forhold, trældom eller udnyttelse af kriminelle aktiviteter eller fjernelse af organer, strafbart; noterer sig det lave antal af retsforfølgelser og domme for menneskehandelsforbrydelser på nationalt plan; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre hårde strafferetlige sanktioner for menneskehandelsforbrydelser, moderne slaveri og udnyttelse og til at gøre bevidst udnyttelse af tjenester fra ofre for menneskehandel, herunder ofre for prostitution, udnyttelse af andres prostitution eller andre former for seksuel udnyttelse, tvangsarbejde eller tvangstjenester, herunder tiggeri, slaveri eller slavelignende forhold, trældom eller udnyttelse af kriminelle aktiviteter eller fjernelse af organer, strafbart; noterer sig det lave antal af retsforfølgelser og domme for menneskehandelsforbrydelser på nationalt plan;

| 28. | bemærker, at den vigtigste informationskilde til registreringen af ofre er politiet, hvilket peger på behovet for tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer, herunder en målrettet og specialiseret uddannelse for de retshåndhævende myndigheder, og for en bedre balance mellem kønnene blandt de ansatte; understreger, at registrering af ofre for menneskehandel ved hjælp af fængsler og interneringscentre i nogle medlemsstater viser mangler i systemet og de involverede fagfolks viden; insisterer på, at EU's medlemsstater skal anvende lovgivningen mod menneskehandel effektivt, og understreger endvidere, at for at forbedre identifikationen af ofrene og skabe forståelse for subtile former for menneskehandel bør strafferetssystemet fokusere mere på dynamikken i udnyttelsen og anvendelsen af lovgivningen; bemærker i denne forbindelse, at ifølge forordning (EU) 2015/2219 bør Cepol fremme fælles respekt for og forståelse af grundlæggende rettigheder inden for retshåndhævelse, herunder rettigheder, støtte og beskyttelse af ofre; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at den vigtigste informationskilde til registreringen af ofre er politiet, hvilket peger på behovet for tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer, herunder en målrettet og specialiseret uddannelse for de retshåndhævende myndigheder, og for en bedre balance mellem kønnene blandt de ansatte; understreger, at registrering af ofre for menneskehandel ved hjælp af fængsler og interneringscentre i nogle medlemsstater viser mangler i systemet og de involverede fagfolks viden; insisterer på, at EU's medlemsstater skal anvende lovgivningen mod menneskehandel effektivt, og understreger endvidere, at for at forbedre identifikationen af ofrene og skabe forståelse for subtile former for menneskehandel bør strafferetssystemet fokusere mere på dynamikken i udnyttelsen og anvendelsen af lovgivningen; bemærker i denne forbindelse, at ifølge forordning (EU) 2015/2219 bør Cepol fremme fælles respekt for og forståelse af grundlæggende rettigheder inden for retshåndhævelse, herunder rettigheder, støtte og beskyttelse af ofre;

| 29. | opfordrer Europol og de nationale politistyrker til at opprioritere og øge ressourcerne til retsforfølgelse af dem, der gør menneskehandel lettere, og til at lægge særlig vægt på at øge bevidstheden blandt både politistyrker og offentligheden om de nye former for menneskehandel; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Europol og de nationale politistyrker til at opprioritere og øge ressourcerne til retsforfølgelse af dem, der gør menneskehandel lettere, og til at lægge særlig vægt på at øge bevidstheden blandt både politistyrker og offentligheden om de nye former for menneskehandel;

| 30. | opfordrer Europol og medlemsstaterne til at styrke deres indsats over for hververe, enten med en proaktiv tilgang eller på grundlag af et offers vidneudsagn, i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2011/36/EU; understreger, at hververe anvender en række forskellige kanaler, herunder sociale netværk og internetsider (onlinerekrutteringsbureauer); opfordrer Kommissionen til at udvide mandatet for Europols europæiske enhed for indberetning af internetindhold (IRU) i kampen mod menneskehandel; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Europol og medlemsstaterne til at styrke deres indsats over for hververe, enten med en proaktiv tilgang eller på grundlag af et offers vidneudsagn, i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2011/36/EU; understreger, at hververe anvender en række forskellige kanaler, herunder sociale netværk og internetsider (onlinerekrutteringsbureauer); opfordrer Kommissionen til at udvide mandatet for Europols europæiske enhed for indberetning af internetindhold (IRU) i kampen mod menneskehandel;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at vurdere effektiviteten af samarbejdet mellem medlemsstaterne og Europol i bekæmpelsen af menneskehandel; understreger vigtigheden af systematisk udveksling af data og af, at alle medlemsstaterne bidrager til de europæiske databaser, der anvendes til dette formål, herunder Europols databaser Focal Point Phoenix og Focal Point Twins; understreger nødvendigheden af, at grænse- og kystvagter har adgang til Europols databaser; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at vurdere effektiviteten af samarbejdet mellem medlemsstaterne og Europol i bekæmpelsen af menneskehandel; understreger vigtigheden af systematisk udveksling af data og af, at alle medlemsstaterne bidrager til de europæiske databaser, der anvendes til dette formål, herunder Europols databaser Focal Point Phoenix og Focal Point Twins; understreger nødvendigheden af, at grænse- og kystvagter har adgang til Europols databaser;

| 32. | bemærker, at ofre oplever udnyttelse forskelligt, og at en metode til identificering ved hjælp af en »tjekliste« med indikatorer kan hindre formel identificering og dermed påvirke ofrets adgang til ydelser, hjælp og beskyttelse; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at ofre oplever udnyttelse forskelligt, og at en metode til identificering ved hjælp af en »tjekliste« med indikatorer kan hindre formel identificering og dermed påvirke ofrets adgang til ydelser, hjælp og beskyttelse;

| 33. | understreger, at for at tilskynde ofrene for menneskehandel til at melde disse forbrydelser til myndighederne og dermed lette tidlig identificering af ofre skal lovgivningen ændres til at anerkende ofrene for menneskehandel som rettighedshaverne ud fra et retligt synspunkt; er af den opfattelse, at ofre for menneskehandel skal have ret til bistand og beskyttelse; understreger behovet for at give mere magt til socialarbejdere, sundhedspersonale og indvandringsmyndigheder for at fastslå, hvornår der er tale om menneskehandel, og hvem der skal modtage bistand og beskyttelse i henhold til loven; |
| --- | --- |

33.

understreger, at for at tilskynde ofrene for menneskehandel til at melde disse forbrydelser til myndighederne og dermed lette tidlig identificering af ofre skal lovgivningen ændres til at anerkende ofrene for menneskehandel som rettighedshaverne ud fra et retligt synspunkt; er af den opfattelse, at ofre for menneskehandel skal have ret til bistand og beskyttelse; understreger behovet for at give mere magt til socialarbejdere, sundhedspersonale og indvandringsmyndigheder for at fastslå, hvornår der er tale om menneskehandel, og hvem der skal modtage bistand og beskyttelse i henhold til loven;

| 34. | opfordrer til bedre gennemførelse og overvågning af artikel 8 i direktiv 2011/36/EU for at sikre, at ofre for menneskehandel ikke retsforfølges og pålægges sanktioner eller straffe, og understreger, at dette indbefatter, at prostituerede ikke pålægges sanktioner eller straffe, og at ulovlig indrejse eller ulovligt ophold i transit- og modtagerlande ikke straffes; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til bedre gennemførelse og overvågning af artikel 8 i direktiv 2011/36/EU for at sikre, at ofre for menneskehandel ikke retsforfølges og pålægges sanktioner eller straffe, og understreger, at dette indbefatter, at prostituerede ikke pålægges sanktioner eller straffe, og at ulovlig indrejse eller ulovligt ophold i transit- og modtagerlande ikke straffes;

| 35. | bemærker med bekymring, at nogle ofre for menneskehandel tilsyneladende anholdes og deporteres i stedet for at blive anerkendt og hjulpet til at få adgang til deres rettigheder som ofre og den nødvendige bistand, som de skal i henhold til direktiv 2004/81/EF; |
| --- | --- |

35.

bemærker med bekymring, at nogle ofre for menneskehandel tilsyneladende anholdes og deporteres i stedet for at blive anerkendt og hjulpet til at få adgang til deres rettigheder som ofre og den nødvendige bistand, som de skal i henhold til direktiv 2004/81/EF;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer på grundlag af bedste praksis for at udvikle og integrere ligestillingsekspertisen i lovhåndhævelsesmyndighedernes aktiviteter i hele EU; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer på grundlag af bedste praksis for at udvikle og integrere ligestillingsekspertisen i lovhåndhævelsesmyndighedernes aktiviteter i hele EU;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om at udarbejde bedre retningslinjer for identificering af ofre for menneskehandel, hvilket vil hjælpe konsulater og grænsevagter med at udføre denne opgave; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om at udarbejde bedre retningslinjer for identificering af ofre for menneskehandel, hvilket vil hjælpe konsulater og grænsevagter med at udføre denne opgave;

| 38. | understreger vigtigheden af at »følge pengene« som en central strategi til at efterforske og retsforfølge de organiserede kriminelle netværk, der drager nytte af menneskehandel, og opfordrer Europol og Eurojust til at styrke deres kapaciteter for så vidt angår bekæmpelse af menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med Europol og hinanden med henblik på at undersøge de finansielle aspekter og hvidvaskningen af penge i sager om menneskehandel; understreger, at medlemsstaterne bør styrke samarbejdet om fastfrysning og beslaglæggelse af aktiver tilhørende personer, der er involveret i menneskehandel, da dette kan være et effektivt middel til at ændre menneskehandel fra en forretning med lav risiko og højt afkast til en forretning med høj risiko og lavt afkast; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at anvende alle eksisterende værktøjer, der er til rådighed, mere effektivt såsom gensidig anerkendelse af retsafgørelser, fælles efterforskningshold og den europæiske efterforskningskendelse; mener, at konfiskerede aktiver tilhørende personer, der er dømt for lovovertrædelser i forbindelse med menneskehandel, bør anvendes til at støtte og kompensere ofre for menneskehandel; bemærker desuden, at de enorme summer, der opnås ved menneskehandel og udnyttelse, finansierer andre former for alvorlig kriminalitet; |
| --- | --- |

38.

understreger vigtigheden af at »følge pengene« som en central strategi til at efterforske og retsforfølge de organiserede kriminelle netværk, der drager nytte af menneskehandel, og opfordrer Europol og Eurojust til at styrke deres kapaciteter for så vidt angår bekæmpelse af menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med Europol og hinanden med henblik på at undersøge de finansielle aspekter og hvidvaskningen af penge i sager om menneskehandel; understreger, at medlemsstaterne bør styrke samarbejdet om fastfrysning og beslaglæggelse af aktiver tilhørende personer, der er involveret i menneskehandel, da dette kan være et effektivt middel til at ændre menneskehandel fra en forretning med lav risiko og højt afkast til en forretning med høj risiko og lavt afkast; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at anvende alle eksisterende værktøjer, der er til rådighed, mere effektivt såsom gensidig anerkendelse af retsafgørelser, fælles efterforskningshold og den europæiske efterforskningskendelse; mener, at konfiskerede aktiver tilhørende personer, der er dømt for lovovertrædelser i forbindelse med menneskehandel, bør anvendes til at støtte og kompensere ofre for menneskehandel; bemærker desuden, at de enorme summer, der opnås ved menneskehandel og udnyttelse, finansierer andre former for alvorlig kriminalitet;

| 39. | opfordrer agenturerne inden for retlige og indre anliggender (RIA), såsom Eurojust, Europol, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Frontex, Cepol og Det Europæiske Asylstøttekontor til at udvikle et program for at forbedre kønsfordelingen i beslutningstagning, der vedrører menneskehandel; opfordrer til, at oplysninger om kønsfordelingen i deres bestyrelser og personale offentliggøres, efterfulgt af drøftelser med medlemsstaterne om fordelene ved ligelig rekruttering og forfremmelse i de retshåndhævende myndigheder og i grænsemyndighederne; opfordrer ligeledes til, at programmer som f.eks. Europols kvindelige faktor indføres i de mest mandsdominerede RIA-agenturer på et periodisk, snarere end enkeltstående grundlag; |
| --- | --- |

39.

opfordrer agenturerne inden for retlige og indre anliggender (RIA), såsom Eurojust, Europol, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Frontex, Cepol og Det Europæiske Asylstøttekontor til at udvikle et program for at forbedre kønsfordelingen i beslutningstagning, der vedrører menneskehandel; opfordrer til, at oplysninger om kønsfordelingen i deres bestyrelser og personale offentliggøres, efterfulgt af drøftelser med medlemsstaterne om fordelene ved ligelig rekruttering og forfremmelse i de retshåndhævende myndigheder og i grænsemyndighederne; opfordrer ligeledes til, at programmer som f.eks. Europols kvindelige faktor indføres i de mest mandsdominerede RIA-agenturer på et periodisk, snarere end enkeltstående grundlag;

| 40. | minder om, at uddannelse af aktører og embedsmænd er afgørende for tidligt at identificere potentielle ofre og forhindre forbrydelser; opfordrer derfor medlemsstaterne til fuldt ud at anvende artikel 18, stk. 3, i direktiv 2011/36/EU og til at udveksle bedste praksis, navnlig ved at skabe kønssensitive uddannelsesprogrammer for dem, der kommer i kontakt med ofre for menneskehandel i embeds medfør, herunder politiet og andre sikkerhedsstyrker, grænsebetjente, dommere, lægdommere, advokater og andre retlige myndigheder, sundhedspersonale, socialrådgivere og psykologisk støttepersonale; lægger vægt på, at uddannelsen bør omfatte udvikling af forståelse for kønsbaseret vold og udnyttelse, detektering af ofre, den formelle identificeringsproces og passende, kønsspecifik bistand til ofre; |
| --- | --- |

40.

minder om, at uddannelse af aktører og embedsmænd er afgørende for tidligt at identificere potentielle ofre og forhindre forbrydelser; opfordrer derfor medlemsstaterne til fuldt ud at anvende artikel 18, stk. 3, i direktiv 2011/36/EU og til at udveksle bedste praksis, navnlig ved at skabe kønssensitive uddannelsesprogrammer for dem, der kommer i kontakt med ofre for menneskehandel i embeds medfør, herunder politiet og andre sikkerhedsstyrker, grænsebetjente, dommere, lægdommere, advokater og andre retlige myndigheder, sundhedspersonale, socialrådgivere og psykologisk støttepersonale; lægger vægt på, at uddannelsen bør omfatte udvikling af forståelse for kønsbaseret vold og udnyttelse, detektering af ofre, den formelle identificeringsproces og passende, kønsspecifik bistand til ofre;

| 41. | opfordrer til en bredere udarbejdelse og udbredelse af bevidstgørende publikationer, der har til formål at styrke kendskabet inden for professioner, såsom »Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking« (19); |
| --- | --- |

41.

opfordrer til en bredere udarbejdelse og udbredelse af bevidstgørende publikationer, der har til formål at styrke kendskabet inden for professioner, såsom »Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking« (19);

| 42. | anerkender vigtigheden af at udvikle langsigtede forhold mellem de lovhåndhævende myndigheder, tjenesteudbydere, forskellige interessenter og ofrene for at opbygge tillid på en nænsom måde og tage hånd om sidstnævntes behov; lægger vægt på, at støtteorganisationer har behov for tilstrækkelig finansiering til projekter, og udtrykker bekymring for, at mange, især kvindesagsorganisationer, kæmper pga. af nedskæringer i støtten; |
| --- | --- |

42.

anerkender vigtigheden af at udvikle langsigtede forhold mellem de lovhåndhævende myndigheder, tjenesteudbydere, forskellige interessenter og ofrene for at opbygge tillid på en nænsom måde og tage hånd om sidstnævntes behov; lægger vægt på, at støtteorganisationer har behov for tilstrækkelig finansiering til projekter, og udtrykker bekymring for, at mange, især kvindesagsorganisationer, kæmper pga. af nedskæringer i støtten;

| 43. | lægger vægt på, at finansieringen fra Kommissionen og medlemsstaterne skal målrettes til den bedst egnede udbyder af ydelser baseret på ofrenes behov, herunder køns- og børnespecifikke krav, tjenesteyderens ekspertise og muligheder for at indgå i omfattende og langsigtet bistand og pleje; |
| --- | --- |

43.

lægger vægt på, at finansieringen fra Kommissionen og medlemsstaterne skal målrettes til den bedst egnede udbyder af ydelser baseret på ofrenes behov, herunder køns- og børnespecifikke krav, tjenesteyderens ekspertise og muligheder for at indgå i omfattende og langsigtet bistand og pleje;

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til aktivt at inkludere arbejdsmarkedets parter, den private sektor, fagforeninger og civilsamfundet, navnlig NGO'er, der arbejder for at bekæmpe menneskehandel og yde hjælp til ofrene, i deres initiativer for at forhindre menneskehandel, især på området for udnyttelse af arbejdskraft, herunder hvad angår identificeringen af ofre og bevidstgørelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne til aktivt at inkludere arbejdsmarkedets parter, den private sektor, fagforeninger og civilsamfundet, navnlig NGO'er, der arbejder for at bekæmpe menneskehandel og yde hjælp til ofrene, i deres initiativer for at forhindre menneskehandel, især på området for udnyttelse af arbejdskraft, herunder hvad angår identificeringen af ofre og bevidstgørelsesaktiviteter;

| 45. | bemærker, at selvom seksuel udnyttelse er ulovlig i alle medlemsstater, forhindrer dette ikke menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktiv 2011/92/EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi samt til at styrke deres politisamarbejde og retlige samarbejde for at forebygge og bekæmpe seksuel udnyttelse af børn; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at undersøge, hvordan efterspørgslen efter seksuelle ydelser driver menneskehandel, herunder handel med børn, og hvordan efterspørgslen bedst reduceres; minder i denne forbindelse medlemsstaterne om deres forpligtelse til at lægge særlig vægt på børn, der er ofre for menneskehandel, herunder uledsagede mindreårige fra tredjelande, og til at yde særlig beskyttelse til børn i strafferetlige sager og om, at barnets tarv altid skal anses for at være af altafgørende betydning; |
| --- | --- |

45.

bemærker, at selvom seksuel udnyttelse er ulovlig i alle medlemsstater, forhindrer dette ikke menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktiv 2011/92/EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi samt til at styrke deres politisamarbejde og retlige samarbejde for at forebygge og bekæmpe seksuel udnyttelse af børn; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at undersøge, hvordan efterspørgslen efter seksuelle ydelser driver menneskehandel, herunder handel med børn, og hvordan efterspørgslen bedst reduceres; minder i denne forbindelse medlemsstaterne om deres forpligtelse til at lægge særlig vægt på børn, der er ofre for menneskehandel, herunder uledsagede mindreårige fra tredjelande, og til at yde særlig beskyttelse til børn i strafferetlige sager og om, at barnets tarv altid skal anses for at være af altafgørende betydning;

| 46. | bemærker, at indsamling af data om handel med børn bør baseres på en fælles definition af dette kriminalitetsfænomen; bemærker ligeledes, at visse medlemsstater mener, at handel med børn er en særlig form for udnyttelse, mens andre sætter børneofre i samme kategori som voksne, hvilket hindrer muligheden for at skabe et helhedsorienteret efterretningsbillede og fastlægge den bedste opsøgende indsats på EU-plan; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at indsamling af data om handel med børn bør baseres på en fælles definition af dette kriminalitetsfænomen; bemærker ligeledes, at visse medlemsstater mener, at handel med børn er en særlig form for udnyttelse, mens andre sætter børneofre i samme kategori som voksne, hvilket hindrer muligheden for at skabe et helhedsorienteret efterretningsbillede og fastlægge den bedste opsøgende indsats på EU-plan;

| 47. | understreger Kommissionens forpligtelse i henhold til artikel 23, stk. 2, i direktivet om at udarbejde en rapport senest inden 2016, der vurderer virkningen af eksisterende nationale love om kriminaliseringen af den bevidste brug af ydelser fra et offer for menneskehandel og behovet for yderligere foranstaltninger; understreger, at Kommissionen ikke udelukkende bør basere sig på rapportering fra en medlemsstat, men også bør vurdere overholdelse gennem dialog med civilsamfundet og andre relevante organer, såsom GRETA og de landespecifikke rapporter fra OSCE's særlige repræsentant for menneskehandel og FN's særlige rapportør om menneskehandel og moderne former for slaveri; |
| --- | --- |

47.

understreger Kommissionens forpligtelse i henhold til artikel 23, stk. 2, i direktivet om at udarbejde en rapport senest inden 2016, der vurderer virkningen af eksisterende nationale love om kriminaliseringen af den bevidste brug af ydelser fra et offer for menneskehandel og behovet for yderligere foranstaltninger; understreger, at Kommissionen ikke udelukkende bør basere sig på rapportering fra en medlemsstat, men også bør vurdere overholdelse gennem dialog med civilsamfundet og andre relevante organer, såsom GRETA og de landespecifikke rapporter fra OSCE's særlige repræsentant for menneskehandel og FN's særlige rapportør om menneskehandel og moderne former for slaveri;

| 48. | bemærker den manglende fælles forståelse blandt medlemsstaterne af, hvad der skaber efterspørgslen, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå retningslinjer om straf af kunden på grundlag af den nordiske model, samtidig med at bevidstheden om alle former for menneskehandel, især seksuel udnyttelse, øges, og andre former for udnyttelse såsom husslaveri synliggøres; |
| --- | --- |

48.

bemærker den manglende fælles forståelse blandt medlemsstaterne af, hvad der skaber efterspørgslen, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå retningslinjer om straf af kunden på grundlag af den nordiske model, samtidig med at bevidstheden om alle former for menneskehandel, især seksuel udnyttelse, øges, og andre former for udnyttelse såsom husslaveri synliggøres;

| 49. | bemærker, at visse gruppers øgede sårbarhed gør dem særlig udsat for at blive ofre for menneskehandel; beklager imidlertid dybt, at menneskehandel finder sted som følge af den store efterspørgsel efter produkter og tjenester, som afhænger af udnyttelsen af mennesker, hvilket er en meget lukrativ form for organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

49.

bemærker, at visse gruppers øgede sårbarhed gør dem særlig udsat for at blive ofre for menneskehandel; beklager imidlertid dybt, at menneskehandel finder sted som følge af den store efterspørgsel efter produkter og tjenester, som afhænger af udnyttelsen af mennesker, hvilket er en meget lukrativ form for organiseret kriminalitet;

| 50. | fremhæver de data, der bekræfter den afskrækkende virkning, som kriminalisering af køb af seksuelle ydelser har haft i Sverige; fremhæver den normative virkning af denne model for regulering og dens potentiale til at ændre de sociale holdninger med henblik på at nedbringe den samlede efterspørgsel efter tjenester fra ofre for menneskehandel; |
| --- | --- |

50.

fremhæver de data, der bekræfter den afskrækkende virkning, som kriminalisering af køb af seksuelle ydelser har haft i Sverige; fremhæver den normative virkning af denne model for regulering og dens potentiale til at ændre de sociale holdninger med henblik på at nedbringe den samlede efterspørgsel efter tjenester fra ofre for menneskehandel;

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktivets artikel 18, stk. 4, og at udvikle specifikke strategier til at reducere behovet for menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, såsom exitprogrammer og ordninger til at styrke og beskytte rettighederne for dem, der er i prostitutionsmiljøet, og mindske deres sårbarhed over for udnyttelse, og kampagner med henblik på at begrænse efterspørgslen efter seksuelle tjenester af ofre for menneskehandel, mens det også bemærkes, at prostitutionslovgivningen ligger inden for medlemsstaternes ansvarsområde; opfordrer Kommissionen til at foretage yderligere undersøgelser af eventuelle forbindelser mellem efterspørgslen efter seksuelle ydelser og menneskehandel; mener, at en efterspørgselsreduktion kan ske gennem lovgivning, der flytter straffebyrden fra sælgerne af seksuelle tjenester over på dem, der køber seksuelle tjenester af handlede personer; |
| --- | --- |

51.

opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktivets artikel 18, stk. 4, og at udvikle specifikke strategier til at reducere behovet for menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, såsom exitprogrammer og ordninger til at styrke og beskytte rettighederne for dem, der er i prostitutionsmiljøet, og mindske deres sårbarhed over for udnyttelse, og kampagner med henblik på at begrænse efterspørgslen efter seksuelle tjenester af ofre for menneskehandel, mens det også bemærkes, at prostitutionslovgivningen ligger inden for medlemsstaternes ansvarsområde; opfordrer Kommissionen til at foretage yderligere undersøgelser af eventuelle forbindelser mellem efterspørgslen efter seksuelle ydelser og menneskehandel; mener, at en efterspørgselsreduktion kan ske gennem lovgivning, der flytter straffebyrden fra sælgerne af seksuelle tjenester over på dem, der køber seksuelle tjenester af handlede personer;

| 52. | opfordrer EU til at lægge vægt på og synliggøre de nye former for menneskehandel og udnyttelse af mennesker, herunder reproduktiv udnyttelse og handel med nyfødte; |
| --- | --- |

52.

opfordrer EU til at lægge vægt på og synliggøre de nye former for menneskehandel og udnyttelse af mennesker, herunder reproduktiv udnyttelse og handel med nyfødte;

| 53. | bemærker med bekymring, at meget få medlemsstater tydeligt har fastlagt programmer til reduktion af efterspørgslen, og at disse, generelt set, har fokuseret på menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle programmer til reduktion af efterspørgslen for alle former for menneskehandel; |
| --- | --- |

53.

bemærker med bekymring, at meget få medlemsstater tydeligt har fastlagt programmer til reduktion af efterspørgslen, og at disse, generelt set, har fokuseret på menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle programmer til reduktion af efterspørgslen for alle former for menneskehandel;

| 54. | bemærker, at proformaægteskaber kan betragtes som menneskehandel under visse omstændigheder, hvis der er et element af tvang eller udnyttelse, og at kvinder og piger har større risiko for at blive ofre; |
| --- | --- |

54.

bemærker, at proformaægteskaber kan betragtes som menneskehandel under visse omstændigheder, hvis der er et element af tvang eller udnyttelse, og at kvinder og piger har større risiko for at blive ofre;

| 55. | lægger vægt på, at indsatsen til at forbedre ligestillingen mellem kønnene bidrager til at forebygge menneskehandel og bør indeholde strategier for uddannelses- og styrkelsesprogrammer til kvinder og piger for at styrke deres position i samfundet og gøre dem mindre sårbare over for menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at træffe mere proaktive og forebyggende foranstaltninger, som f.eks. oplysnings- og informationskampagner, uddannelse, der specifikt er rettet mod mænd, målrettede workshops med sårbare grupper og uddannelsesaktiviteter i skoler, herunder fremme af ligestilling, bekæmpelse af kønsdiskriminerende stereotyper og kønsbaseret vold, da ligebehandling bør være et mål for hele samfundet; |
| --- | --- |

55.

lægger vægt på, at indsatsen til at forbedre ligestillingen mellem kønnene bidrager til at forebygge menneskehandel og bør indeholde strategier for uddannelses- og styrkelsesprogrammer til kvinder og piger for at styrke deres position i samfundet og gøre dem mindre sårbare over for menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at træffe mere proaktive og forebyggende foranstaltninger, som f.eks. oplysnings- og informationskampagner, uddannelse, der specifikt er rettet mod mænd, målrettede workshops med sårbare grupper og uddannelsesaktiviteter i skoler, herunder fremme af ligestilling, bekæmpelse af kønsdiskriminerende stereotyper og kønsbaseret vold, da ligebehandling bør være et mål for hele samfundet;

| 56. | fremhæver effektiviteten af bevidstgørelsesordninger til at uddanne forbrugere i at vælge produkter fra virksomheder, der sikrer en slaverifri forsyningskæde, men bemærker, at det ikke i sig selv er nok til at reducere behovet for menneskehandel; |
| --- | --- |

56.

fremhæver effektiviteten af bevidstgørelsesordninger til at uddanne forbrugere i at vælge produkter fra virksomheder, der sikrer en slaverifri forsyningskæde, men bemærker, at det ikke i sig selv er nok til at reducere behovet for menneskehandel;

| 57. | bemærker, at det allerede er ulovligt, i henhold til direktiv 2009/52/EF, for arbejdsgivere at bruge arbejdskraft eller ydelser fra tredjelandsstatsborgere uden lovligt ophold i EU, hvis det vides, at de er ofre for menneskehandel; erkender, at EU-borgere, som er ofre for menneskehandel, ikke er omfattet af denne lovgivning; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der i deres nationale lovgivning indføres bestemmelser om, at EU-statsborgere, der er ofre for menneskehandel, beskyttes mod udnyttelse på arbejdsmarkedet, og at relevante sanktioner iværksættes; |
| --- | --- |

57.

bemærker, at det allerede er ulovligt, i henhold til direktiv 2009/52/EF, for arbejdsgivere at bruge arbejdskraft eller ydelser fra tredjelandsstatsborgere uden lovligt ophold i EU, hvis det vides, at de er ofre for menneskehandel; erkender, at EU-borgere, som er ofre for menneskehandel, ikke er omfattet af denne lovgivning; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der i deres nationale lovgivning indføres bestemmelser om, at EU-statsborgere, der er ofre for menneskehandel, beskyttes mod udnyttelse på arbejdsmarkedet, og at relevante sanktioner iværksættes;

| 58. | minder om, at omkring 10 000 uledsagede børn ifølge Europol er forsvundet efter deres ankomst til EU i 2015, og at disse børn kan være blevet ofre for menneskehandel og udsat for forskellige former for udnyttelse og misbrug; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre asylpakken og registrere børn ved deres ankomst med henblik på at sikre, at de anføres i systemerne for beskyttelse af børn; opfordrer medlemsstaterne til at øge informationsudvekslingen for bedre at beskytte migrationsbørn i Europa; |
| --- | --- |

58.

minder om, at omkring 10 000 uledsagede børn ifølge Europol er forsvundet efter deres ankomst til EU i 2015, og at disse børn kan være blevet ofre for menneskehandel og udsat for forskellige former for udnyttelse og misbrug; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre asylpakken og registrere børn ved deres ankomst med henblik på at sikre, at de anføres i systemerne for beskyttelse af børn; opfordrer medlemsstaterne til at øge informationsudvekslingen for bedre at beskytte migrationsbørn i Europa;

| 59. | udtrykker bekymring over manglen på data vedrørende romakvinder og -børn, der risikerer at blive ofre for menneskehandel med henblik på tvangsarbejde eller tvangstjenester, herunder tiggeri; anmoder Kommissionen om at fremlægge oplysninger om romakvinder og -børn, der er anerkendt som ofre for menneskehandel, om hvor mange der har modtaget bistand til ofre, og i hvilke lande; |
| --- | --- |

59.

udtrykker bekymring over manglen på data vedrørende romakvinder og -børn, der risikerer at blive ofre for menneskehandel med henblik på tvangsarbejde eller tvangstjenester, herunder tiggeri; anmoder Kommissionen om at fremlægge oplysninger om romakvinder og -børn, der er anerkendt som ofre for menneskehandel, om hvor mange der har modtaget bistand til ofre, og i hvilke lande;

| 60. | understreger, at tvangsægteskab kan betragtes som en form for menneskehandel, hvis det indeholder et element af udnyttelse af ofret, og opfordrer alle medlemsstaterne til at medtage denne dimension; understreger, at udnyttelse kan være seksuel (voldtægt inden for ægteskabet, tvungen prostitution eller pornografi) eller økonomisk (husarbejde eller tvangstiggeri), og det endelige mål med menneskehandel kan være tvangsægteskab (at sælge et offer som en ægtefælle eller indgå et ægteskab under tvang); understreger, at det er vanskeligt for myndighederne at afsløre denne form for menneskehandel, da den finder sted i privatsfæren; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde disse ofre passende tilflugtstjenester; opfordrer Kommissionen til at styrke udveksling af bedste praksis i denne henseende; |
| --- | --- |

60.

understreger, at tvangsægteskab kan betragtes som en form for menneskehandel, hvis det indeholder et element af udnyttelse af ofret, og opfordrer alle medlemsstaterne til at medtage denne dimension; understreger, at udnyttelse kan være seksuel (voldtægt inden for ægteskabet, tvungen prostitution eller pornografi) eller økonomisk (husarbejde eller tvangstiggeri), og det endelige mål med menneskehandel kan være tvangsægteskab (at sælge et offer som en ægtefælle eller indgå et ægteskab under tvang); understreger, at det er vanskeligt for myndighederne at afsløre denne form for menneskehandel, da den finder sted i privatsfæren; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde disse ofre passende tilflugtstjenester; opfordrer Kommissionen til at styrke udveksling af bedste praksis i denne henseende;

| 61. | er bekymret over det voksende fænomen »seksuel grooming«; påpeger, at ofrene ofte befinder sig i en tilstand af følelsesmæssig afhængighed, hvilket hindrer efterforskningsarbejdet, da de er sværere at identificere som ofre for menneskehandel og ofte nægter at vidne mod de personer, der udsætter dem for grooming; opfordrer Kommissionen til at styrke udveksling af bedste praksis i denne henseende; opfordrer medlemsstaterne til at stille et specifikt tilflugtssted til rådighed for disse ofre og til at sikre, at retshåndhævende og retslige myndigheder anerkender deres status som ofre, navnlig hvis de er mindreårige, for at undgå at stigmatisere dem for »afvigende adfærd«; |
| --- | --- |

61.

er bekymret over det voksende fænomen »seksuel grooming«; påpeger, at ofrene ofte befinder sig i en tilstand af følelsesmæssig afhængighed, hvilket hindrer efterforskningsarbejdet, da de er sværere at identificere som ofre for menneskehandel og ofte nægter at vidne mod de personer, der udsætter dem for grooming; opfordrer Kommissionen til at styrke udveksling af bedste praksis i denne henseende; opfordrer medlemsstaterne til at stille et specifikt tilflugtssted til rådighed for disse ofre og til at sikre, at retshåndhævende og retslige myndigheder anerkender deres status som ofre, navnlig hvis de er mindreårige, for at undgå at stigmatisere dem for »afvigende adfærd«;

Ligestillingsaspektet i bistanden samt støtten til og beskyttelsen af ofre

| 62. | udtrykker bekymring over, at ikke alle ofre har let adgang til ydelser eller har kendskab til dem; lægger vægt på, at der ikke må diskrimineres i adgangen til ydelser; |
| --- | --- |

62.

udtrykker bekymring over, at ikke alle ofre har let adgang til ydelser eller har kendskab til dem; lægger vægt på, at der ikke må diskrimineres i adgangen til ydelser;

| 63. | bemærker, at ofre for menneskehandel har brug for specialiserede ydelser, herunder adgang til sikker indkvartering på både kort og lang sigt, vidnebeskyttelsesprogrammer, lægehjælp og rådgivning, oversættelse og tolkning, domstolsprøvelse, erstatning, adgang til almen uddannelse og erhvervsuddannelse, herunder undervisning i de sprog, der tales i bopælslandet, jobformidling og bistand til (gen)integrering og genhusning samt familiemægling, og at disse ydelser bør individualiseres yderligere fra sag til sag med særlig opmærksomhed på kønsspørgsmålet; |
| --- | --- |

63.

bemærker, at ofre for menneskehandel har brug for specialiserede ydelser, herunder adgang til sikker indkvartering på både kort og lang sigt, vidnebeskyttelsesprogrammer, lægehjælp og rådgivning, oversættelse og tolkning, domstolsprøvelse, erstatning, adgang til almen uddannelse og erhvervsuddannelse, herunder undervisning i de sprog, der tales i bopælslandet, jobformidling og bistand til (gen)integrering og genhusning samt familiemægling, og at disse ydelser bør individualiseres yderligere fra sag til sag med særlig opmærksomhed på kønsspørgsmålet;

| 64. | lægger vægt på, at kønsaspektet i menneskehandel medfører en forpligtelse for medlemsstaterne til at behandle det som en form for vold mod kvinder og piger; understreger, at der skal rettes særlig opmærksomhed mod dynamikken i udnyttelsen og den langsigtede følelsesmæssige og psykiske skade, der er forbundet hermed; beder Kommissionen om at forelægge en europæisk strategi for bekæmpelse af kønsbestemt vold, der indeholder et lovgivningsforslag om vold mod kvinder, som inkluderer menneskehandel; |
| --- | --- |

64.

lægger vægt på, at kønsaspektet i menneskehandel medfører en forpligtelse for medlemsstaterne til at behandle det som en form for vold mod kvinder og piger; understreger, at der skal rettes særlig opmærksomhed mod dynamikken i udnyttelsen og den langsigtede følelsesmæssige og psykiske skade, der er forbundet hermed; beder Kommissionen om at forelægge en europæisk strategi for bekæmpelse af kønsbestemt vold, der indeholder et lovgivningsforslag om vold mod kvinder, som inkluderer menneskehandel;

| 65. | fremhæver det gode arbejde, som en række statslige tjenester og civilsamfundet har udført for at finde frem til ofre for menneskehandel og yde bistand og støtte til ofrene, selv om dette arbejde ikke udføres konsistent på tværs af medlemsstaterne eller med hensyn til de forskellige former for menneskehandel; |
| --- | --- |

65.

fremhæver det gode arbejde, som en række statslige tjenester og civilsamfundet har udført for at finde frem til ofre for menneskehandel og yde bistand og støtte til ofrene, selv om dette arbejde ikke udføres konsistent på tværs af medlemsstaterne eller med hensyn til de forskellige former for menneskehandel;

| 66. | understreger behovet for at sikre tilstrækkelig finansiering af uafhængige NGO'er og kønsspecifikke tilflugtssteder for på passende vis at kunne opfylde behovene på alle trin i offerforløbet i bestemmelseslandene og at foretage forebyggende arbejde i de relevante oprindelses-, transit- og bestemmelseslande; |
| --- | --- |

66.

understreger behovet for at sikre tilstrækkelig finansiering af uafhængige NGO'er og kønsspecifikke tilflugtssteder for på passende vis at kunne opfylde behovene på alle trin i offerforløbet i bestemmelseslandene og at foretage forebyggende arbejde i de relevante oprindelses-, transit- og bestemmelseslande;

| 67. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere hotlines, som ofre for menneskehandel og udnyttelse kan ringe til for at få bistand og rådgivning; bemærker, at sådanne hotlines har vist sig at være vellykkede på andre områder såsom radikalisering og bortførelse af børn; |
| --- | --- |

67.

opfordrer medlemsstaterne til at etablere hotlines, som ofre for menneskehandel og udnyttelse kan ringe til for at få bistand og rådgivning; bemærker, at sådanne hotlines har vist sig at være vellykkede på andre områder såsom radikalisering og bortførelse af børn;

| 68. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at der stilles kønsspecifikke ydelser til rådighed til ofre for menneskehandel, som er i overensstemmelse med deres behov, og hvor eventuelle behov, der kan være specifikke for den form for menneskehandel, som de har været udsat for, anerkendes; fremhæver, at selv om størstedelen af ofrene er kvinder og piger, skal der være specialiserede ydelser til rådighed til ofre af begge køn; |
| --- | --- |

68.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at der stilles kønsspecifikke ydelser til rådighed til ofre for menneskehandel, som er i overensstemmelse med deres behov, og hvor eventuelle behov, der kan være specifikke for den form for menneskehandel, som de har været udsat for, anerkendes; fremhæver, at selv om størstedelen af ofrene er kvinder og piger, skal der være specialiserede ydelser til rådighed til ofre af begge køn;

| 69. | understreger, at mange ofre for seksuel udnyttelse bedøves med det formål at holde dem i en tilstand af fysisk og psykisk afhængighed; opfordrer derfor medlemsstaterne til at tilbyde disse ofre specialiserede støtteprogrammer og til at anerkende dette som en skærpende omstændighed i deres strafferetlige respons på menneskehandel; |
| --- | --- |

69.

understreger, at mange ofre for seksuel udnyttelse bedøves med det formål at holde dem i en tilstand af fysisk og psykisk afhængighed; opfordrer derfor medlemsstaterne til at tilbyde disse ofre specialiserede støtteprogrammer og til at anerkende dette som en skærpende omstændighed i deres strafferetlige respons på menneskehandel;

| 70. | understreger, at den kumulative effekt af forskellige former for diskrimination på grundlag af seksuel orientering eller kønsidentitet gør LGBTI-personer særligt sårbare over for menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at imødekomme LGBTI-personers unikke behov; opfordrer Kommissionen til at fremme udveksling af bedste praksis i denne henseende; |
| --- | --- |

70.

understreger, at den kumulative effekt af forskellige former for diskrimination på grundlag af seksuel orientering eller kønsidentitet gør LGBTI-personer særligt sårbare over for menneskehandel; opfordrer medlemsstaterne til at imødekomme LGBTI-personers unikke behov; opfordrer Kommissionen til at fremme udveksling af bedste praksis i denne henseende;

| 71. | understreger betydningen af, at alle medlemsstaterne systematisk anerkender retten til sikker abort for kvinder, der er ofre for menneskehandel, hvis graviditet er en følge af deres udnyttelse; |
| --- | --- |

71.

understreger betydningen af, at alle medlemsstaterne systematisk anerkender retten til sikker abort for kvinder, der er ofre for menneskehandel, hvis graviditet er en følge af deres udnyttelse;

| 72. | mener, at artikel 11, stk. 5, i direktiv 2011/36/EU bør udvides til at omfatte hjælp til fremtidig integration (sprogundervisning, kendskab til kulturen og samfundet m.m.), hvor ofrenes omstændigheder giver dem mulighed for at søge om opholdstilladelse; |
| --- | --- |

72.

mener, at artikel 11, stk. 5, i direktiv 2011/36/EU bør udvides til at omfatte hjælp til fremtidig integration (sprogundervisning, kendskab til kulturen og samfundet m.m.), hvor ofrenes omstændigheder giver dem mulighed for at søge om opholdstilladelse;

| 73. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at EU-borgere og tredjelandsstatsborgere, der er ofre for menneskehandel, får ret til opholdstilladelse; |
| --- | --- |

73.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at EU-borgere og tredjelandsstatsborgere, der er ofre for menneskehandel, får ret til opholdstilladelse;

| 74. | bemærker, at ulovlig opholdsstatus ikke udelukker nogen fra at være offer for menneskehandel, og at sådanne ofre derfor skal have de samme rettigheder som andre; opfordrer medlemsstaterne til ikke at blande migrationsproblemerne og menneskehandel sammen, og fremhæver princippet for ubetinget bistand, som fastsat i direktivet; |
| --- | --- |

74.

bemærker, at ulovlig opholdsstatus ikke udelukker nogen fra at være offer for menneskehandel, og at sådanne ofre derfor skal have de samme rettigheder som andre; opfordrer medlemsstaterne til ikke at blande migrationsproblemerne og menneskehandel sammen, og fremhæver princippet for ubetinget bistand, som fastsat i direktivet;

| 75. | opfordrer alle medlemsstaterne til effektivt at sikre rettighederne for ofre og opfordrer til, at gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU analyseres i lyset af bestemmelserne i direktiv 2012/29/EU; opfordrer medlemsstaterne til at sikre gratis retshjælp, herunder juridisk bistand og repræsentation, psykologisk og lægelig bistand og oplysninger om rettigheder til bistand og sundhedspleje, herunder ret til abort for ofre for seksuel udnyttelse, til alle de ofre, som enten selv identificerer sig, eller opfylder et tilstrækkeligt antal identificeringskriterier, som ofre for menneskehandel, for at hjælpe dem med at få adgang til deres rettigheder, kompensationer og/eller domstolsprøvelse; understreger, at det at identificere sig selv som offer aldrig bør være det eneste krav for at kunne få adgang til rettigheder og tjenester til ofre; |
| --- | --- |

75.

opfordrer alle medlemsstaterne til effektivt at sikre rettighederne for ofre og opfordrer til, at gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU analyseres i lyset af bestemmelserne i direktiv 2012/29/EU; opfordrer medlemsstaterne til at sikre gratis retshjælp, herunder juridisk bistand og repræsentation, psykologisk og lægelig bistand og oplysninger om rettigheder til bistand og sundhedspleje, herunder ret til abort for ofre for seksuel udnyttelse, til alle de ofre, som enten selv identificerer sig, eller opfylder et tilstrækkeligt antal identificeringskriterier, som ofre for menneskehandel, for at hjælpe dem med at få adgang til deres rettigheder, kompensationer og/eller domstolsprøvelse; understreger, at det at identificere sig selv som offer aldrig bør være det eneste krav for at kunne få adgang til rettigheder og tjenester til ofre;

| 76. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre retshjælp tilgængelig for ofre for menneskehandel, ikke alene i straffesager, men også i eventuelle civilretlige og arbejdsretlige sager eller immigrations-/asylsager, som de er involveret i; |
| --- | --- |

76.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre retshjælp tilgængelig for ofre for menneskehandel, ikke alene i straffesager, men også i eventuelle civilretlige og arbejdsretlige sager eller immigrations-/asylsager, som de er involveret i;

| 77. | opfordrer medlemsstaterne til, når de tager stilling til begrænsningerne for offerbistand, at anerkende, at det tager længere tid at komme sig over skaderne fra menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, end det tager at komme sig over andre former for menneskehandel; opfordrer til, at de beskyttelsesforanstaltninger, der tilbydes ofre, som er ofre for menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, udvides for at minimere skaderne og forhindre, at de igen bliver ofre for menneskehandel og sekundær viktimisering, og i alle tilfælde tage højde for individuelle behov; |
| --- | --- |

77.

opfordrer medlemsstaterne til, når de tager stilling til begrænsningerne for offerbistand, at anerkende, at det tager længere tid at komme sig over skaderne fra menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, end det tager at komme sig over andre former for menneskehandel; opfordrer til, at de beskyttelsesforanstaltninger, der tilbydes ofre, som er ofre for menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, udvides for at minimere skaderne og forhindre, at de igen bliver ofre for menneskehandel og sekundær viktimisering, og i alle tilfælde tage højde for individuelle behov;

Vurdering af andre kønssensitive foranstaltninger, som er truffet i forbindelse med gennemførelsen af direktivet

| 78. | lægger vægt på, at ethvert krav til ofrene om at deltage i retsforfølgelse af menneskehandlere kan være skadelig; fremhæver, at i en menneskerettighedsbaseret tilgang skal en sådan forpligtelse ikke være en betingelse for at få adgang til ydelserne; |
| --- | --- |

78.

lægger vægt på, at ethvert krav til ofrene om at deltage i retsforfølgelse af menneskehandlere kan være skadelig; fremhæver, at i en menneskerettighedsbaseret tilgang skal en sådan forpligtelse ikke være en betingelse for at få adgang til ydelserne;

| 79. | understreger, at alle ofre for menneskehandel systematisk bør oplyses om muligheden af at drage fordel af en restitueringsperiode og betænkningstid, og de bør faktisk indrømmes en sådan periode; beklager, at disse rettigheder i nogle medlemsstater kun er blevet gennemført i migrationslovene og derfor ikke finder anvendelse på alle ofre for menneskehandel, men kun for dem uden lovligt ophold; minder om, at disse rettigheder skal indrømmes alle ofre for menneskehandel; |
| --- | --- |

79.

understreger, at alle ofre for menneskehandel systematisk bør oplyses om muligheden af at drage fordel af en restitueringsperiode og betænkningstid, og de bør faktisk indrømmes en sådan periode; beklager, at disse rettigheder i nogle medlemsstater kun er blevet gennemført i migrationslovene og derfor ikke finder anvendelse på alle ofre for menneskehandel, men kun for dem uden lovligt ophold; minder om, at disse rettigheder skal indrømmes alle ofre for menneskehandel;

| 80. | minder om, at i henhold til direktiv 2004/81/EF er medlemsstaterne forpligtet til at indrømme ofrene for menneskehandel en betænkningstid og en restitueringsperiode; opfordrer medlemsstaterne til ved fastlæggelsen af en sådan periodes varighed at tage hensyn til artikel 13 Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel og at forlænge minimumsperioden for betænkning og restituering på 30 dage i henhold til denne konvention for ofre, som er blevet handlet med henblik på seksuel udnyttelse, i betragtning af de betydelige og vedvarende skader fra denne form for vold; |
| --- | --- |

80.

minder om, at i henhold til direktiv 2004/81/EF er medlemsstaterne forpligtet til at indrømme ofrene for menneskehandel en betænkningstid og en restitueringsperiode; opfordrer medlemsstaterne til ved fastlæggelsen af en sådan periodes varighed at tage hensyn til artikel 13 Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel og at forlænge minimumsperioden for betænkning og restituering på 30 dage i henhold til denne konvention for ofre, som er blevet handlet med henblik på seksuel udnyttelse, i betragtning af de betydelige og vedvarende skader fra denne form for vold;

| 81. | bemærker, at EU's nuværende strategi for udryddelse af menneskehandel ophører i 2016, og opfordrer Kommissionen til at evaluere den nuværende strategi og indføre en ny, der følger en menneskerettighedsbaseret tilgang med fokus på ofrene, og som indeholder et tydeligt kønsaspekt og konkrete foranstaltninger i denne henseende, som på en passende og effektiv måde tager hånd om forebyggelse og fortsat begrænser den efterspørgsel, der giver anledning til alle former for menneskehandel; opfordrer til, at denne strategi integreres og bringes i overensstemmelse med andre politikområder, med henblik på at sikre en effektiv gennemførelse af tiltag til bekæmpelse af menneskehandel, herunder, men ikke begrænset til, sikkerhed, ligestilling mellem mænd og kvinder, migration, cybersikkerhed og retshåndhævelse; |
| --- | --- |

81.

bemærker, at EU's nuværende strategi for udryddelse af menneskehandel ophører i 2016, og opfordrer Kommissionen til at evaluere den nuværende strategi og indføre en ny, der følger en menneskerettighedsbaseret tilgang med fokus på ofrene, og som indeholder et tydeligt kønsaspekt og konkrete foranstaltninger i denne henseende, som på en passende og effektiv måde tager hånd om forebyggelse og fortsat begrænser den efterspørgsel, der giver anledning til alle former for menneskehandel; opfordrer til, at denne strategi integreres og bringes i overensstemmelse med andre politikområder, med henblik på at sikre en effektiv gennemførelse af tiltag til bekæmpelse af menneskehandel, herunder, men ikke begrænset til, sikkerhed, ligestilling mellem mænd og kvinder, migration, cybersikkerhed og retshåndhævelse;

| 82. | roser de medlemsstater, som har indført effektive, nationale rapporteringsmekanismer og nationale ordførere, og opfordrer dem til at sikre, at disse foranstaltninger tilføres tilstrækkeligt med ressourcer og er uafhængige, for at de kan udføre deres opgaver på den bedst mulige måde; |
| --- | --- |

82.

roser de medlemsstater, som har indført effektive, nationale rapporteringsmekanismer og nationale ordførere, og opfordrer dem til at sikre, at disse foranstaltninger tilføres tilstrækkeligt med ressourcer og er uafhængige, for at de kan udføre deres opgaver på den bedst mulige måde;

| 83. | opfordrer medlemsstaterne til, med henblik på at vurdere deres strategier og aktiviteter samt at styrke indsatsen for at bekæmpe menneskehandel, at udpege en uafhængig national ordfører med ret til at møde for det nationale parlament og fremsætte anbefalinger om, hvordan man bedst bekæmper menneskehandel; |
| --- | --- |

83.

opfordrer medlemsstaterne til, med henblik på at vurdere deres strategier og aktiviteter samt at styrke indsatsen for at bekæmpe menneskehandel, at udpege en uafhængig national ordfører med ret til at møde for det nationale parlament og fremsætte anbefalinger om, hvordan man bedst bekæmper menneskehandel;

| 84. | anmoder medlemsstaterne om at indsamle mere detaljerede og ajourførte oplysninger ved at samle pålidelige statistiske oplysninger fra alle de primære aktører ved at sikre, at dataene er homogene og opdelt efter køn, alder, form for udnyttelse (inden for undergrupperne af forskellige former for menneskehandel), oprindelsesland og destinationsland, og ved at inkludere internt handlede mennesker for bedre at kunne identificere potentielle ofre og forebygge kriminalitet; opfordrer medlemsstaterne til at øge udvekslingen af oplysninger, således at man bedre kan vurdere kønsaspektet og nye tendenser inden for menneskehandel og bekæmpe menneskehandel mere effektivt; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at nationale ordførere spiller en mere betydelig rolle i koordineringen af dataindsamlingsinitiativerne i tæt samarbejde med relevante civilsamfundsorganisationer, der er aktive på dette område; |
| --- | --- |

84.

anmoder medlemsstaterne om at indsamle mere detaljerede og ajourførte oplysninger ved at samle pålidelige statistiske oplysninger fra alle de primære aktører ved at sikre, at dataene er homogene og opdelt efter køn, alder, form for udnyttelse (inden for undergrupperne af forskellige former for menneskehandel), oprindelsesland og destinationsland, og ved at inkludere internt handlede mennesker for bedre at kunne identificere potentielle ofre og forebygge kriminalitet; opfordrer medlemsstaterne til at øge udvekslingen af oplysninger, således at man bedre kan vurdere kønsaspektet og nye tendenser inden for menneskehandel og bekæmpe menneskehandel mere effektivt; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at nationale ordførere spiller en mere betydelig rolle i koordineringen af dataindsamlingsinitiativerne i tæt samarbejde med relevante civilsamfundsorganisationer, der er aktive på dette område;

| 85. | bemærker, at der på trods af den tydelige definition af menneskehandel, som findes i direktivet, er blevet vedtaget en række forskellige definitioner i medlemsstaternes nationale lovgivning; opfordrer Kommissionen til at undersøge dette og at aflægge rapport om, hvad disse definitionsforskelle betyder i praksis for anvendelsen af direktivet; understreger betydningen af klare begreber for at undgå sammenblanding med andre beslægtede, men særskilte spørgsmål; |
| --- | --- |

85.

bemærker, at der på trods af den tydelige definition af menneskehandel, som findes i direktivet, er blevet vedtaget en række forskellige definitioner i medlemsstaternes nationale lovgivning; opfordrer Kommissionen til at undersøge dette og at aflægge rapport om, hvad disse definitionsforskelle betyder i praksis for anvendelsen af direktivet; understreger betydningen af klare begreber for at undgå sammenblanding med andre beslægtede, men særskilte spørgsmål;

| 86. | bemærker, at interessenterne generelt bekræfter, at langt størstedelen af ofrene for menneskehandel forbliver uopdaget; erkender, at handel med visse udsatte grupper, såsom (hjemløse) unge, børn, handicappede og LGBTI-personer er blevet noget forsømt; understreger betydningen af en forbedret dataindsamling for at styrke bestræbelserne på identifikation af ofre fra disse grupper og at udvikle bedste praksis for håndtering af disse ofres særlige behov; |
| --- | --- |

86.

bemærker, at interessenterne generelt bekræfter, at langt størstedelen af ofrene for menneskehandel forbliver uopdaget; erkender, at handel med visse udsatte grupper, såsom (hjemløse) unge, børn, handicappede og LGBTI-personer er blevet noget forsømt; understreger betydningen af en forbedret dataindsamling for at styrke bestræbelserne på identifikation af ofre fra disse grupper og at udvikle bedste praksis for håndtering af disse ofres særlige behov;

| 87. | understreger, at med henblik på at forbedre indsatsen for at bekæmpe menneskehandel i Den Europæiske Union skal EU-institutionerne omhyggeligt vurdere gennemførelsen af EU-lovgivningen i medlemsstaterne og træffe yderligere lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

87.

understreger, at med henblik på at forbedre indsatsen for at bekæmpe menneskehandel i Den Europæiske Union skal EU-institutionerne omhyggeligt vurdere gennemførelsen af EU-lovgivningen i medlemsstaterne og træffe yderligere lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger, hvis det er nødvendigt;

| 88. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde standardiserede retningslinjer, herunder databeskyttelse, for dataindsamling for de relevante organer, såsom politi, grænse- og immigrationsmyndigheder, socialforvaltninger, lokale myndigheder, fængsler, NGO'er og andre bidragsydere; |
| --- | --- |

88.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde standardiserede retningslinjer, herunder databeskyttelse, for dataindsamling for de relevante organer, såsom politi, grænse- og immigrationsmyndigheder, socialforvaltninger, lokale myndigheder, fængsler, NGO'er og andre bidragsydere;

| 89. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der gives større prioritet til bekæmpelse af menneskehandel i den europæiske dagsorden for migration (COM(2015)0240) med henblik på at gøre det lettere for ofre at engagere sig i retsforfølgningen af menneskehandlere; |
| --- | --- |

89.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der gives større prioritet til bekæmpelse af menneskehandel i den europæiske dagsorden for migration (COM(2015)0240) med henblik på at gøre det lettere for ofre at engagere sig i retsforfølgningen af menneskehandlere;

| 90. | opfordrer Kommissionen til at bekæmpe det misbrug af selvstændig beskæftigelse af vandrende arbejdskraft, der finder sted i visse EU-medlemsstater for at undgå de lokale arbejdsnormer og beskæftigelsesrelaterede forpligtelser, idet det erkendes, at proformaselvstændighed ofte finder anvendelse inden for de migrantarbejdsområder, hvor der er størst risiko for menneskehandel; |
| --- | --- |

90.

opfordrer Kommissionen til at bekæmpe det misbrug af selvstændig beskæftigelse af vandrende arbejdskraft, der finder sted i visse EU-medlemsstater for at undgå de lokale arbejdsnormer og beskæftigelsesrelaterede forpligtelser, idet det erkendes, at proformaselvstændighed ofte finder anvendelse inden for de migrantarbejdsområder, hvor der er størst risiko for menneskehandel;

| 91. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at styrke det regionale samarbejde om menneskehandel langs velkendte ruter, f.eks. de østlige ruter til EU, ved at gøre brug af stabilitetsinstrumentet og kandidatlandenes nuværende og fortsatte ansvar; |
| --- | --- |

91.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at styrke det regionale samarbejde om menneskehandel langs velkendte ruter, f.eks. de østlige ruter til EU, ved at gøre brug af stabilitetsinstrumentet og kandidatlandenes nuværende og fortsatte ansvar;

| 92. | opfordrer EU til gennem Eurostat at fremlægge skøn over antallet af ofre for menneskehandel, uanset om de er registrerede eller ej, i overensstemmelse med det generelle mønster, som Den Internationale Organisation for Migration (IOM), FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC) og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) følger; |
| --- | --- |

92.

opfordrer EU til gennem Eurostat at fremlægge skøn over antallet af ofre for menneskehandel, uanset om de er registrerede eller ej, i overensstemmelse med det generelle mønster, som Den Internationale Organisation for Migration (IOM), FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC) og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) følger;

| 93. | opfordrer medlemsstaterne til at medtage princippet om non-refoulement i deres direktiver om bekæmpelse af menneskehandel i overensstemmelse med eksemplet i FN's protokol om bekæmpelse af menneskehandel og Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel og i overensstemmelse med staternes forpligtelser i henhold til international flygtningelovgivning og international menneskerettighedslovgivning; |
| --- | --- |

93.

opfordrer medlemsstaterne til at medtage princippet om non-refoulement i deres direktiver om bekæmpelse af menneskehandel i overensstemmelse med eksemplet i FN's protokol om bekæmpelse af menneskehandel og Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel og i overensstemmelse med staternes forpligtelser i henhold til international flygtningelovgivning og international menneskerettighedslovgivning;

| 94. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at forske i de nyeste tendenser inden for og former for menneskehandel, herunder den indvirkning, som den aktuelle migrationskrise kunne have på menneskehandel, med henblik på at imødegå den seneste udvikling med en passende og målrettet reaktion; |
| --- | --- |

94.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at forske i de nyeste tendenser inden for og former for menneskehandel, herunder den indvirkning, som den aktuelle migrationskrise kunne have på menneskehandel, med henblik på at imødegå den seneste udvikling med en passende og målrettet reaktion;

| 95. | anmoder Kommissionen om at foretage en analyse af sammenhængen mellem de forskellige typer menneskehandel og ruterne mellem dem i den kommende rapport om gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU, da ofrene ofte udnyttes på forskellige måder samtidig eller skifter fra én form for menneskehandel til en anden; anmoder Kommissionen om at fremme fortsat forskning i de vigtigste årsager til menneskehandel og deres indvirkning på ligestillingen mellem kønnene; |
| --- | --- |

95.

anmoder Kommissionen om at foretage en analyse af sammenhængen mellem de forskellige typer menneskehandel og ruterne mellem dem i den kommende rapport om gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU, da ofrene ofte udnyttes på forskellige måder samtidig eller skifter fra én form for menneskehandel til en anden; anmoder Kommissionen om at fremme fortsat forskning i de vigtigste årsager til menneskehandel og deres indvirkning på ligestillingen mellem kønnene;

| 96. | opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for at revidere mandatet for den fremtidige europæiske anklagemyndighed, således at dens beføjelser, så snart den er oprettet, vil omfatte bekæmpelse af menneskehandel; |
| --- | --- |

96.

opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for at revidere mandatet for den fremtidige europæiske anklagemyndighed, således at dens beføjelser, så snart den er oprettet, vil omfatte bekæmpelse af menneskehandel;

| 97. | opfordrer Kommissionen til at fremme medlemsstaternes ratificering af Istanbulkonventionen, under hensyntagen til at den er et effektivt redskab til at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder, herunder menneskehandel, og til at beskytte og bistå ofrene; |
| --- | --- |

97.

opfordrer Kommissionen til at fremme medlemsstaternes ratificering af Istanbulkonventionen, under hensyntagen til at den er et effektivt redskab til at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder, herunder menneskehandel, og til at beskytte og bistå ofrene;

o

o o

| 98. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

98.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0070.

(2)  EUT L 319 af 4.12.2015, s. 1.

(3)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57.

(4)  EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 168 af 30.6.2009, s. 24.

(6)  EUT L 348 af 24.12.2008, s. 98.

(7)  EUT L 261 af 6.8.2004, s. 19.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0126.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0162.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0218.

(11)  ILO estimates, 2014, Profits and poverty — the economics of forced labour (ILO-skøn, 2014, Fortjeneste og fattigdom — de økonomiske aspekter af tvangsarbejde).

(12)  Eurostat-rapporten »Trafficking in human beings«, 2015-udgaven.

(13)  Idem.

(14)  Idem.

(15)  Europol, Situationsrapport med titlen »Menneskehandel i EU« (februar 2016).

(16)  2015 Eurostat-rapport.

(17)  Idem.

(18)  Midtvejsrapporten om gennemførelsen af EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel (SWD(2014)0318), s. 9.

(19)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/handbook-consular-and-diplomatic-staff-how-assist-and-protect-victims-human-trafficking_en

---

Onsdag den 26. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/76

---

P8_TA(2016)0228

Virtuelle valutaer

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om virtuelle valutaer (2016/2007(INI))

(2018/C 076/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Internationale Betalingsbanks publikation om digitale valutaer fra november 2015 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Betalingsbanks publikation om digitale valutaer fra november 2015 (1),

| — | der henviser til Bank of Englands publikation om de økonomiske aspekter af digitale valutaer (Q3/2014) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Bank of Englands publikation om de økonomiske aspekter af digitale valutaer (Q3/2014) (2),

| — | der henviser til Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds udtalelse om virtuelle valutaer fra juli 2014 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds udtalelse om virtuelle valutaer fra juli 2014 (3),

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks analyse af virtuelle valutasystemer fra februar 2015 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks analyse af virtuelle valutasystemer fra februar 2015 (4),

| — | der henviser til Kommissionens handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af finansiering af terrorisme af 2. februar 2016 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af finansiering af terrorisme af 2. februar 2016 (5),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse vedrørende størrelsen af momsgabet i EU fra maj 2015 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse vedrørende størrelsen af momsgabet i EU fra maj 2015 (6),

| — | der henviser til Kommissionens Fælles Forskningscenters undersøgelse vedrørende virtuelle valutaers digitale dagsorden (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens Fælles Forskningscenters undersøgelse vedrørende virtuelle valutaers digitale dagsorden (7),

| — | der henviser til Den Finansielle Aktionsgruppes (FATF) retningslinjer for en risikobaseret tilgang til virtuelle valutaer fra juni 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Finansielle Aktionsgruppes (FATF) retningslinjer for en risikobaseret tilgang til virtuelle valutaer fra juni 2015,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om bekæmpelse af finansiering af terrorisme af 12. februar 2016 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om bekæmpelse af finansiering af terrorisme af 12. februar 2016 (8),

| — | der henviser til EU-Domstolens dom vedrørende momsbehandlingen af veksling af en virtuel valuta (C-264/14) (9), og generaladvokat Kokotts forslag til afgørelse af 16. juli 2015 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom vedrørende momsbehandlingen af veksling af en virtuel valuta (C-264/14) (9), og generaladvokat Kokotts forslag til afgørelse af 16. juli 2015 (10),

| — | der henviser til ESMA's høring om investering under anvendelse af virtuelle valutaer eller distributed ledger-teknologi fra juli 2015 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til ESMA's høring om investering under anvendelse af virtuelle valutaer eller distributed ledger-teknologi fra juli 2015 (11),

| — | der henviser til sin EPRS-briefing om bitcoin-marked, -økonomi og -regulering (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin EPRS-briefing om bitcoin-marked, -økonomi og -regulering (12),

| — | der henviser til Europols rapport med titlen »Changes in modus operandi of Islamic State terrorist attacks« af 18. januar 2016 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols rapport med titlen »Changes in modus operandi of Islamic State terrorist attacks« af 18. januar 2016 (13),

| — | der henviser til Den Finansielle Aktionsgruppe FATF's rapport om virtuelle valutaer fra juni 2014 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Finansielle Aktionsgruppe FATF's rapport om virtuelle valutaer fra juni 2014 (14),

| — | der henviser til OECD's studie med titlen »The Bitcoin Question — currency versus trust-less transfer technology« (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's studie med titlen »The Bitcoin Question — currency versus trust-less transfer technology« (15),

| — | der henviser til IMF's »Staff Discussion Note on Virtual Currencies and Beyond« fra januar 2016 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til IMF's »Staff Discussion Note on Virtual Currencies and Beyond« fra januar 2016 (16),

| — | der henviser til rapporten fra den ledende videnskabelige rådgiver under det britiske Government Office for Science med titlen »Distributed Ledger Technology: beyond block chain«, fra 2016 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra den ledende videnskabelige rådgiver under det britiske Government Office for Science med titlen »Distributed Ledger Technology: beyond block chain«, fra 2016 (17),

| — | der henviser til høringen om virtuelle valutaer, arrangeret af Økonomi- og Valutaudvalget den 25. januar 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen om virtuelle valutaer, arrangeret af Økonomi- og Valutaudvalget den 25. januar 2016,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0168/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0168/2016),

| A. | der henviser til, at der endnu ikke er fastlagt en generel definition, men at virtuelle valutaer nogle gange omtales som digitale kontanter, og at Den Europæiske Banktilsynsmyndighed betragter dem som et digitalt udtryk for værdi, der hverken er udstedt af en centralbank eller en offentlig myndighed eller som ikke nødvendigvis er bundet til en fiat-valuta, men som accepteres af fysiske eller juridiske personer som betalingsmiddel, og som kan overføres, opbevares eller handles elektronisk; der henviser til, at virtuelle valutaer oftest er baseret på distributed ledger-teknologien (DLT), som er det teknologiske grundlag for mere end 600 virtuelle valutaordninger (18), der muliggør ‘peer-to-peer’-udveksling, hvoraf den indtil nu mest kendte er bitcoin; der henviser til, at selv om den blev lanceret i 2009 og for øjeblikket har en markedsandel blandt DLT-baserede virtuelle valutaer på næsten 90 % og en markedsværdi af de udestående bitcoins på ca. 5 mia. EUR (19), har den endnu ikke nået systemiske dimensioner; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der endnu ikke er fastlagt en generel definition, men at virtuelle valutaer nogle gange omtales som digitale kontanter, og at Den Europæiske Banktilsynsmyndighed betragter dem som et digitalt udtryk for værdi, der hverken er udstedt af en centralbank eller en offentlig myndighed eller som ikke nødvendigvis er bundet til en fiat-valuta, men som accepteres af fysiske eller juridiske personer som betalingsmiddel, og som kan overføres, opbevares eller handles elektronisk; der henviser til, at virtuelle valutaer oftest er baseret på distributed ledger-teknologien (DLT), som er det teknologiske grundlag for mere end 600 virtuelle valutaordninger (18), der muliggør ‘peer-to-peer’-udveksling, hvoraf den indtil nu mest kendte er bitcoin; der henviser til, at selv om den blev lanceret i 2009 og for øjeblikket har en markedsandel blandt DLT-baserede virtuelle valutaer på næsten 90 % og en markedsværdi af de udestående bitcoins på ca. 5 mia. EUR (19), har den endnu ikke nået systemiske dimensioner;

| B. | der henviser til, at DLT omfatter databaser med varierende grad af tillid og robusthed, med potentiale til at behandle et stort antal transaktioner hurtigt og med transformationskapacitet, ikke blot på området for virtuelle valutaer, men også i bredere forstand inden for finansiel teknologi (fintech), hvor clearing og afvikling kunne være en indlysende anvendelse, samt andre på ikke-finansielle områder, navnlig med hensyn til bevis for identitet og ejendomsret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at DLT omfatter databaser med varierende grad af tillid og robusthed, med potentiale til at behandle et stort antal transaktioner hurtigt og med transformationskapacitet, ikke blot på området for virtuelle valutaer, men også i bredere forstand inden for finansiel teknologi (fintech), hvor clearing og afvikling kunne være en indlysende anvendelse, samt andre på ikke-finansielle områder, navnlig med hensyn til bevis for identitet og ejendomsret;

| C. | der henviser til, at investeringerne i DLT er en integrerende del af den igangværende fintech-innovationscyklus, og at der til dato i alt er blevet investeret mere end 1 mia. EUR, fra både venture- og virksomhedskapital (20); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at investeringerne i DLT er en integrerende del af den igangværende fintech-innovationscyklus, og at der til dato i alt er blevet investeret mere end 1 mia. EUR, fra både venture- og virksomhedskapital (20);

Muligheder og risici ved virtuelle valutaer og DLT på det betalingsteknologiske område, der er under hastig forandring

| 1. | understreger, at virtuelle valutaer og DLT har potentiale til at bidrage positivt til borgernes velfærd og den økonomiske udvikling, herunder i den finansielle sektor på følgende måder:






  a) | ved at nedbringe transaktions- og driftsomkostningerne ved betalinger og navnlig grænseoverskridende pengeoverførsler sandsynligvis til et godt stykke under 1 %, sammenlignet med 2 % — 4 % for traditionelle onlinebetalingssystemer (21) og over 7 % i gennemsnit for grænseoverskridende pengeoverførsler (22), og således ifølge et optimistisk skøn potentielt nedbringe de samlede omkostninger ved pengeoverførsler med op til 20 mia. EUR |
| --- | --- | --- |

1.

understreger, at virtuelle valutaer og DLT har potentiale til at bidrage positivt til borgernes velfærd og den økonomiske udvikling, herunder i den finansielle sektor på følgende måder:

a)

ved at nedbringe transaktions- og driftsomkostningerne ved betalinger og navnlig grænseoverskridende pengeoverførsler sandsynligvis til et godt stykke under 1 %, sammenlignet med 2 % — 4 % for traditionelle onlinebetalingssystemer (21) og over 7 % i gennemsnit for grænseoverskridende pengeoverførsler (22), og således ifølge et optimistisk skøn potentielt nedbringe de samlede omkostninger ved pengeoverførsler med op til 20 mia. EUR

| b) | mere generelt ved at sænke omkostningerne i forbindelse med adgang til finansiering, selv uden en traditionel bankkonto, og dermed potentielt bidrage til den finansielle inklusion og opnåelse af G20- og G8-målet om nedbringelse af omkostningerne til 5 % på 5 år (5x5-målet) (23) |
| --- | --- |

b)

mere generelt ved at sænke omkostningerne i forbindelse med adgang til finansiering, selv uden en traditionel bankkonto, og dermed potentielt bidrage til den finansielle inklusion og opnåelse af G20- og G8-målet om nedbringelse af omkostningerne til 5 % på 5 år (5x5-målet) (23)

| c) | ved at øge robustheden afhængigt af ordningens struktur, betalingssystemernes hastighed samt handel med varer og tjenesteydelser takket være DLT-systemets decentrale arkitektur, som muligvis kan fortsætte med at fungere pålideligt, selv om dele af netværket skulle få funktionsfejl eller blive hacket |
| --- | --- |

c)

ved at øge robustheden afhængigt af ordningens struktur, betalingssystemernes hastighed samt handel med varer og tjenesteydelser takket være DLT-systemets decentrale arkitektur, som muligvis kan fortsætte med at fungere pålideligt, selv om dele af netværket skulle få funktionsfejl eller blive hacket

| d) | ved at skabe mulighed for systemer, som kombinerer brugervenlighed, lave transaktions- og driftsomkostninger og en høj grad af privatlivsbeskyttelse, men uden fuld anonymitet, således at transaktioner til en vis grad kan spores i tilfælde af misbrug og således, at gennemsigtigheden for markedsaktørerne generelt kan øges |
| --- | --- |

d)

ved at skabe mulighed for systemer, som kombinerer brugervenlighed, lave transaktions- og driftsomkostninger og en høj grad af privatlivsbeskyttelse, men uden fuld anonymitet, således at transaktioner til en vis grad kan spores i tilfælde af misbrug og således, at gennemsigtigheden for markedsaktørerne generelt kan øges

| e) | ved at anvende sådanne systemer til at udvikle sikre online-mikrobetalingsløsninger, der respekterer individets ret til privatliv, og som kan tænkes at erstatte nogle af de eksisterende online-forretningsmodeller, der i væsentlig grad udfordrer individets ret til privatliv |
| --- | --- |

e)

ved at anvende sådanne systemer til at udvikle sikre online-mikrobetalingsløsninger, der respekterer individets ret til privatliv, og som kan tænkes at erstatte nogle af de eksisterende online-forretningsmodeller, der i væsentlig grad udfordrer individets ret til privatliv

| f) | ved potentielt at gøre det muligt at samle forskellige typer af traditionelle og nye betalingsmekanismer, lige fra kreditkort til mobile løsninger, i en enkelt sikker og brugervenlig applikation, der vil fremme udbredelsen af e-handel i Europa og uddybelsen af det indre marked; |
| --- | --- |

f)

ved potentielt at gøre det muligt at samle forskellige typer af traditionelle og nye betalingsmekanismer, lige fra kreditkort til mobile løsninger, i en enkelt sikker og brugervenlig applikation, der vil fremme udbredelsen af e-handel i Europa og uddybelsen af det indre marked;

| 2. | bemærker, at virtuelle valutaer og DLT-systemer også på nuværende tidspunkt indebærer risici, der skal tages tilstrækkelig hånd om for at øge deres pålidelighed, herunder følgende:






  a) | manglen på fleksible, men robuste og pålidelige styringsstrukturer eller endog en definition af disse strukturer, navnlig i visse DLT-applikationer såsom bitcoin, hvilket skaber usikkerhed og problemer med forbrugerbeskyttelsen eller mere generelt problemer med brugerbeskyttelsen, især i tilfælde af udfordringer, som ikke var forudset af de oprindelige softwareudviklere |
| --- | --- | --- |

2.

bemærker, at virtuelle valutaer og DLT-systemer også på nuværende tidspunkt indebærer risici, der skal tages tilstrækkelig hånd om for at øge deres pålidelighed, herunder følgende:

a)

manglen på fleksible, men robuste og pålidelige styringsstrukturer eller endog en definition af disse strukturer, navnlig i visse DLT-applikationer såsom bitcoin, hvilket skaber usikkerhed og problemer med forbrugerbeskyttelsen eller mere generelt problemer med brugerbeskyttelsen, især i tilfælde af udfordringer, som ikke var forudset af de oprindelige softwareudviklere

| b) | den høje volatilitet af virtuelle valutaer og muligheden for spekulationsbobler og manglen på traditionelle former for lovbestemt tilsyn, sikkerhed og beskyttelsesmekanismer, der er problemer, som indebærer udfordringer for forbrugere |
| --- | --- |

b)

den høje volatilitet af virtuelle valutaer og muligheden for spekulationsbobler og manglen på traditionelle former for lovbestemt tilsyn, sikkerhed og beskyttelsesmekanismer, der er problemer, som indebærer udfordringer for forbrugere

| c) | reguleringsmyndighedernes til tider begrænsede kapacitet på området ny teknologi, hvilket kan gøre det vanskeligt at fastlægge passende sikkerhedsforanstaltninger i tide for at sikre, at DLT-applikationerne fungerer korrekt og pålideligt, når eller endog inden de bliver så store, at de bliver systemisk relevante |
| --- | --- |

c)

reguleringsmyndighedernes til tider begrænsede kapacitet på området ny teknologi, hvilket kan gøre det vanskeligt at fastlægge passende sikkerhedsforanstaltninger i tide for at sikre, at DLT-applikationerne fungerer korrekt og pålideligt, når eller endog inden de bliver så store, at de bliver systemisk relevante

| d) | den juridiske usikkerhed omkring nye anvendelser af DLT; |
| --- | --- |

d)

den juridiske usikkerhed omkring nye anvendelser af DLT;

| e) | energiforbruget ved at drive visse virtuelle valutaer, der i forbindelse med bitcoin ifølge rapporten fra den britiske regerings ledende videnskabelige rådgiver om DLT anslås til at overstige 1 GW, hvilket vil medføre et krav om investeringer i forskning i og fremme af mere effektive former for mekanismer til kontrol af transaktioner |
| --- | --- |

e)

energiforbruget ved at drive visse virtuelle valutaer, der i forbindelse med bitcoin ifølge rapporten fra den britiske regerings ledende videnskabelige rådgiver om DLT anslås til at overstige 1 GW, hvilket vil medføre et krav om investeringer i forskning i og fremme af mere effektive former for mekanismer til kontrol af transaktioner

| f) | manglen på tilstrækkelig gennemsigtig og nemt tilgængelig teknisk dokumentation om, hvordan specifikke virtuelle valutaer og andre DLT-ordninger fungerer; |
| --- | --- |

f)

manglen på tilstrækkelig gennemsigtig og nemt tilgængelig teknisk dokumentation om, hvordan specifikke virtuelle valutaer og andre DLT-ordninger fungerer;

| g) | de potentielle kilder til finansiel ustabilitet, der kan være forbundet med afledte produkter, der er baseret på en ringe forståelse af virtuelle valutaers karakteristika |
| --- | --- |

g)

de potentielle kilder til finansiel ustabilitet, der kan være forbundet med afledte produkter, der er baseret på en ringe forståelse af virtuelle valutaers karakteristika

| h) | de mulige langsigtede fremtidige begrænsninger for pengepolitikkens effektivitet, hvis private ordninger for virtuelle valutaer blev anvendt i vidt omfang som en erstatning for en officiel fiat-valuta |
| --- | --- |

h)

de mulige langsigtede fremtidige begrænsninger for pengepolitikkens effektivitet, hvis private ordninger for virtuelle valutaer blev anvendt i vidt omfang som en erstatning for en officiel fiat-valuta

| i) | potentialet for transaktioner på det »sorte marked«, hvidvaskning af penge, terrorfinansiering (24) og skattesvig og -unddragelse og andre kriminelle aktiviteter baseret på den »pseudonymitet« og »serviceblanding«, som nogle af disse tjenester tilbyder og den decentrale karakter af visse virtuelle valutaer, idet det dog bør huskes på, at sporbarheden af transaktioner med kontanter som regel er endnu lavere |
| --- | --- |

i)

potentialet for transaktioner på det »sorte marked«, hvidvaskning af penge, terrorfinansiering (24) og skattesvig og -unddragelse og andre kriminelle aktiviteter baseret på den »pseudonymitet« og »serviceblanding«, som nogle af disse tjenester tilbyder og den decentrale karakter af visse virtuelle valutaer, idet det dog bør huskes på, at sporbarheden af transaktioner med kontanter som regel er endnu lavere

| 3. | mener, at håndteringen af disse risici vil kræve en styrkelse af reguleringskapaciteten, herunder den tekniske ekspertise og udvikling af en solid retlig ramme, som holder trit med innovationen, således at man kan påregne en rettidig og målrettet respons, hvis og når anvendelsen af visse DLT-applikationer bliver systemisk relevant; |
| --- | --- |

3.

mener, at håndteringen af disse risici vil kræve en styrkelse af reguleringskapaciteten, herunder den tekniske ekspertise og udvikling af en solid retlig ramme, som holder trit med innovationen, således at man kan påregne en rettidig og målrettet respons, hvis og når anvendelsen af visse DLT-applikationer bliver systemisk relevant;

| 4. | påpeger dog, at hvis der vedtages regulering på et meget tidligt tidspunkt, er den muligvis ikke tilpasset en situation, der er under løbende forandring, og kan sende et forkert signal til offentligheden om virtuelle valutaers fordele eller sikkerhed; |
| --- | --- |

4.

påpeger dog, at hvis der vedtages regulering på et meget tidligt tidspunkt, er den muligvis ikke tilpasset en situation, der er under løbende forandring, og kan sende et forkert signal til offentligheden om virtuelle valutaers fordele eller sikkerhed;

Anvendelse af DLT til andre formål end betalinger

| 5. | bemærker, at DLT's mulighed for at fremskynde, decentralisere, automatisere og standardisere datadrevne processer med lavere omkostninger rummer et potentiale for radikalt at ændre den måde, hvorpå aktiver overføres og data opbevares, med konsekvenser for både den private og den offentlige sektor, sidstnævnte i sine tre roller: som henholdsvis tjenesteudbyder, tilsynsmyndighed og lovgiver; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at DLT's mulighed for at fremskynde, decentralisere, automatisere og standardisere datadrevne processer med lavere omkostninger rummer et potentiale for radikalt at ændre den måde, hvorpå aktiver overføres og data opbevares, med konsekvenser for både den private og den offentlige sektor, sidstnævnte i sine tre roller: som henholdsvis tjenesteudbyder, tilsynsmyndighed og lovgiver;

| 6. | påpeger, at clearings-, afviklings- og andre efterhandelsrelaterede administrationsprocesser i øjeblikket koster den globale finansielle sektor langt over 50 mia. EUR om året (25) og at dette samt omstruktureringsprocesser for banker er områder, hvor anvendelsen af DLT kan komme til at sætte nye standarder med hensyn til effektivitet, hastighed og robusthed, men vil også skabe nye reguleringsmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at clearings-, afviklings- og andre efterhandelsrelaterede administrationsprocesser i øjeblikket koster den globale finansielle sektor langt over 50 mia. EUR om året (25) og at dette samt omstruktureringsprocesser for banker er områder, hvor anvendelsen af DLT kan komme til at sætte nye standarder med hensyn til effektivitet, hastighed og robusthed, men vil også skabe nye reguleringsmæssige udfordringer;

| 7. | fremhæver i denne forbindelse, at der er iværksat flere initiativer af aktører i den private sektor og opfordrer kompetente myndigheder både på europæisk og nationalt plan til at overvåge sådanne initiativer; |
| --- | --- |

7.

fremhæver i denne forbindelse, at der er iværksat flere initiativer af aktører i den private sektor og opfordrer kompetente myndigheder både på europæisk og nationalt plan til at overvåge sådanne initiativer;

| 8. | bemærker desuden, at DLT kan bruges til at øge dataudveksling, gennemsigtighed og tillid, ikke kun mellem regering og borgere men også mellem aktører i den private sektor og kunder; |
| --- | --- |

8.

bemærker desuden, at DLT kan bruges til at øge dataudveksling, gennemsigtighed og tillid, ikke kun mellem regering og borgere men også mellem aktører i den private sektor og kunder;

| 9. | anerkender DLT's stadig uudnyttede potentiale, der rækker langt ud over den finansielle sektor, herunder crypto-equity-crowdfunding og tvistbilæggelse, navnlig i finanssektoren og inden for retsvæsenet og potentialet ved intelligente kontrakter kombineret med digitale underskrifter, applikationer, der giver mulighed for øget datasikkerhed og synergier med udviklingen af tingenes internet; |
| --- | --- |

9.

anerkender DLT's stadig uudnyttede potentiale, der rækker langt ud over den finansielle sektor, herunder crypto-equity-crowdfunding og tvistbilæggelse, navnlig i finanssektoren og inden for retsvæsenet og potentialet ved intelligente kontrakter kombineret med digitale underskrifter, applikationer, der giver mulighed for øget datasikkerhed og synergier med udviklingen af tingenes internet;

| 10. | understreger den dynamik, som blockchain-teknologier genererer i erhvervsmiljøer, samt potentialet for omstilling i realøkonomien på lang sigt; |
| --- | --- |

10.

understreger den dynamik, som blockchain-teknologier genererer i erhvervsmiljøer, samt potentialet for omstilling i realøkonomien på lang sigt;

| 11. | anerkender DLT's potentiale med hensyn til at hjælpe regeringer med at bekæmpe hvidvaskning af penge, svig og korruption; |
| --- | --- |

11.

anerkender DLT's potentiale med hensyn til at hjælpe regeringer med at bekæmpe hvidvaskning af penge, svig og korruption;

| 12. | tilskynder offentlige institutioner til at afprøve DLT-systemer efter at have foretaget relevante konsekvensanalyser med henblik på at forbedre leveringen af tjenesteydelser til borgerne og e-forvaltningsydelser i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesregler; tilskynder offentlige institutioner til at undgå »lock-in«-effekter, som kan være forbundet med afhængighed af proprietære DLT-ordninger; anerkender navnlig DLT's potentiale med hensyn til forbedringer af tingbogsregistre; |
| --- | --- |

12.

tilskynder offentlige institutioner til at afprøve DLT-systemer efter at have foretaget relevante konsekvensanalyser med henblik på at forbedre leveringen af tjenesteydelser til borgerne og e-forvaltningsydelser i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesregler; tilskynder offentlige institutioner til at undgå »lock-in«-effekter, som kan være forbundet med afhængighed af proprietære DLT-ordninger; anerkender navnlig DLT's potentiale med hensyn til forbedringer af tingbogsregistre;

| 13. | henstiller til, at offentlige institutioner og kompetente myndigheder, der har til opgave at analysere store mængder data, undersøger muligheden for at benytte tidstro, DLT-baserede tilsyns- og rapporteringsværktøjer som led i en reguleringsteknisk (RegTech-) dagsorden i og uden for den finansielle sektor, herunder for i det mindste at reducere det store momsgab i Unionen (26); |
| --- | --- |

13.

henstiller til, at offentlige institutioner og kompetente myndigheder, der har til opgave at analysere store mængder data, undersøger muligheden for at benytte tidstro, DLT-baserede tilsyns- og rapporteringsværktøjer som led i en reguleringsteknisk (RegTech-) dagsorden i og uden for den finansielle sektor, herunder for i det mindste at reducere det store momsgab i Unionen (26);

Intelligent regulering med henblik på at fremme innovation og værne om integritet

| 14. | opfordrer til en proportional reguleringsmæssig tilgang på EU-plan, der ikke kvæler innovationen i fødslen eller pålægger den unødvendige udgifter, samtidig med at man tager de reguleringsmæssige udfordringer alvorligt, som den udbredte brug af virtuelle valutaer og DLT kan medføre; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til en proportional reguleringsmæssig tilgang på EU-plan, der ikke kvæler innovationen i fødslen eller pålægger den unødvendige udgifter, samtidig med at man tager de reguleringsmæssige udfordringer alvorligt, som den udbredte brug af virtuelle valutaer og DLT kan medføre;

| 15. | fremhæver lighederne mellem distributed ledger-teknologien (DLT), der består af et sæt punkter, som er en del af et system med en fælles database, og World Wide Web, der er defineret som et globalt sæt ressourcer, der er logisk indbyrdes forbundne via hyperlinks; bemærker, at både DLT og WWW er baseret på internettet, et globalt system af indbyrdes forbundne processorer, personlige computere og trådløse computernetværk; |
| --- | --- |

15.

fremhæver lighederne mellem distributed ledger-teknologien (DLT), der består af et sæt punkter, som er en del af et system med en fælles database, og World Wide Web, der er defineret som et globalt sæt ressourcer, der er logisk indbyrdes forbundne via hyperlinks; bemærker, at både DLT og WWW er baseret på internettet, et globalt system af indbyrdes forbundne processorer, personlige computere og trådløse computernetværk;

| 16. | minder om, at internettet på trods af flere forsøg på at fremme en tilgang for flere interessenter, stadig styres af National Telecommunications and Information Administration, et agentur under USA's handelsministerium; |
| --- | --- |

16.

minder om, at internettet på trods af flere forsøg på at fremme en tilgang for flere interessenter, stadig styres af National Telecommunications and Information Administration, et agentur under USA's handelsministerium;

| 17. | glæder sig over oprettelsen af en dynamisk koalition vedrørende blockchain-teknologierne på Internet Governance Forum og opfordrer Kommissionen til at fremme en delt og inkluderende styring af DLT for at undgå de problemer, man tidligere er stødt på under udviklingen af internettet; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over oprettelsen af en dynamisk koalition vedrørende blockchain-teknologierne på Internet Governance Forum og opfordrer Kommissionen til at fremme en delt og inkluderende styring af DLT for at undgå de problemer, man tidligere er stødt på under udviklingen af internettet;

| 18. | påpeger, at anvendelsen af centrale EU-retsakter såsom EMIR-forordningen, CSD-forordningen, SFD-direktivet, MiFID-direktivet, MiFIR-forordningen, UCITS-direktivet og FAIF-direktivet vil kunne danne en lovgivningsmæssig ramme i linje med udøvende aktiviteter, uafhængigt af den underliggende teknologi, selv om virtuelle valutaer og DLT-baserede applikationer ekspanderer til nye markeder og udvider deres aktiviteter; bemærker imidlertid, at mere skræddersyet lovgivning vil være nødvendig; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at anvendelsen af centrale EU-retsakter såsom EMIR-forordningen, CSD-forordningen, SFD-direktivet, MiFID-direktivet, MiFIR-forordningen, UCITS-direktivet og FAIF-direktivet vil kunne danne en lovgivningsmæssig ramme i linje med udøvende aktiviteter, uafhængigt af den underliggende teknologi, selv om virtuelle valutaer og DLT-baserede applikationer ekspanderer til nye markeder og udvider deres aktiviteter; bemærker imidlertid, at mere skræddersyet lovgivning vil være nødvendig;

| 19. | bifalder Kommissionens forslag om at inkludere vekslingsplatforme for virtuelle valutaer i hvidvaskningsdirektivet for at fjerne muligheden for den anonymitet, der er forbundet med disse platforme; forventer, at ethvert forslag i denne forbindelse vil være målrettet, begrundet ved hjælp af en fuldstændig analyse af de risici, der er forbundet med virtuelle valutaer og baseret på en dybdegående konsekvensvurdering; |
| --- | --- |

19.

bifalder Kommissionens forslag om at inkludere vekslingsplatforme for virtuelle valutaer i hvidvaskningsdirektivet for at fjerne muligheden for den anonymitet, der er forbundet med disse platforme; forventer, at ethvert forslag i denne forbindelse vil være målrettet, begrundet ved hjælp af en fuldstændig analyse af de risici, der er forbundet med virtuelle valutaer og baseret på en dybdegående konsekvensvurdering;

| 20. | anbefaler Kommissionen at gennemføre en omfattende analyse af virtuelle valutaer og på grundlag af denne vurdering, og hvis det er nødvendigt, at overveje en revision af den relevante EU-lovgivning om betalinger, herunder direktivet om betalingskonti, betalingstjenestedirektivet og direktivet om elektroniske penge i lyset af de nye muligheder, som de nye teknologiske udviklinger, herunder virtuelle valutaer og DLT, giver for yderligere at øge konkurrencen og sænke transaktionsomkostningerne, herunder ved hjælp af forbedret interoperabilitet og eventuelt også via fremme af en universel, ikke-proprietær elektronisk tegnebog; |
| --- | --- |

20.

anbefaler Kommissionen at gennemføre en omfattende analyse af virtuelle valutaer og på grundlag af denne vurdering, og hvis det er nødvendigt, at overveje en revision af den relevante EU-lovgivning om betalinger, herunder direktivet om betalingskonti, betalingstjenestedirektivet og direktivet om elektroniske penge i lyset af de nye muligheder, som de nye teknologiske udviklinger, herunder virtuelle valutaer og DLT, giver for yderligere at øge konkurrencen og sænke transaktionsomkostningerne, herunder ved hjælp af forbedret interoperabilitet og eventuelt også via fremme af en universel, ikke-proprietær elektronisk tegnebog;

| 21. | bemærker, at der i Europa, som ikke mindst som en reaktion på de finansielle kriser og de tilhørende problemer med kreditstramninger, er blevet oprettet flere virtuelle lokale valutaer; anmoder indtrængende om især at være omhyggelig med at definere virtuelle valutaer i forbindelse med ethvert fremtidigt forslag til lovgivning med henblik på i behørig grad at tage højde for »lokale valutaer« af almennyttig karakter, der ofte har begrænset ombyttelighed, og som har store sociale og miljømæssige fordele, og for at undgå uforholdsmæssig regulering på dette område, så længe at beskatning hverken undgås eller omgås; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at der i Europa, som ikke mindst som en reaktion på de finansielle kriser og de tilhørende problemer med kreditstramninger, er blevet oprettet flere virtuelle lokale valutaer; anmoder indtrængende om især at være omhyggelig med at definere virtuelle valutaer i forbindelse med ethvert fremtidigt forslag til lovgivning med henblik på i behørig grad at tage højde for »lokale valutaer« af almennyttig karakter, der ofte har begrænset ombyttelighed, og som har store sociale og miljømæssige fordele, og for at undgå uforholdsmæssig regulering på dette område, så længe at beskatning hverken undgås eller omgås;

| 22. | opfordrer til oprettelse af en horisontal DLT-taskforce (TF DLT) under ledelse af Kommissionen, bestående af tekniske eksperter og reguleringseksperter for at:






  i) | levere den nødvendige tekniske og administrative ekspertise på tværs af relevante DLT-applikationer, samle interessenter og støtte de relevante offentlige aktører på EU-plan og i medlemsstaterne i deres bestræbelser på at overvåge anvendelsen af DLT på europæisk plan og verdensplan |
| --- | --- | --- |

22.

opfordrer til oprettelse af en horisontal DLT-taskforce (TF DLT) under ledelse af Kommissionen, bestående af tekniske eksperter og reguleringseksperter for at:

i)

levere den nødvendige tekniske og administrative ekspertise på tværs af relevante DLT-applikationer, samle interessenter og støtte de relevante offentlige aktører på EU-plan og i medlemsstaterne i deres bestræbelser på at overvåge anvendelsen af DLT på europæisk plan og verdensplan

| ii) | fremme opmærksomhed og analysere fordele og risici — herunder for slutbrugere — ved DLT-applikationer for bedst muligt at udnytte deres potentiale, herunder ved at søge at finde frem til et sæt centrale egenskaber ved DLT-ordninger af almen interesse, såsom ikke-proprietære åbne standarder og ved at finde frem til standarder for bedste praksis, når sådanne standarder udvikles |
| --- | --- |

ii)

fremme opmærksomhed og analysere fordele og risici — herunder for slutbrugere — ved DLT-applikationer for bedst muligt at udnytte deres potentiale, herunder ved at søge at finde frem til et sæt centrale egenskaber ved DLT-ordninger af almen interesse, såsom ikke-proprietære åbne standarder og ved at finde frem til standarder for bedste praksis, når sådanne standarder udvikles

| iii) | støtte en rettidig, velinformeret og proportional respons på de nye muligheder og udfordringer, som opstår i takt med indførelsen af DLT-applikationer, herunder ved hjælp af en køreplan for fremtidige tiltag på EU-plan og i medlemsstaterne, som vil omfatte en vurdering af eksisterende EU-lovgivning med henblik på om nødvendigt at opdatere den som reaktion på en betydelig og systemisk anvendelse af DLT, ved også at behandle forbrugerbeskyttelsesspørgsmål og systemiske udfordringer; |
| --- | --- |

iii)

støtte en rettidig, velinformeret og proportional respons på de nye muligheder og udfordringer, som opstår i takt med indførelsen af DLT-applikationer, herunder ved hjælp af en køreplan for fremtidige tiltag på EU-plan og i medlemsstaterne, som vil omfatte en vurdering af eksisterende EU-lovgivning med henblik på om nødvendigt at opdatere den som reaktion på en betydelig og systemisk anvendelse af DLT, ved også at behandle forbrugerbeskyttelsesspørgsmål og systemiske udfordringer;

| iv) | udvikle stresstests for alle relevante aspekter ved virtuelle valutaer og andre DLT-ordninger, som kommer op på et anvendelsesniveau, som vil gøre dem systemisk vigtige for stabiliteten; |
| --- | --- |

iv)

udvikle stresstests for alle relevante aspekter ved virtuelle valutaer og andre DLT-ordninger, som kommer op på et anvendelsesniveau, som vil gøre dem systemisk vigtige for stabiliteten;

| 23. | understreger betydningen af, at forbrugerne udviser omtanke, men også at der er gennemsigtighed og tryghed omkring anvendelsen af virtuelle valutaer; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og branchen for virtuelle valutaer at udarbejde retningslinjer med det mål at sikre, at korrekte, klare og fyldestgørende oplysninger stilles til rådighed for nuværende og fremtidige brugere af virtuelle valutaer, så de kan træffe velinformerede beslutninger, og således øge gennemsigtigheden af ordninger for virtuelle valutaer med hensyn til, hvordan de er organiseret og drevet, og hvordan de adskiller sig fra regulerede og tilsynsunderlagte betalingssystemer med hensyn til forbrugerbeskyttelse; |
| --- | --- |

23.

understreger betydningen af, at forbrugerne udviser omtanke, men også at der er gennemsigtighed og tryghed omkring anvendelsen af virtuelle valutaer; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og branchen for virtuelle valutaer at udarbejde retningslinjer med det mål at sikre, at korrekte, klare og fyldestgørende oplysninger stilles til rådighed for nuværende og fremtidige brugere af virtuelle valutaer, så de kan træffe velinformerede beslutninger, og således øge gennemsigtigheden af ordninger for virtuelle valutaer med hensyn til, hvordan de er organiseret og drevet, og hvordan de adskiller sig fra regulerede og tilsynsunderlagte betalingssystemer med hensyn til forbrugerbeskyttelse;

o

o o

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(2)  http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/2014/qb14q3digitalcurrenciesbitcoin2.pdf

(3)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(4)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/virtualcurrencyschemesen.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/justice/newsroom/criminal/news/160202_en.htm

(6)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

(7)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC97043/the%20digital%20agenda%20of%20virtual%20currencies_final.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/da/press/press-releases/2016/02/12-conclusions-terrorism-financing/

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1463564584935&uri=CELEX:62014CJ0264

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A62014CC0264

(11)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-532_call_for_evidence_on_virtual_currency_investment.pdf

(12)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140793/LDM_BRI(2014)140793_REV1_EN.pdf

(13)  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/publications/changes_in_modus_operandi_of_is_in_terrorist_attacks.pdf

(14)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/virtual-currency-key-definitions-and-potential-aml-cft-risks.pdf

(15)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/The-Bitcoin-Question-2014.pdf

(16)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1603.pdf

(17)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(18)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(19)  http://coinmarketcap.com/

(20)  Se bl.a.: http://www.coindesk.com/state-of-Bitcoin-blockchain-2016/

(21)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(22)  https://remittanceprices.worldbank.org/sites/default/files/rpw_report_december_2015.pdf

(23)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/TOPICS/EXTFINANCIALSECTOR/0,,contentMDK:22383199~pagePK:210058~piPK:210062~theSitePK:282885,00.html

(24)  Selv om der er et potentiale for anvendelse af virtuelle valutaer til terrorfinansiering, har Europol for nylig (18. januar 2016) påpeget, at selv om der har været rapporter fra tredjeparter om terroristers brug af anonyme valutaer såsom bitcoin til at finansiere deres aktiviteter, er dette ikke blevet bekræftet af politimyndighederne.

(25)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(26)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/82

---

P8_TA(2016)0233

Transatlantiske datastrømme

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om transatlantiske datastrømme (2016/2727(RSP))

(2018/C 076/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 6, 7, 8, 11, 16, 47 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 6, 7, 8, 11, 16, 47 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1) (»databeskyttelsesdirektivet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1) (»databeskyttelsesdirektivet«),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (den generelle forordning om databeskyttelse) (3) og til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (den generelle forordning om databeskyttelse) (3) og til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (4),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse 2000/520/EF af 26. juli 2000 (safe harbour-afgørelsen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse 2000/520/EF af 26. juli 2000 (safe harbour-afgørelsen),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 27. november 2013 om genopbygning af tilliden til datastrømmene mellem EU og USA (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 27. november 2013 om genopbygning af tilliden til datastrømmene mellem EU og USA (COM(2013)0846),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 27. november 2013 om, hvordan safe harbour-ordningen fungerer ud fra EU-borgernes og de i EU beliggende virksomheders synspunkt (COM(2013)0847) (safe harbour-meddelelsen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 27. november 2013 om, hvordan safe harbour-ordningen fungerer ud fra EU-borgernes og de i EU beliggende virksomheders synspunkt (COM(2013)0847) (safe harbour-meddelelsen),

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14, Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner (EU:C:2015:650), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14, Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner (EU:C:2015:650),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 6. november 2015 om overførsel af personoplysninger mellem EU og USA i henhold til direktiv 95/46/EF, som efterfulgte Domstolens dom i sag C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 6. november 2015 om overførsel af personoplysninger mellem EU og USA i henhold til direktiv 95/46/EF, som efterfulgte Domstolens dom i sag C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566),

| — | der henviser til udtalelsen fra artikel 29-Gruppen om konsekvenserne af Schrems-dommen af 3. februar 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra artikel 29-Gruppen om konsekvenserne af Schrems-dommen af 3. februar 2016,

| — | der henviser til Judicial Redress Act (lov om domstolsprøvelse) fra 2015, som blev ophøjet til lov ved præsidents Obamas undertegnelse den 24. februar 2016 (H.R.1428), |
| --- | --- |

—

der henviser til Judicial Redress Act (lov om domstolsprøvelse) fra 2015, som blev ophøjet til lov ved præsidents Obamas undertegnelse den 24. februar 2016 (H.R.1428),

| — | der henviser til den amerikanske frihedslov (Freedom Act) fra 2015 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den amerikanske frihedslov (Freedom Act) fra 2015 (5),

| — | der henviser til reformerne af de amerikanske signalefterretningsaktiviteter, der er fastlagt i præsidentielt politisk direktiv 28 (PPD-28) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til reformerne af de amerikanske signalefterretningsaktiviteter, der er fastlagt i præsidentielt politisk direktiv 28 (PPD-28) (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 29. februar 2016 med titlen »Transatlantiske datastrømme: genoprettelse af tilliden via stærke garantier« (COM(2016)0117), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 29. februar 2016 med titlen »Transatlantiske datastrømme: genoprettelse af tilliden via stærke garantier« (COM(2016)0117),

| — | der henviser til Artikel 29-gruppens udtalelse 01/2016 af 13. april 2016 om udkastet til afgørelse om tiltrækkeligheden af databeskyttelsesskjoldet mellem EU og USA, |
| --- | --- |

—

der henviser til Artikel 29-gruppens udtalelse 01/2016 af 13. april 2016 om udkastet til afgørelse om tiltrækkeligheden af databeskyttelsesskjoldet mellem EU og USA,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2014 om USA's NSA-overvågningsprogram, overvågningsorganer i forskellige medlemsstater og deres indvirkning på EU-borgeres grundlæggende rettigheder samt om det transatlantiske samarbejde inden for retlige og indre anliggender (7), og til sin beslutning af 29. oktober 2015 om opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2014 om elektronisk masseovervågning af EU-borgere (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2014 om USA's NSA-overvågningsprogram, overvågningsorganer i forskellige medlemsstater og deres indvirkning på EU-borgeres grundlæggende rettigheder samt om det transatlantiske samarbejde inden for retlige og indre anliggender (7), og til sin beslutning af 29. oktober 2015 om opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2014 om elektronisk masseovervågning af EU-borgere (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at EU-Domstolen omstødte safe harbour-aftalen i sin dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14, Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner og præciserede, at et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i et tredjeland skal forstås som et, der »i det væsentlige svarer til det niveau« af beskyttelse, der er sikret inden for Unionen, hvilket har skabt behovet for at afslutte forhandlingerne om databeskyttelsesskjoldet (»privacy shield«) mellem EU og USA for at skabe juridisk klarhed over, hvordan personoplysninger skal overføres fra EU til USA; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU-Domstolen omstødte safe harbour-aftalen i sin dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14, Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner og præciserede, at et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i et tredjeland skal forstås som et, der »i det væsentlige svarer til det niveau« af beskyttelse, der er sikret inden for Unionen, hvilket har skabt behovet for at afslutte forhandlingerne om databeskyttelsesskjoldet (»privacy shield«) mellem EU og USA for at skabe juridisk klarhed over, hvordan personoplysninger skal overføres fra EU til USA;

| B. | der henviser til, at databeskyttelse betyder beskyttelse af de personer, som de behandlede data vedrører, og til, at denne beskyttelse af Unionen er anerkendt som en grundlæggende rettighed (artikel 8 i chartret om grundlæggende rettigheder og artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at databeskyttelse betyder beskyttelse af de personer, som de behandlede data vedrører, og til, at denne beskyttelse af Unionen er anerkendt som en grundlæggende rettighed (artikel 8 i chartret om grundlæggende rettigheder og artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde);

| C. | der henviser til, at beskyttelsen af personoplysninger, respekten for privatlivets fred og kommunikation, retten til sikkerhed, retten til at modtage og videregive oplysninger samt retten til at drive virksomhed alle er grundlæggende rettigheder, som skal bevares og afvejes mod hinanden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at beskyttelsen af personoplysninger, respekten for privatlivets fred og kommunikation, retten til sikkerhed, retten til at modtage og videregive oplysninger samt retten til at drive virksomhed alle er grundlæggende rettigheder, som skal bevares og afvejes mod hinanden;

| D. | der henviser til, at Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen af beskyttelsesniveauet i et tredjeland er forpligtet til at vurdere indholdet af de regler, der finder anvendelse i det pågældende land i medfør af dets nationale lovgivning eller dets internationale forpligtelser, og at den har pligt til at vurdere den praksis, der har til formål at sikre overholdelsen af disse regler, eftersom den i henhold til artikel 25, stk. 2, i databeskyttelsesdirektivet skal foretage sin vurdering på grundlag af samtlige de forhold, der har indflydelse på en videregivelse af personoplysninger til et tredjeland; der henviser til, at denne vurdering ikke kun må henvise til lovgivning og praksis vedrørende beskyttelsen af personoplysninger, som anvendes til erhvervsmæssige og private formål, men også skal omfatte alle aspekter af de rammer, der finder anvendelse på det pågældende land eller den pågældende sektor, navnlig, men ikke begrænset til, retshåndhævelse, national sikkerhed og respekten for de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen af beskyttelsesniveauet i et tredjeland er forpligtet til at vurdere indholdet af de regler, der finder anvendelse i det pågældende land i medfør af dets nationale lovgivning eller dets internationale forpligtelser, og at den har pligt til at vurdere den praksis, der har til formål at sikre overholdelsen af disse regler, eftersom den i henhold til artikel 25, stk. 2, i databeskyttelsesdirektivet skal foretage sin vurdering på grundlag af samtlige de forhold, der har indflydelse på en videregivelse af personoplysninger til et tredjeland; der henviser til, at denne vurdering ikke kun må henvise til lovgivning og praksis vedrørende beskyttelsen af personoplysninger, som anvendes til erhvervsmæssige og private formål, men også skal omfatte alle aspekter af de rammer, der finder anvendelse på det pågældende land eller den pågældende sektor, navnlig, men ikke begrænset til, retshåndhævelse, national sikkerhed og respekten for de grundlæggende rettigheder;

| E. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) udgør den hurtigst voksende sektor i EU's økonomi og i stigende grad er afhængige af frie datastrømme; der henviser til, at SMV'er udgjorde 60 % af de virksomheder, som takket være safe harbour-aftalen havde adgang til de strømlinede og omkostningseffektive overholdelsesprocedurer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) udgør den hurtigst voksende sektor i EU's økonomi og i stigende grad er afhængige af frie datastrømme; der henviser til, at SMV'er udgjorde 60 % af de virksomheder, som takket være safe harbour-aftalen havde adgang til de strømlinede og omkostningseffektive overholdelsesprocedurer;

| F. | der henviser til, at EU's og USA's økonomier tegner sig for over 50 % af det globale BNP, 25 % af den globale eksport og 30 % af den globale import; der henviser til, at de økonomiske forbindelser mellem EU og USA er de mest værdifulde i verden, idet den samlede transatlantiske handel i 2014 vurderes til 1,09 billioner USD, medens USA's samlede handel med Canada og Kina vurderes til henholdsvis 741 mia. USD og 646 mia. USD; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's og USA's økonomier tegner sig for over 50 % af det globale BNP, 25 % af den globale eksport og 30 % af den globale import; der henviser til, at de økonomiske forbindelser mellem EU og USA er de mest værdifulde i verden, idet den samlede transatlantiske handel i 2014 vurderes til 1,09 billioner USD, medens USA's samlede handel med Canada og Kina vurderes til henholdsvis 741 mia. USD og 646 mia. USD;

| G. | der henviser til, at de grænseoverskridende datastrømme mellem De Forenede Stater og Europa er de største i verden — 50 % større end datastrømmene mellem USA og Asien og næsten det dobbelte af datastrømmene mellem USA og Latinamerika — og der henviser til, at overførslen og udvekslingen af personoplysninger er et afgørende element, der underbygger de nære forbindelser mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater på det kommercielle område og på retshåndhævelsesområdet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de grænseoverskridende datastrømme mellem De Forenede Stater og Europa er de største i verden — 50 % større end datastrømmene mellem USA og Asien og næsten det dobbelte af datastrømmene mellem USA og Latinamerika — og der henviser til, at overførslen og udvekslingen af personoplysninger er et afgørende element, der underbygger de nære forbindelser mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater på det kommercielle område og på retshåndhævelsesområdet;

| H. | der henviser til, at artikel 29-Gruppen i sin udtalelse 01/2016 påskønnede de væsentlige forbedringer, som databeskyttelsesskjoldet indebar i forhold til safe harbour-afgørelsen, og navnlig betegnede indsættelsen af centrale definitioner, mekanismerne for tilsyn med privacy shield-listen og de nu obligatoriske eksterne og interne overensstemmelseskontroller som et positivt skridt fremad, og der henviser til, at gruppen også har udtrykt stærke betænkeligheder ved såvel de kommercielle aspekter som offentlige myndigheders adgang til oplysninger overført under databeskyttelsesskjoldet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at artikel 29-Gruppen i sin udtalelse 01/2016 påskønnede de væsentlige forbedringer, som databeskyttelsesskjoldet indebar i forhold til safe harbour-afgørelsen, og navnlig betegnede indsættelsen af centrale definitioner, mekanismerne for tilsyn med privacy shield-listen og de nu obligatoriske eksterne og interne overensstemmelseskontroller som et positivt skridt fremad, og der henviser til, at gruppen også har udtrykt stærke betænkeligheder ved såvel de kommercielle aspekter som offentlige myndigheders adgang til oplysninger overført under databeskyttelsesskjoldet;

| I. | der henviser til, at følgende lande/territorier: Andorra, Argentina, Canada, Færøerne, Guernsey, Isle of Man, Jersey, Uruguay, Israel, Schweiz og New Zealand er blevet vurderet til at have et tilstrækkeligt databeskyttelsesniveau og er blevet tildelt privilegeret adgang til EU-markedet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at følgende lande/territorier: Andorra, Argentina, Canada, Færøerne, Guernsey, Isle of Man, Jersey, Uruguay, Israel, Schweiz og New Zealand er blevet vurderet til at have et tilstrækkeligt databeskyttelsesniveau og er blevet tildelt privilegeret adgang til EU-markedet;

| 1. | glæder sig over de bestræbelser, der er gjort af Kommissionen og den amerikanske regering for at opnå væsentlige forbedringer af databeskyttelsesskjoldet i forhold til safe harbour-afgørelsen, navnlig indarbejdelsen af centrale definitioner som f.eks. »personoplysninger«, »behandling af personoplysninger« og »den dataansvarlige«, de mekanismer, der er indført med henblik på at sikre tilsyn med privacy shield-listen og de nu obligatoriske eksterne eller interne overenstemmelsesundersøgelser; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de bestræbelser, der er gjort af Kommissionen og den amerikanske regering for at opnå væsentlige forbedringer af databeskyttelsesskjoldet i forhold til safe harbour-afgørelsen, navnlig indarbejdelsen af centrale definitioner som f.eks. »personoplysninger«, »behandling af personoplysninger« og »den dataansvarlige«, de mekanismer, der er indført med henblik på at sikre tilsyn med privacy shield-listen og de nu obligatoriske eksterne eller interne overenstemmelsesundersøgelser;

| 2. | fremhæver vigtigheden af de transatlantiske forbindelser, som stadig er af vital betydning for begge parter; understreger, at en omfattende løsning mellem USA og EU bør overholde retten til databeskyttelse og retten til beskyttelse af privatlivets fred; påpeger, at et af EU's grundlæggende mål er beskyttelse af personoplysninger, herunder når disse overføres til dens vigtigste internationale handelspartnere; |
| --- | --- |

2.

fremhæver vigtigheden af de transatlantiske forbindelser, som stadig er af vital betydning for begge parter; understreger, at en omfattende løsning mellem USA og EU bør overholde retten til databeskyttelse og retten til beskyttelse af privatlivets fred; påpeger, at et af EU's grundlæggende mål er beskyttelse af personoplysninger, herunder når disse overføres til dens vigtigste internationale handelspartnere;

| 3. | insisterer på, at privacy shield-ordningen skal være i overensstemmelse med EU's primære og afledte ret samt med de af Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol afsagte relevante domme; |
| --- | --- |

3.

insisterer på, at privacy shield-ordningen skal være i overensstemmelse med EU's primære og afledte ret samt med de af Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol afsagte relevante domme;

| 4. | bemærker, at bilag VI (skrivelse fra Robert S. Litt, det amerikanske kontor for direktøren af den nationale efterretningsvirksomhed (ODNI)) præciserer, at masseindsamling af personoplysninger og kommunikation fra ikke-amerikanske personer stadig er tilladt i seks tilfælde, jf. præsidentielt politikdirektiv 28 (i det efterfølgende benævnt PPD-28); gør opmærksom på, at en sådan masseindsamling kun skal være »så skræddersyet som muligt« og »rimelig«, hvad der ikke opfylder de strengere kriterier om nødvendighed eller proportionalitet, som chartret fastsætter; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at bilag VI (skrivelse fra Robert S. Litt, det amerikanske kontor for direktøren af den nationale efterretningsvirksomhed (ODNI)) præciserer, at masseindsamling af personoplysninger og kommunikation fra ikke-amerikanske personer stadig er tilladt i seks tilfælde, jf. præsidentielt politikdirektiv 28 (i det efterfølgende benævnt PPD-28); gør opmærksom på, at en sådan masseindsamling kun skal være »så skræddersyet som muligt« og »rimelig«, hvad der ikke opfylder de strengere kriterier om nødvendighed eller proportionalitet, som chartret fastsætter;

| 5. | minder endvidere om, at retssikkerhed, herunder især klare og ensartede regler, er et centralt element i virksomheders udvikling og vækst, navnlig for SMV'er, således at det sikres, at de ikke placeres i et juridisk limbo med alvorlige konsekvenser for deres aktiviteter og muligheder for at drive forretning på tværs af Atlanten; |
| --- | --- |

5.

minder endvidere om, at retssikkerhed, herunder især klare og ensartede regler, er et centralt element i virksomheders udvikling og vækst, navnlig for SMV'er, således at det sikres, at de ikke placeres i et juridisk limbo med alvorlige konsekvenser for deres aktiviteter og muligheder for at drive forretning på tværs af Atlanten;

| 6. | glæder sig over indførelsen af klagemekanismen for fysiske personer i henhold til databeskyttelsesskjoldet; opfordrer Kommissionen og den amerikanske regering til at adressere den nuværende kompleksitet med henblik på at gøre proceduren mere brugervenlig og effektiv; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over indførelsen af klagemekanismen for fysiske personer i henhold til databeskyttelsesskjoldet; opfordrer Kommissionen og den amerikanske regering til at adressere den nuværende kompleksitet med henblik på at gøre proceduren mere brugervenlig og effektiv;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at tilstræbe fuld klarhed over den juridiske status af USA's »skriftlige garantier«; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at tilstræbe fuld klarhed over den juridiske status af USA's »skriftlige garantier«;

| 8. | glæder sig over, at der er udpeget en ombudsmand under det amerikanske udenrigsministerium, som skal arbejde sammen med uafhængige myndigheder med henblik på at håndtere individuelle forespørgsler fra EU's tilsynsmyndigheder i relation til statslig overvågning; mener imidlertid, at denne nye institution ikke er tilstrækkelig uafhængig og ikke er udstyret med tilstrækkelige beføjelser til at kunne udøve og håndhæve sin forpligtelse på effektiv vis; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at der er udpeget en ombudsmand under det amerikanske udenrigsministerium, som skal arbejde sammen med uafhængige myndigheder med henblik på at håndtere individuelle forespørgsler fra EU's tilsynsmyndigheder i relation til statslig overvågning; mener imidlertid, at denne nye institution ikke er tilstrækkelig uafhængig og ikke er udstyret med tilstrækkelige beføjelser til at kunne udøve og håndhæve sin forpligtelse på effektiv vis;

| 9. | glæder sig over den fremtrædende rolle, som databeskyttelsesskjoldet giver medlemsstaternes databeskyttelsesmyndigheder med hensyn til at undersøge og behandle krav vedrørende beskyttelse af personoplysninger i henhold til EU's charter om grundlæggende rettigheder og med hensyn til at suspendere overførsler af data, samt over den forpligtelse, som det amerikanske handelsministerium har til at behandle sådanne klager; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over den fremtrædende rolle, som databeskyttelsesskjoldet giver medlemsstaternes databeskyttelsesmyndigheder med hensyn til at undersøge og behandle krav vedrørende beskyttelse af personoplysninger i henhold til EU's charter om grundlæggende rettigheder og med hensyn til at suspendere overførsler af data, samt over den forpligtelse, som det amerikanske handelsministerium har til at behandle sådanne klager;

| 10. | erkender, at databeskyttelsesskjoldet er del af en bredere dialog mellem EU og tredjelande, herunder USA, i forbindelse med databeskyttelse, handel, sikkerhed og hermed forbundne rettigheder og målsætninger af fælles interesse; opfordrer derfor alle parter til at arbejde sammen om oprettelse og løbende forbedring af praktisk anvendelige og fælles internationale rammer og nationale lovgivninger, der sigter mod at nå disse mål; |
| --- | --- |

10.

erkender, at databeskyttelsesskjoldet er del af en bredere dialog mellem EU og tredjelande, herunder USA, i forbindelse med databeskyttelse, handel, sikkerhed og hermed forbundne rettigheder og målsætninger af fælles interesse; opfordrer derfor alle parter til at arbejde sammen om oprettelse og løbende forbedring af praktisk anvendelige og fælles internationale rammer og nationale lovgivninger, der sigter mod at nå disse mål;

| 11. | insisterer på, at retssikkerheden med hensyn til overførsel af personoplysninger mellem EU og USA er et afgørende element for forbrugernes tillid og for den transatlantiske erhvervsudvikling og retshåndhævelsessamarbejdet, hvorfor det med henblik på at sikre effektivitet og langsigtet gennemførelse er en absolut nødvendighed, at de instrumenter, der åbner mulighed for en sådan overførsel, overholder både EU's primære og afledte ret; |
| --- | --- |

11.

insisterer på, at retssikkerheden med hensyn til overførsel af personoplysninger mellem EU og USA er et afgørende element for forbrugernes tillid og for den transatlantiske erhvervsudvikling og retshåndhævelsessamarbejdet, hvorfor det med henblik på at sikre effektivitet og langsigtet gennemførelse er en absolut nødvendighed, at de instrumenter, der åbner mulighed for en sådan overførsel, overholder både EU's primære og afledte ret;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre de henstillinger, som Artikel 29-Gruppen har fremsat i udtalelse 01/2016 om udkastet til tilstrækkelighedsafgørelsen vedrørende databeskyttelsesskjoldet mellem EU og USA, fuldt ud; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre de henstillinger, som Artikel 29-Gruppen har fremsat i udtalelse 01/2016 om udkastet til tilstrækkelighedsafgørelsen vedrørende databeskyttelsesskjoldet mellem EU og USA, fuldt ud;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at leve op til sin forpligtelse til inden for rammerne af databeskyttelsesskjoldet at foretage en periodisk og håndfast gennemgang af dens tilstrækkelighedsafgørelse og af de juridiske begrundelser for denne, navnlig set i lyset af den generelle forordning om databeskyttelse, som vil finde anvendelse om et par år; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at leve op til sin forpligtelse til inden for rammerne af databeskyttelsesskjoldet at foretage en periodisk og håndfast gennemgang af dens tilstrækkelighedsafgørelse og af de juridiske begrundelser for denne, navnlig set i lyset af den generelle forordning om databeskyttelse, som vil finde anvendelse om et par år;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte dialogen med den amerikanske regering med henblik på at forhandle sig frem til yderligere forbedringer af privacy shield-ordningen i betragtning af dennes nuværende mangler; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte dialogen med den amerikanske regering med henblik på at forhandle sig frem til yderligere forbedringer af privacy shield-ordningen i betragtning af dennes nuværende mangler;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til USA's regering og Kongres. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til USA's regering og Kongres.

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(2)  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 60.

(3)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(4)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89.

(5)  https://www.congress.gov/114/plaws/publ23/PLAW-114publ23.pdf

(6)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0230.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0388.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/86

---

P8_TA(2016)0234

En ny aftale for energiforbrugere

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om en ny aftale for energiforbrugere (2015/2323(INI))

(2018/C 076/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juli 2015 med titlen »En ny aftale for energiforbrugere« (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juli 2015 med titlen »En ny aftale for energiforbrugere« (COM(2015)0339),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juli 2015 med titlen »Lancering af den offentlige høring om en ny udformning af energimarkedet« (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juli 2015 med titlen »Lancering af den offentlige høring om en ny udformning af energimarkedet« (COM(2015)0340),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. februar 2016 med titlen »En EU-strategi for opvarmning og køling« (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. februar 2016 med titlen »En EU-strategi for opvarmning og køling« (COM(2016)0051),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. februar 2015 med titlen »En rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik« (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. februar 2015 med titlen »En rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik« (COM(2015)0080),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2014 med titlen »En investeringsplan for Europa« (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2014 med titlen »En investeringsplan for Europa« (COM(2014)0903),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2012 med titlen »Et fungerende indre energimarked« (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2012 med titlen »Et fungerende indre energimarked« (COM(2012)0663),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011 med titlen »Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011 med titlen »Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2011 med titlen »Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2011 med titlen »Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885),

| — | der henviser til den tredje energipakke, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje energipakke,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af personoplysninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af personoplysninger,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 2012/148/EU af 9. marts 2012 om forberedelserne af indførelsen af intelligente målersystemer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 2012/148/EU af 9. marts 2012 om forberedelserne af indførelsen af intelligente målersystemer,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2008 om vejen til et europæisk charter for energiforbrugernes rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2008 om vejen til et europæisk charter for energiforbrugernes rettigheder (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. september 2013 om et fungerende indre energimarked (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. september 2013 om et fungerende indre energimarked (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om energikøreplanen 2050, en fremtid med energi (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om energikøreplanen 2050, en fremtid med energi (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. februar 2014 om lokale og regionale konsekvenser af udviklingen af intelligente net (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. februar 2014 om lokale og regionale konsekvenser af udviklingen af intelligente net (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. april 2014 om forbrugerbeskyttelse — beskyttelse af forbrugere i forbindelse med forsyningspligtsydelser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. april 2014 om forbrugerbeskyttelse — beskyttelse af forbrugere i forbindelse med forsyningspligtsydelser (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2015 med titlen »Mod en europæisk energiunion« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2015 med titlen »Mod en europæisk energiunion« (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0161/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0161/2016),

| 1. | hilser Kommissionens meddelelse om en ny aftale for energiforbrugere velkommen; |
| --- | --- |

1.

hilser Kommissionens meddelelse om en ny aftale for energiforbrugere velkommen;

| 2. | understreger, at denne betænkning udelukkende fokuserer på forbrugere i private husholdninger i forbindelse med energiomstillingen; understreger, at industrisektorens forbrugere bør være genstand for en særskilt behandling; |
| --- | --- |

2.

understreger, at denne betænkning udelukkende fokuserer på forbrugere i private husholdninger i forbindelse med energiomstillingen; understreger, at industrisektorens forbrugere bør være genstand for en særskilt behandling;

| 3. | understreger, at den igangværende energiomstilling fører til en overgang fra et energisystem, der er baseret på central produktion, til et mere decentraliseret, energieffektivt og fleksibelt system, der i vid udstrækning er baseret på vedvarende energi; |
| --- | --- |

3.

understreger, at den igangværende energiomstilling fører til en overgang fra et energisystem, der er baseret på central produktion, til et mere decentraliseret, energieffektivt og fleksibelt system, der i vid udstrækning er baseret på vedvarende energi;

| 4. | gør opmærksom på omkostningerne i forbindelse med omstillingen til en ny markedsudformning i visse medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til disse omkostninger, for så vidt angår prisniveau og konkurrencedygtighed; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på omkostningerne i forbindelse med omstillingen til en ny markedsudformning i visse medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til disse omkostninger, for så vidt angår prisniveau og konkurrencedygtighed;

| 5. | minder om, at det endelige mål skal være en økonomi, der er baseret på at udnytte princippet om »energieffektivitet først/førende brændstof« fuldt ud og prioritere energibesparelser og foranstaltninger på behovssiden frem for på forsyningssiden for at nå de fastsatte klimamålsætninger i henhold til Parisaftalen med hensyn til 1,5o-scenariet, energisikkerhed, konkurrencedygtighed og navnlig lavere regninger til forbrugerne; |
| --- | --- |

5.

minder om, at det endelige mål skal være en økonomi, der er baseret på at udnytte princippet om »energieffektivitet først/førende brændstof« fuldt ud og prioritere energibesparelser og foranstaltninger på behovssiden frem for på forsyningssiden for at nå de fastsatte klimamålsætninger i henhold til Parisaftalen med hensyn til 1,5o-scenariet, energisikkerhed, konkurrencedygtighed og navnlig lavere regninger til forbrugerne;

| 6. | mener i denne forbindelse, at energiunionen bør have både nuværende borgeres og kommende generationers interesser i centrum og bør:






  a) | give borgerne stabil, prismæssigt overkommelig, effektiv og bæredygtig energi samt energieffektive produkter, tjenester og bygninger af høj kvalitet |
| --- | --- | --- |

6.

mener i denne forbindelse, at energiunionen bør have både nuværende borgeres og kommende generationers interesser i centrum og bør:

a)

give borgerne stabil, prismæssigt overkommelig, effektiv og bæredygtig energi samt energieffektive produkter, tjenester og bygninger af høj kvalitet

| b) | sætte borgerne i stand til at producere, forbruge, oplagre eller afsætte deres egen vedvarende energi, enten individuelt eller kollektivt, til at træffe energibesparende foranstaltninger og blive aktive deltagere på energimarkedet ved hjælp af forbrugervalgmuligheder og at give dem mulighed for sikkert og trygt at deltage i efterspørgselsreaktion; mener, at der i denne forbindelse skal fastsættes en praktisk fælles forståelse af definitionen på »producent-forbrugere« på EU-plan ved hjælp af en inddragende proces, der administreres af Kommissionen |
| --- | --- |

b)

sætte borgerne i stand til at producere, forbruge, oplagre eller afsætte deres egen vedvarende energi, enten individuelt eller kollektivt, til at træffe energibesparende foranstaltninger og blive aktive deltagere på energimarkedet ved hjælp af forbrugervalgmuligheder og at give dem mulighed for sikkert og trygt at deltage i efterspørgselsreaktion; mener, at der i denne forbindelse skal fastsættes en praktisk fælles forståelse af definitionen på »producent-forbrugere« på EU-plan ved hjælp af en inddragende proces, der administreres af Kommissionen

| c) | bidrage til at udrydde energifattigdom |
| --- | --- |

c)

bidrage til at udrydde energifattigdom

| d) | beskytte forbrugerne fra urimelig, konkurrencefjendtlig og illoyal adfærd fra markedsaktørernes side og sætte dem i stand til at udøve deres rettigheder fuldt ud |
| --- | --- |

d)

beskytte forbrugerne fra urimelig, konkurrencefjendtlig og illoyal adfærd fra markedsaktørernes side og sætte dem i stand til at udøve deres rettigheder fuldt ud

| e) | skabe gunstige vilkår for at sikre et velfungerende og konkurrencedygtigt indre energimarked med valgmuligheder samt gennemsigtig og klar adgang til oplysninger til forbrugerne; |
| --- | --- |

e)

skabe gunstige vilkår for at sikre et velfungerende og konkurrencedygtigt indre energimarked med valgmuligheder samt gennemsigtig og klar adgang til oplysninger til forbrugerne;

| 7. | mener, at udfasning af regulerede energipriser bør tage hensyn til det faktiske niveau af markedskonkurrencen i energiunionens strategiske kontekst, hvilket bør sikre, at forbrugerne har adgang til sikre energipriser; |
| --- | --- |

7.

mener, at udfasning af regulerede energipriser bør tage hensyn til det faktiske niveau af markedskonkurrencen i energiunionens strategiske kontekst, hvilket bør sikre, at forbrugerne har adgang til sikre energipriser;

| 8. | mener, at energiomstillingen som et generelt princip bør medføre et mere effektivt, gennemsigtigt, bæredygtigt, konkurrencedygtigt, stabilt, decentraliseret og inklusivt energisystem, der gavner samfundet som helhed, forøger inddragelsen af borgere og lokale og regionale aktører og lokalsamfund og bemyndiger dem til at eje eller tage del i ejerskabet af produktion, distribution og lagring af vedvarende energi, samtidig med at de mest sårbare beskyttes, og det sikres, at fordelene ved foranstaltninger til fremme af energieffektiviteten og vedvarende energi bliver gjort tilgængelige for dem; |
| --- | --- |

8.

mener, at energiomstillingen som et generelt princip bør medføre et mere effektivt, gennemsigtigt, bæredygtigt, konkurrencedygtigt, stabilt, decentraliseret og inklusivt energisystem, der gavner samfundet som helhed, forøger inddragelsen af borgere og lokale og regionale aktører og lokalsamfund og bemyndiger dem til at eje eller tage del i ejerskabet af produktion, distribution og lagring af vedvarende energi, samtidig med at de mest sårbare beskyttes, og det sikres, at fordelene ved foranstaltninger til fremme af energieffektiviteten og vedvarende energi bliver gjort tilgængelige for dem;

Mod et velfungerende energimarked til gavn for borgerne

| 9. | mener, at selv om der er gjort visse fremskridt, er den tredje energipakkes mål om at skabe et virkelig konkurrencedygtigt, gennemsigtigt og forbrugervenligt detailenergimarked endnu ikke blevet nået fuldt ud i alle EU-medlemsstater, hvilket fremgår af, at den høje markedskoncentration varer ved, at de faldende engrosomkostninger ikke afspejles i detailpriserne, samt at niveauet for forbrugertilfredshed og leverandørskift fortsat er lavt; |
| --- | --- |

9.

mener, at selv om der er gjort visse fremskridt, er den tredje energipakkes mål om at skabe et virkelig konkurrencedygtigt, gennemsigtigt og forbrugervenligt detailenergimarked endnu ikke blevet nået fuldt ud i alle EU-medlemsstater, hvilket fremgår af, at den høje markedskoncentration varer ved, at de faldende engrosomkostninger ikke afspejles i detailpriserne, samt at niveauet for forbrugertilfredshed og leverandørskift fortsat er lavt;

| 10. | mener derfor, at yderligere indikatorer for velfungerende, forbrugervenlige energimarkeder skal fastsættes eller udvikles af Kommissionen; understreger, at der skal tages hensyn til sådanne indikatorer, herunder den økonomiske virkning på energiforbrugeres leverandørskifte, tekniske barrierer for leverandørskifte eller planer og niveauer for forbrugerkendskab; |
| --- | --- |

10.

mener derfor, at yderligere indikatorer for velfungerende, forbrugervenlige energimarkeder skal fastsættes eller udvikles af Kommissionen; understreger, at der skal tages hensyn til sådanne indikatorer, herunder den økonomiske virkning på energiforbrugeres leverandørskifte, tekniske barrierer for leverandørskifte eller planer og niveauer for forbrugerkendskab;

| 11. | fremhæver, at åbne, gennemsigtige og konkurrenceprægede, velregulerede markeder er vigtige for at holde priserne nede, fremme innovation, forbedre kundeservice og fjerne hindringer for innovative nye forretningsmodeller, som kan give borgerne god nytteværdi, hvilket både styrker dem og bidrager til at forebygge energifattigdom; |
| --- | --- |

11.

fremhæver, at åbne, gennemsigtige og konkurrenceprægede, velregulerede markeder er vigtige for at holde priserne nede, fremme innovation, forbedre kundeservice og fjerne hindringer for innovative nye forretningsmodeller, som kan give borgerne god nytteværdi, hvilket både styrker dem og bidrager til at forebygge energifattigdom;

| 12. | minder om, at kundens valg er begrænset i distributionsnet, da de af natur er naturlige monopoler, dvs. at kunder ikke kan udskifte deres distributionssystemoperatør; understreger behovet for passende markedsovervågning af distributionsnetsoperatører for at beskytte kunderne mod pludselige stigninger i distributionsregningerne; |
| --- | --- |

12.

minder om, at kundens valg er begrænset i distributionsnet, da de af natur er naturlige monopoler, dvs. at kunder ikke kan udskifte deres distributionssystemoperatør; understreger behovet for passende markedsovervågning af distributionsnetsoperatører for at beskytte kunderne mod pludselige stigninger i distributionsregningerne;

| 13. | mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at fordelen ved at øge de nationale nets sammenkoblingsniveau ikke overføres til distributionssystemoperatørerne, men direkte omsættes til fordele for de endelige forbrugere; mener endvidere, at en forbedring af de nationale nets sammenkoblingsniveau skal have en positiv indvirkning på energipriserne for forbrugerne, og at det derfor skal undgås, at fordelene blot videregives til distributionssystemoperatørerne; |
| --- | --- |

13.

mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at fordelen ved at øge de nationale nets sammenkoblingsniveau ikke overføres til distributionssystemoperatørerne, men direkte omsættes til fordele for de endelige forbrugere; mener endvidere, at en forbedring af de nationale nets sammenkoblingsniveau skal have en positiv indvirkning på energipriserne for forbrugerne, og at det derfor skal undgås, at fordelene blot videregives til distributionssystemoperatørerne;

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre fuld gennemførelse af den tredje energipakke og anmoder om, at den revideres i form af en ny udformning af energimarkedet for at tage hensyn til følgende henstillinger i forbindelse med husholdningsforbrugere:






  a) | anbefaler at forbedre hyppigheden af energiregninger og både regningers og kontrakters gennemsigtighed og klarhed med henblik på at gøre det lettere at fortolke og sammenligne; insisterer på, at der anvendes et klart sprog uden tekniske termer; anmoder Kommissionen om i denne henseende at fastsætte minimumskrav til oplysningerne, herunder bedste praksis; understreger, at både faste gebyrer og skatter og afgifter bør klart identificeres som sådanne på regningerne, hvilket giver kunden mulighed for at skelne dem let fra de variable, forbrugsrelaterede omkostninger; minder om de eksisterende krav om, at leverandører på eller sammen med deres regninger skal angive hver energikildes bidrag til leverandørens samlede brændselssammensætning i det foregående år på en forståelig og sammenlignelig måde, herunder en angivelse af, hvor der kan findes oplysninger om de miljømæssige konsekvenser i form af CO2-emissioner og radioaktivt affald |
| --- | --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre fuld gennemførelse af den tredje energipakke og anmoder om, at den revideres i form af en ny udformning af energimarkedet for at tage hensyn til følgende henstillinger i forbindelse med husholdningsforbrugere:

a)

anbefaler at forbedre hyppigheden af energiregninger og både regningers og kontrakters gennemsigtighed og klarhed med henblik på at gøre det lettere at fortolke og sammenligne; insisterer på, at der anvendes et klart sprog uden tekniske termer; anmoder Kommissionen om i denne henseende at fastsætte minimumskrav til oplysningerne, herunder bedste praksis; understreger, at både faste gebyrer og skatter og afgifter bør klart identificeres som sådanne på regningerne, hvilket giver kunden mulighed for at skelne dem let fra de variable, forbrugsrelaterede omkostninger; minder om de eksisterende krav om, at leverandører på eller sammen med deres regninger skal angive hver energikildes bidrag til leverandørens samlede brændselssammensætning i det foregående år på en forståelig og sammenlignelig måde, herunder en angivelse af, hvor der kan findes oplysninger om de miljømæssige konsekvenser i form af CO2-emissioner og radioaktivt affald

| b) | anbefaler, at der oprettes et centralt kontaktpunkt til at give forbrugerne alle relevante oplysninger, så de kan træffe et informeret valg |
| --- | --- |

b)

anbefaler, at der oprettes et centralt kontaktpunkt til at give forbrugerne alle relevante oplysninger, så de kan træffe et informeret valg

| c) | anbefaler, at eftersom distributionssystemoperatører har adgang til en husstands historiske forbrug, bør de — såvel som operatører af uafhængige sammenligningsværktøjer — samarbejde med energimyndighederne for at undersøge, hvordan de bedst kan forsyne forbrugerne proaktivt med sammenligninger af tilbud med henblik på at sikre, at alle forbrugere, også dem, der ikke har internetadgang eller internetkendskab, kan finde ud af, om de kunne spare penge ved at skifte leverandør |
| --- | --- |

c)

anbefaler, at eftersom distributionssystemoperatører har adgang til en husstands historiske forbrug, bør de — såvel som operatører af uafhængige sammenligningsværktøjer — samarbejde med energimyndighederne for at undersøge, hvordan de bedst kan forsyne forbrugerne proaktivt med sammenligninger af tilbud med henblik på at sikre, at alle forbrugere, også dem, der ikke har internetadgang eller internetkendskab, kan finde ud af, om de kunne spare penge ved at skifte leverandør

| d) | anbefaler, at der udvikles retningslinjer for prissammenligningsværktøjer med henblik på at sikre, at forbrugerne har adgang til uafhængige, ajourførte og letforståelige sammenligningsværktøjer; mener, at medlemsstaterne bør overveje at udvikle akkrediteringsordninger, der dækker alle prissammenligningsværktøjer, i tråd med CEER's retningslinje |
| --- | --- |

d)

anbefaler, at der udvikles retningslinjer for prissammenligningsværktøjer med henblik på at sikre, at forbrugerne har adgang til uafhængige, ajourførte og letforståelige sammenligningsværktøjer; mener, at medlemsstaterne bør overveje at udvikle akkrediteringsordninger, der dækker alle prissammenligningsværktøjer, i tråd med CEER's retningslinje

| e) | anbefaler oprettelse af nye platforme, der skal tjene som uafhængige prissammenligningsværktøjer (PCT'er) for at skabe større klarhed for forbrugerne om fakturering; anbefaler, at sådanne uafhængige platforme giver forbrugerne oplysninger om de anvendte energikilders procentvise andel og de forskellige skatter, afgifter og tillæg, der er indeholdt i energipriserne på en sammenlignelig måde for at give forbrugeren mulighed for nemt at søge mere egnede tilbud med hensyn til pris, kvalitet og bæredygtighed; foreslår, at denne rolle kunne antages af eksisterende organer såsom nationale energiministerier, -myndigheder eller forbrugerorganisationer; anbefaler udvikling af mindst ét sådant uafhængigt prissammenligningsværktøj for hver medlemsstat |
| --- | --- |

e)

anbefaler oprettelse af nye platforme, der skal tjene som uafhængige prissammenligningsværktøjer (PCT'er) for at skabe større klarhed for forbrugerne om fakturering; anbefaler, at sådanne uafhængige platforme giver forbrugerne oplysninger om de anvendte energikilders procentvise andel og de forskellige skatter, afgifter og tillæg, der er indeholdt i energipriserne på en sammenlignelig måde for at give forbrugeren mulighed for nemt at søge mere egnede tilbud med hensyn til pris, kvalitet og bæredygtighed; foreslår, at denne rolle kunne antages af eksisterende organer såsom nationale energiministerier, -myndigheder eller forbrugerorganisationer; anbefaler udvikling af mindst ét sådant uafhængigt prissammenligningsværktøj for hver medlemsstat

| f) | anbefaler med henblik på at øge konkurrencen mellem leverandørerne, at medlemsstaterne udarbejder retningslinjer i samråd med operatørerne af prissammenligningsværktøjer og forbrugergrupper for at sikre, at leverandørernes udformning af forskellige tariffer giver mulighed for enkle sammenligninger og således at undgå forvirring blandt forbrugerne |
| --- | --- |

f)

anbefaler med henblik på at øge konkurrencen mellem leverandørerne, at medlemsstaterne udarbejder retningslinjer i samråd med operatørerne af prissammenligningsværktøjer og forbrugergrupper for at sikre, at leverandørernes udformning af forskellige tariffer giver mulighed for enkle sammenligninger og således at undgå forvirring blandt forbrugerne

| g) | anbefaler, at forbrugerne på eller i forbindelse med energiregningerne holdes underrettet om de mest hensigtsmæssige og fordelagtige takster for dem, på grundlag af deres historiske forbrugsmønstre, og at det skal være muligt for forbrugerne at skifte til denne tarif, hvis de ønsker det, på så enkel en måde som muligt; bemærker, i betragtning af at antallet af leverandørskift er meget lavt i mange medlemsstater, at mange husholdninger, især de mest sårbare, ikke er engageret i energimarkedet og sidder fast med uhensigtsmæssige, forældede og dyre takster |
| --- | --- |

g)

anbefaler, at forbrugerne på eller i forbindelse med energiregningerne holdes underrettet om de mest hensigtsmæssige og fordelagtige takster for dem, på grundlag af deres historiske forbrugsmønstre, og at det skal være muligt for forbrugerne at skifte til denne tarif, hvis de ønsker det, på så enkel en måde som muligt; bemærker, i betragtning af at antallet af leverandørskift er meget lavt i mange medlemsstater, at mange husholdninger, især de mest sårbare, ikke er engageret i energimarkedet og sidder fast med uhensigtsmæssige, forældede og dyre takster

| h) | anbefaler at undersøge mulige foranstaltninger for, at detailpriserne i højere grad skal kunne afspejle engrospriserne og således vende tendensen med en stigende andel af faste elementer i energiregningerne, navnlig skatter, afgifter og i nogle tilfælde netværksafgifter; fremhæver uoverensstemmelsen mellem de afgifter og skatter, der betales af henholdsvis husholdnings- og industriforbrugere; |
| --- | --- |

h)

anbefaler at undersøge mulige foranstaltninger for, at detailpriserne i højere grad skal kunne afspejle engrospriserne og således vende tendensen med en stigende andel af faste elementer i energiregningerne, navnlig skatter, afgifter og i nogle tilfælde netværksafgifter; fremhæver uoverensstemmelsen mellem de afgifter og skatter, der betales af henholdsvis husholdnings- og industriforbrugere;

| 15. | er af den faste overbevisning, at alle energileverandørers hjemmesider og digitale fakturering bør være fuldt tilgængelige for handicappede og skal leve op til de relevante krav i europæisk standard EN 301 549; |
| --- | --- |

15.

er af den faste overbevisning, at alle energileverandørers hjemmesider og digitale fakturering bør være fuldt tilgængelige for handicappede og skal leve op til de relevante krav i europæisk standard EN 301 549;

| 16. | insisterer på, at bestemmelserne om leverandørskift som fastlagt i den tredje energipakke bør gennemføres fuldt ud af medlemsstaterne, og at national lovgivning skal sikre forbrugerne retten til at skifte leverandør på en hurtig, nem og gratis måde, og at deres evne til at skifte ikke bør hindres af opsigelsesgebyrer eller sanktioner; insisterer på, at håndhævelsen af denne ret gennem markedsovervågning samt effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner er af afgørende betydning, og støtter ACER's henstillinger om skift med titlen »Bridge to 2025«; |
| --- | --- |

16.

insisterer på, at bestemmelserne om leverandørskift som fastlagt i den tredje energipakke bør gennemføres fuldt ud af medlemsstaterne, og at national lovgivning skal sikre forbrugerne retten til at skifte leverandør på en hurtig, nem og gratis måde, og at deres evne til at skifte ikke bør hindres af opsigelsesgebyrer eller sanktioner; insisterer på, at håndhævelsen af denne ret gennem markedsovervågning samt effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner er af afgørende betydning, og støtter ACER's henstillinger om skift med titlen »Bridge to 2025«;

| 17. | mener, at kollektive leverandørskifteordninger og oplysningskampagner bør fremmes for at hjælpe forbrugerne med at finde et bedre tilbud, både med hensyn til pris og kvalitet; understreger, at sådanne ordninger skal være uafhængige, pålidelige, gennemsigtige, omfattende og inklusive samt nå dem, der er mindre engageret; mener, at de lokale myndigheder, lovgivere og forbrugerorganisationer samt andre almennyttige organisationer er godt placeret til at udføre denne opgave med henblik på at undgå enhver form for misbrug; |
| --- | --- |

17.

mener, at kollektive leverandørskifteordninger og oplysningskampagner bør fremmes for at hjælpe forbrugerne med at finde et bedre tilbud, både med hensyn til pris og kvalitet; understreger, at sådanne ordninger skal være uafhængige, pålidelige, gennemsigtige, omfattende og inklusive samt nå dem, der er mindre engageret; mener, at de lokale myndigheder, lovgivere og forbrugerorganisationer samt andre almennyttige organisationer er godt placeret til at udføre denne opgave med henblik på at undgå enhver form for misbrug;

| 18. | insisterer på, at bestemmelserne i direktiverne om urimelig handelspraksis og forbrugerrettigheder i forbindelse med dørsalg, urimelige kontraktvilkår eller handelspraksisser samt aggressive markedsføringsmetoder gennemføres og håndhæves korrekt af medlemsstaterne, således at energiforbrugerne, især de mest sårbare, beskyttes; bemærker, at der i flere medlemsstater er sket en stigning i klager over dørsalg; |
| --- | --- |

18.

insisterer på, at bestemmelserne i direktiverne om urimelig handelspraksis og forbrugerrettigheder i forbindelse med dørsalg, urimelige kontraktvilkår eller handelspraksisser samt aggressive markedsføringsmetoder gennemføres og håndhæves korrekt af medlemsstaterne, således at energiforbrugerne, især de mest sårbare, beskyttes; bemærker, at der i flere medlemsstater er sket en stigning i klager over dørsalg;

| 19. | glæder sig over Kommissionens intention om at overveje at indføje love specifikt angående energi i bilaget til forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde (7); |
| --- | --- |

19.

glæder sig over Kommissionens intention om at overveje at indføje love specifikt angående energi i bilaget til forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde (7);

Sikring af et inklusivt energisystem ved at bistå borgerne med at tage ejerskab af energiomstillingen, producere deres egen vedvarende energi og blive energieffektive

| 20. | mener, at der inden for rammerne af et velfungerende energisystem, har de lokale myndigheder, lokalsamfund, kooperativer, husholdninger og enkeltpersoner en central rolle at spille og bør bidrage væsentligt til energiomstillingen og opfordres til at blive energiproducenter og leverandører, hvis de ønsker det; påpeger, at det derfor er vigtigt, at Den Europæiske Union vedtager en fælles og brugbar definition af »producent-forbrugere«; |
| --- | --- |

20.

mener, at der inden for rammerne af et velfungerende energisystem, har de lokale myndigheder, lokalsamfund, kooperativer, husholdninger og enkeltpersoner en central rolle at spille og bør bidrage væsentligt til energiomstillingen og opfordres til at blive energiproducenter og leverandører, hvis de ønsker det; påpeger, at det derfor er vigtigt, at Den Europæiske Union vedtager en fælles og brugbar definition af »producent-forbrugere«;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre nettomålingsordninger for at støtte egenproduktion og kooperativ energiproduktion; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre nettomålingsordninger for at støtte egenproduktion og kooperativ energiproduktion;

| 22. | mener, at betydelige adfærdsændringer blandt borgerne vil være vigtige for at opnå en optimal energiomstilling; mener, at incitamenter og adgang til information af høj kvalitet er afgørende i denne henseende, og anmoder Kommissionen om at behandle dette i sine kommende forslag; mener, at uddannelse og oplysningskampagner vil være vigtige faktorer i at skabe adfærdsændringer; |
| --- | --- |

22.

mener, at betydelige adfærdsændringer blandt borgerne vil være vigtige for at opnå en optimal energiomstilling; mener, at incitamenter og adgang til information af høj kvalitet er afgørende i denne henseende, og anmoder Kommissionen om at behandle dette i sine kommende forslag; mener, at uddannelse og oplysningskampagner vil være vigtige faktorer i at skabe adfærdsændringer;

| 23. | mener, at begrænset adgang til kapital og finansiel ekspertise, betydelige indledende investeringsomkostninger og lange tilbagebetalingsfrister udgør hindringer for udbredelsen af egenproduktion og energieffektivitetsforanstaltninger; opfordrer til nye forretningsmodeller, kollektive indkøbsordninger og innovative finansielle instrumenter, der fungerer som incitament til egenproduktion, selvforsyning og energibesparende foranstaltninger for alle forbrugere; mener, at dette bør blive et vigtigt mål for EIB, EFSI, Horisont 2020 og strukturfondene, som offentlige organer og markedsaktører bør udnytte fuldt ud; gentager, at projekter bør finansieres på grundlag af sammenlignelig omkostningseffektivitet, men stadig med tanke på nationale og europæiske klima- og energimål og -forpligtelser; |
| --- | --- |

23.

mener, at begrænset adgang til kapital og finansiel ekspertise, betydelige indledende investeringsomkostninger og lange tilbagebetalingsfrister udgør hindringer for udbredelsen af egenproduktion og energieffektivitetsforanstaltninger; opfordrer til nye forretningsmodeller, kollektive indkøbsordninger og innovative finansielle instrumenter, der fungerer som incitament til egenproduktion, selvforsyning og energibesparende foranstaltninger for alle forbrugere; mener, at dette bør blive et vigtigt mål for EIB, EFSI, Horisont 2020 og strukturfondene, som offentlige organer og markedsaktører bør udnytte fuldt ud; gentager, at projekter bør finansieres på grundlag af sammenlignelig omkostningseffektivitet, men stadig med tanke på nationale og europæiske klima- og energimål og -forpligtelser;

| 24. | opfordrer til stabile, tilstrækkelige og omkostningseffektive vederlagsordninger for at garantere sikkerheden for investorerne og øge udbredelsen af små og mellemstore vedvarende energiprojekter, samtidig med at markedsforvridningerne minimeres; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til fuldt ud at anvende de minimis-undtagelserne i 2014-retningslinjerne for statsstøtte; mener, at nettakster og andre gebyrer bør være gennemskuelige og ikke-diskriminerende og på fair vis afspejle forbrugerens indvirkning på nettet, hvorved dobbeltopkrævning undgås, samtidig med at der garanteres tilstrækkelig finansiering til vedligeholdelse og udvikling af distributionsnet; beklager de ændringer med tilbagevirkende kraft, der er sket i støtteordningerne, samt indførelsen af uretfærdige og afstraffende skatter eller afgifter, som hindrer den fortsatte udvidelse af egenproduktion; fremhæver, at det er vigtigt med veludformede og fremtidssikrede støtteordninger med henblik på at skabe større sikkerhed for investorerne og værdi for pengene og at undgå sådanne ændringer i fremtiden; understreger, at producent-forbrugere, der giver nettet lagringskapacitet, bør belønnes; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til stabile, tilstrækkelige og omkostningseffektive vederlagsordninger for at garantere sikkerheden for investorerne og øge udbredelsen af små og mellemstore vedvarende energiprojekter, samtidig med at markedsforvridningerne minimeres; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til fuldt ud at anvende de minimis-undtagelserne i 2014-retningslinjerne for statsstøtte; mener, at nettakster og andre gebyrer bør være gennemskuelige og ikke-diskriminerende og på fair vis afspejle forbrugerens indvirkning på nettet, hvorved dobbeltopkrævning undgås, samtidig med at der garanteres tilstrækkelig finansiering til vedligeholdelse og udvikling af distributionsnet; beklager de ændringer med tilbagevirkende kraft, der er sket i støtteordningerne, samt indførelsen af uretfærdige og afstraffende skatter eller afgifter, som hindrer den fortsatte udvidelse af egenproduktion; fremhæver, at det er vigtigt med veludformede og fremtidssikrede støtteordninger med henblik på at skabe større sikkerhed for investorerne og værdi for pengene og at undgå sådanne ændringer i fremtiden; understreger, at producent-forbrugere, der giver nettet lagringskapacitet, bør belønnes;

| 25. | anbefaler at begrænse de administrative hindringer for ny egenproduktionskapacitet til et absolut minimum og foreslår, at godkendelsesprocedurerne gøres kortere og forenkles, navnlig ved at fjerne begrænsningerne for adgang til markedet og nettet; foreslår at forkorte og forenkle godkendelsesprocedurerne, for eksempel ved at gå over til en simpel meddelelsespligt, samtidig med at alle retlige krav overholdes, og det sikres, at distributionssystemoperatørerne informeres; foreslår, at en revision af direktivet om vedvarende energi kunne omfatte specifikke bestemmelser til fjernelse af hindringer og fremme af lokalsamfundsstyrede/kooperative energiordninger via »one-stop-shops«, der beskæftiger sig med projekttilladelser og yder finansiel og teknisk ekspertise og/eller specifikke informationskampagner på lokalsamfundsplan, samt ved at sikre producent-forbrugere adgang til alternative tvistbilæggelsesordninger; |
| --- | --- |

25.

anbefaler at begrænse de administrative hindringer for ny egenproduktionskapacitet til et absolut minimum og foreslår, at godkendelsesprocedurerne gøres kortere og forenkles, navnlig ved at fjerne begrænsningerne for adgang til markedet og nettet; foreslår at forkorte og forenkle godkendelsesprocedurerne, for eksempel ved at gå over til en simpel meddelelsespligt, samtidig med at alle retlige krav overholdes, og det sikres, at distributionssystemoperatørerne informeres; foreslår, at en revision af direktivet om vedvarende energi kunne omfatte specifikke bestemmelser til fjernelse af hindringer og fremme af lokalsamfundsstyrede/kooperative energiordninger via »one-stop-shops«, der beskæftiger sig med projekttilladelser og yder finansiel og teknisk ekspertise og/eller specifikke informationskampagner på lokalsamfundsplan, samt ved at sikre producent-forbrugere adgang til alternative tvistbilæggelsesordninger;

| 26. | fremhæver behovet for at udvikle fordelagtige, stabile og retfærdige rammer for lejere og dem, der bor i bygninger med flere boliger, med henblik på at give dem mulighed for at nyde godt af fælles ejerskab, egenproduktion og energieffektivitetsforanstaltninger; |
| --- | --- |

26.

fremhæver behovet for at udvikle fordelagtige, stabile og retfærdige rammer for lejere og dem, der bor i bygninger med flere boliger, med henblik på at give dem mulighed for at nyde godt af fælles ejerskab, egenproduktion og energieffektivitetsforanstaltninger;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at forstærke sin støtte til borgmesteraftalen, intelligente byer og lokalsamfund samt samfund med 100 % vedvarende energiforsyning med henblik på at udvide og udvikle dem yderligere som et værktøj til at fremme egenproduktion og energieffektivitetsforanstaltninger, bekæmpe energifattigdom, lette udvekslingen af bedste praksis mellem alle myndigheder, regioner og medlemsstater samt sikre, at alle lokale myndigheder er bevidste om den finansielle støtte, de har til rådighed; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at forstærke sin støtte til borgmesteraftalen, intelligente byer og lokalsamfund samt samfund med 100 % vedvarende energiforsyning med henblik på at udvide og udvikle dem yderligere som et værktøj til at fremme egenproduktion og energieffektivitetsforanstaltninger, bekæmpe energifattigdom, lette udvekslingen af bedste praksis mellem alle myndigheder, regioner og medlemsstater samt sikre, at alle lokale myndigheder er bevidste om den finansielle støtte, de har til rådighed;

Fremme af udviklingen med hensyn til styring af efterspørgselsreaktion

| 28. | understreger, at for at skabe incitamenter til efterspørgselsreaktion skal energipriserne variere meget mellem spidsbelastningsperioder og lavlastperioder, og støtter derfor udviklingen af dynamisk prisdannelse på frivillig basis, som er underlagt en grundig vurdering af dens virkninger på alle forbrugere; understreger behovet for at udnytte teknologier, der giver prissignaler, der belønner fleksibelt forbrug og dermed gør forbrugerne bedre til at reagere på ændringer; mener, at taksterne skal være gennemskuelige, sammenlignelige og tydeligt forklaret; anbefaler yderligere at analysere, hvordan man kan fastsætte og gennemføre progressive og variable takstsystemer med henblik på at tilskynde energibesparelser, egenproduktion, efterspørgselsreaktion og energieffektivitet; minder Kommissionen om, at det bør garanteres i forbindelse med udarbejdelsen af de kommende lovforslag, at indførelsen af dynamisk prisfastsættelse følges op af øget information til kunderne; |
| --- | --- |

28.

understreger, at for at skabe incitamenter til efterspørgselsreaktion skal energipriserne variere meget mellem spidsbelastningsperioder og lavlastperioder, og støtter derfor udviklingen af dynamisk prisdannelse på frivillig basis, som er underlagt en grundig vurdering af dens virkninger på alle forbrugere; understreger behovet for at udnytte teknologier, der giver prissignaler, der belønner fleksibelt forbrug og dermed gør forbrugerne bedre til at reagere på ændringer; mener, at taksterne skal være gennemskuelige, sammenlignelige og tydeligt forklaret; anbefaler yderligere at analysere, hvordan man kan fastsætte og gennemføre progressive og variable takstsystemer med henblik på at tilskynde energibesparelser, egenproduktion, efterspørgselsreaktion og energieffektivitet; minder Kommissionen om, at det bør garanteres i forbindelse med udarbejdelsen af de kommende lovforslag, at indførelsen af dynamisk prisfastsættelse følges op af øget information til kunderne;

| 29. | mener, at forbrugerne bør have let og rettidig adgang til oplysninger om deres energiforbrug og hermed forbundne omkostninger for at hjælpe dem med at træffe kvalificerede valg; bemærker, at kun 16 medlemsstater har forpligtet sig til at indføre intelligente målere i stor skala inden 2020; mener, at når der er indført intelligente målere, bør medlemsstaterne sikre solide retlige rammer for at garantere, at ubegrundet tilbagefakturering ikke længere forekommer, og at indførelsen sker på en måde, som er effektiv og økonomisk overkommelig for alle forbrugere, især forbrugere, der er ramt af energifattigdom; fastholder, at fordelene ved intelligente målere bør deles på en rimelig måde mellem netoperatører og brugere; |
| --- | --- |

29.

mener, at forbrugerne bør have let og rettidig adgang til oplysninger om deres energiforbrug og hermed forbundne omkostninger for at hjælpe dem med at træffe kvalificerede valg; bemærker, at kun 16 medlemsstater har forpligtet sig til at indføre intelligente målere i stor skala inden 2020; mener, at når der er indført intelligente målere, bør medlemsstaterne sikre solide retlige rammer for at garantere, at ubegrundet tilbagefakturering ikke længere forekommer, og at indførelsen sker på en måde, som er effektiv og økonomisk overkommelig for alle forbrugere, især forbrugere, der er ramt af energifattigdom; fastholder, at fordelene ved intelligente målere bør deles på en rimelig måde mellem netoperatører og brugere;

| 30. | understreger, at udviklingen af intelligente teknologier spiller en central rolle i energiomstillingen og kan hjælpe forbrugerne med at nedsætte deres energiomkostninger og forbedre energieffektiviteten; opfordrer til hurtig udbredelse af IKT, inklusive mobilapplikationer, onlineplatforme og onlinefakturering; understreger imidlertid, at denne udvikling ikke må medføre, at de mest sårbare eller mindre engagerede forbrugere sakker bagud, eller at deres regninger stiger, hvis de ikke direkte har udnyttet fordelene; bemærker, at særlig støtte bør gives til disse grupper, og at enhver fastholdelseseffekt, der kan hæmme forbrugernes evne til frit at vælge mellem takster og leverandører, bør undgås; |
| --- | --- |

30.

understreger, at udviklingen af intelligente teknologier spiller en central rolle i energiomstillingen og kan hjælpe forbrugerne med at nedsætte deres energiomkostninger og forbedre energieffektiviteten; opfordrer til hurtig udbredelse af IKT, inklusive mobilapplikationer, onlineplatforme og onlinefakturering; understreger imidlertid, at denne udvikling ikke må medføre, at de mest sårbare eller mindre engagerede forbrugere sakker bagud, eller at deres regninger stiger, hvis de ikke direkte har udnyttet fordelene; bemærker, at særlig støtte bør gives til disse grupper, og at enhver fastholdelseseffekt, der kan hæmme forbrugernes evne til frit at vælge mellem takster og leverandører, bør undgås;

| 31. | understreger behovet for at lette udviklingen af intelligente net og apparater, der automatiserer styringen af energiforbruget som reaktion på prissignaler; bemærker, at intelligente apparater skal sikre en høj grad af databeskyttelse og være interoperable, udformede med henblik på at gavne den endelige forbruger og udstyrede med funktioner, der fremmer energibesparelser og understøtter udviklingen af markeder for energitjenesteydelser og forbrugsstyring; |
| --- | --- |

31.

understreger behovet for at lette udviklingen af intelligente net og apparater, der automatiserer styringen af energiforbruget som reaktion på prissignaler; bemærker, at intelligente apparater skal sikre en høj grad af databeskyttelse og være interoperable, udformede med henblik på at gavne den endelige forbruger og udstyrede med funktioner, der fremmer energibesparelser og understøtter udviklingen af markeder for energitjenesteydelser og forbrugsstyring;

| 32. | understreger, at forbrugerne frit bør kunne vælge forsyningsvirksomhed og energitjenesteselskab (ESCO'er) uafhængigt af leverandør; |
| --- | --- |

32.

understreger, at forbrugerne frit bør kunne vælge forsyningsvirksomhed og energitjenesteselskab (ESCO'er) uafhængigt af leverandør;

| 33. | understreger, at indsamling, behandling og lagring af borgernes energioplysninger bør forvaltes af organer, der forvalter dataadgang på en ikke-diskriminerende måde, og bør være i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning om privatlivets fred og databeskyttelse, som fastsætter, at forbrugerne altid bør kunne bestemme over deres egne personoplysninger, og at disse kun bør videregives til tredjemand efter forbrugerens udtrykkelige samtykke; mener endvidere, at borgerne bør kunne udøve deres rettigheder til at få personoplysninger rettet eller slettet; |
| --- | --- |

33.

understreger, at indsamling, behandling og lagring af borgernes energioplysninger bør forvaltes af organer, der forvalter dataadgang på en ikke-diskriminerende måde, og bør være i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning om privatlivets fred og databeskyttelse, som fastsætter, at forbrugerne altid bør kunne bestemme over deres egne personoplysninger, og at disse kun bør videregives til tredjemand efter forbrugerens udtrykkelige samtykke; mener endvidere, at borgerne bør kunne udøve deres rettigheder til at få personoplysninger rettet eller slettet;

Håndtering af årsagerne til energifattigdom

| 34. | opfordrer til øget samordning på EU-plan med henblik på at bekæmpe energifattigdom gennem udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og udvikle en bred, fælles definition af energifattigdom, der fokuserer på den idé, at adgang til energi til overkommelige priser er en grundlæggende social rettighed; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til øget samordning på EU-plan med henblik på at bekæmpe energifattigdom gennem udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og udvikle en bred, fælles definition af energifattigdom, der fokuserer på den idé, at adgang til energi til overkommelige priser er en grundlæggende social rettighed;

| 35. | fastholder, at bedre datatilgængelighed og -indsamling er afgørende for at vurdere situationen og målrette bistanden til borgere, husholdninger og lokalsamfund så effektivt som muligt; |
| --- | --- |

35.

fastholder, at bedre datatilgængelighed og -indsamling er afgørende for at vurdere situationen og målrette bistanden til borgere, husholdninger og lokalsamfund så effektivt som muligt;

| 36. | understreger betydningen af at tilskynde til synergi, især mellem de lokale myndigheder og distributionssystemoperatørerne, som bedst er i stand til at give flest mulige oplysninger om graden af energifattigdom og opdage risiko for at blive ramt af energifattigdom, under fuld overholdelse af EU's og de nationale bestemmelser om databeskyttelse; |
| --- | --- |

36.

understreger betydningen af at tilskynde til synergi, især mellem de lokale myndigheder og distributionssystemoperatørerne, som bedst er i stand til at give flest mulige oplysninger om graden af energifattigdom og opdage risiko for at blive ramt af energifattigdom, under fuld overholdelse af EU's og de nationale bestemmelser om databeskyttelse;

| 37. | mener, at energiunionens styringsmæssige rammer bør omfatte mål og rapportering fra medlemsstaterne vedrørende energifattigdom, og at en værktøjskasse for god praksis bør udvikles; |
| --- | --- |

37.

mener, at energiunionens styringsmæssige rammer bør omfatte mål og rapportering fra medlemsstaterne vedrørende energifattigdom, og at en værktøjskasse for god praksis bør udvikles;

| 38. | er af den opfattelse, at energieffektivitetsfremmende foranstaltninger har afgørende betydning for enhver omkostningseffektiv strategi for at bekæmpe energifattigdom og forbrugersårbarhed, og at de supplerer socialsikringspolitikker; opfordrer til foranstaltninger, der sikrer, at energieffektiv renovering af eksisterende bygninger fokuserer mere på borgere, der er ramt af energifattigdom, i forbindelse med revisionen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne og energieffektivitetsdirektivet, navnlig artikel 7; foreslår, at det overvejes at indføre et mål om at mindske antallet af ejendomme, der ikke er energieffektive, inden 2030 med fokus på udlejningsejendomme og sociale boliger; mener, at bygninger, der ejes af og huser offentlige myndigheder, bør gå forrest på dette område; |
| --- | --- |

38.

er af den opfattelse, at energieffektivitetsfremmende foranstaltninger har afgørende betydning for enhver omkostningseffektiv strategi for at bekæmpe energifattigdom og forbrugersårbarhed, og at de supplerer socialsikringspolitikker; opfordrer til foranstaltninger, der sikrer, at energieffektiv renovering af eksisterende bygninger fokuserer mere på borgere, der er ramt af energifattigdom, i forbindelse med revisionen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne og energieffektivitetsdirektivet, navnlig artikel 7; foreslår, at det overvejes at indføre et mål om at mindske antallet af ejendomme, der ikke er energieffektive, inden 2030 med fokus på udlejningsejendomme og sociale boliger; mener, at bygninger, der ejes af og huser offentlige myndigheder, bør gå forrest på dette område;

| 39. | opfordrer til, at EU's midler til energieffektivitet og støtte til egenproduktion fokuserer mere på lavindkomstforbrugere, der er ramt af energifattigdom, og at spørgsmålet om splittede incitamenter mellem lejere og ejere søges løst; |
| --- | --- |

39.

opfordrer til, at EU's midler til energieffektivitet og støtte til egenproduktion fokuserer mere på lavindkomstforbrugere, der er ramt af energifattigdom, og at spørgsmålet om splittede incitamenter mellem lejere og ejere søges løst;

| 40. | mener, at målrettede sociale takster er afgørende for lavindkomsthusholdninger og sårbare borgere og derfor bør fremmes, dog under hensyntagen til forskellig praksis i medlemsstaterne; mener, at alle sådanne sociale takster bør være fuldt gennemsigtige; |
| --- | --- |

40.

mener, at målrettede sociale takster er afgørende for lavindkomsthusholdninger og sårbare borgere og derfor bør fremmes, dog under hensyntagen til forskellig praksis i medlemsstaterne; mener, at alle sådanne sociale takster bør være fuldt gennemsigtige;

o

o o

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

41.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 286 E af 27.11.2009, s. 24.

(2)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 8.

(3)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 62.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0065.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0342.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0444.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (EUT L 364 af 9.12.2004, s. 1).

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/93

---

P8_TA(2016)0235

Fattigdom: et kønsperspektiv

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (2015/2228(INI))

(2018/C 076/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 8, 9, 151, 153 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, 9, 151, 153 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne om sociale rettigheder og ligestilling mellem kvinder og mænd, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne om sociale rettigheder og ligestilling mellem kvinder og mænd,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til EU’s vækststrategi Europa 2020 og navnlig dens målsætning om at nedbringe antallet af europæiske borgere, der lever under de nationale fattigdomsgrænser, med 25 % inden 2020 og dermed hjælpe over 20 mio. mennesker ud af fattigdom, og til behovet for fuldt ud at udbygge medlemsstaternes sociale sikringssystemer og pensionssystemer for at sikre passende indkomststøtte, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s vækststrategi Europa 2020 og navnlig dens målsætning om at nedbringe antallet af europæiske borgere, der lever under de nationale fattigdomsgrænser, med 25 % inden 2020 og dermed hjælpe over 20 mio. mennesker ud af fattigdom, og til behovet for fuldt ud at udbygge medlemsstaternes sociale sikringssystemer og pensionssystemer for at sikre passende indkomststøtte,

| — | der henviser til Kommissionens sociale investeringspakke (SIP) fra 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens sociale investeringspakke (SIP) fra 2013,

| — | der henviser til Den Europæiske Socialfonds praksisfælleskab om integrering af kønsaspektet (GenderCop) og navnlig GenderCop's arbejdsgruppe om fattigdom og inklusion, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Socialfonds praksisfælleskab om integrering af kønsaspektet (GenderCop) og navnlig GenderCop's arbejdsgruppe om fattigdom og inklusion,

| — | der henviser til artikel 7 i forordningen om fælles bestemmelser for strukturfondene for perioden 2014-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i forordningen om fælles bestemmelser for strukturfondene for perioden 2014-2020,

| — | der henviser til den årlige konference i 2014 i den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den årlige konference i 2014 i den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF,

| — | der henviser til Kommissionens køreplan fra august 2015 om en ny start for at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens køreplan fra august 2015 om en ny start for at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278),

| — | der henviser til resultaterne af EU's undersøgelse angående lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoner, som blev foretaget af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) og offentliggjort den 17. maj 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af EU's undersøgelse angående lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoner, som blev foretaget af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) og offentliggjort den 17. maj 2013,

| — | der henviser til sine beslutninger af 13. oktober 2005 om kvinder og fattigdom i Europa (1) og af 3. februar 2009 om ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 13. oktober 2005 om kvinder og fattigdom i Europa (1) og af 3. februar 2009 om ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerne (2),

| — | der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. oktober 2010 (3) med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktivet om barselsorlov, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. oktober 2010 (3) med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktivet om barselsorlov,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. april 2011 om prioriteringer og udkast til en ny EU-rammepolitik til bekæmpelse af vold mod kvinder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. april 2011 om prioriteringer og udkast til en ny EU-rammepolitik til bekæmpelse af vold mod kvinder (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om situationen for kvinder, som nærmer sig pensionsalderen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om situationen for kvinder, som nærmer sig pensionsalderen (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om enlige mødres situation (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om enlige mødres situation (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 med henstillinger til Kommissionen om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 med henstillinger til Kommissionen om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. februar 2013 om 57. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (CWS) vedrørende afskaffelse og forebyggelse af alle former for vold mod kvinder og piger (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. februar 2013 om 57. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (CWS) vedrørende afskaffelse og forebyggelse af alle former for vold mod kvinder og piger (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2013 om den økonomiske krises indvirkning på ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2013 om den økonomiske krises indvirkning på ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2013 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2013 (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015 (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (13),

| — | der henviser til den undersøgelse, der blev offentliggjort i april 2014, og som Kommissionen har igangsat: »Single parents and employment in Europe« (Enlige forældre og beskæftigelse i Europa), |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse, der blev offentliggjort i april 2014, og som Kommissionen har igangsat: »Single parents and employment in Europe« (Enlige forældre og beskæftigelse i Europa),

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender om opfyldelse af målsætningerne for fattigdomsbekæmpelse i lyset af husholdningernes stigende omkostninger og den vedlagte udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender om opfyldelse af målsætningerne for fattigdomsbekæmpelse i lyset af husholdningernes stigende omkostninger og den vedlagte udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0040/2016),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0153/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0153/2016),

| A. | der henviser til, at det af seneste data fra Eurostat fremgår, at antallet af kvinder, der lever i fattigdom, konstant er højere end mænd, idet tallene er ca. 64,6 mio. kvinder og 57,6 mio. mænd (14); der henviser til, at dette viser, at fattigdom rammer mænd og kvinder forskelligt; der henviser til, at kvinder er særlig berørt af risikoen for fattigdom i EU-28 i 2014, og at andelen ligger på 46,6 % før sociale overførsler og 17,7 % efter sådanne overførsler; der henviser til, at fattigdommen blandt kvinder varierer meget mellem medlemsstaterne; der henviser til, at uanset hvor specifikke risikogrupperne er, f.eks. ældre kvinder, enlige kvinder, enlige forældre, lesbiske, biseksuelle, transkønnede kvinder og kvinder med handicap, er fattigdomsraterne blandt indvandrerkvinder og kvinder fra etniske mindretal de samme i hele Den Europæiske Union; der henviser til, at 38,9 % af den samlede befolkning og 48,6 % af de enlige kvinder i EU-28 er ikke i stand til at klare uventede udgifter; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder rapporter, at kvinder udgør flertallet af verdens fattigste mennesker, og at antallet af kvinder, der lever i fattigdom i landdistrikterne er steget med 50 % siden 1975, at kvinder arbejder to tredjedele af verdens arbejdstider og frembringer halvdelen af verdens fødevarer, men de tjener kun 10 % af verdens indtægter og ejer mindre end 1 % af verdens formue; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det af seneste data fra Eurostat fremgår, at antallet af kvinder, der lever i fattigdom, konstant er højere end mænd, idet tallene er ca. 64,6 mio. kvinder og 57,6 mio. mænd (14); der henviser til, at dette viser, at fattigdom rammer mænd og kvinder forskelligt; der henviser til, at kvinder er særlig berørt af risikoen for fattigdom i EU-28 i 2014, og at andelen ligger på 46,6 % før sociale overførsler og 17,7 % efter sådanne overførsler; der henviser til, at fattigdommen blandt kvinder varierer meget mellem medlemsstaterne; der henviser til, at uanset hvor specifikke risikogrupperne er, f.eks. ældre kvinder, enlige kvinder, enlige forældre, lesbiske, biseksuelle, transkønnede kvinder og kvinder med handicap, er fattigdomsraterne blandt indvandrerkvinder og kvinder fra etniske mindretal de samme i hele Den Europæiske Union; der henviser til, at 38,9 % af den samlede befolkning og 48,6 % af de enlige kvinder i EU-28 er ikke i stand til at klare uventede udgifter; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder rapporter, at kvinder udgør flertallet af verdens fattigste mennesker, og at antallet af kvinder, der lever i fattigdom i landdistrikterne er steget med 50 % siden 1975, at kvinder arbejder to tredjedele af verdens arbejdstider og frembringer halvdelen af verdens fødevarer, men de tjener kun 10 % af verdens indtægter og ejer mindre end 1 % af verdens formue;

| B. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet, som opnås ved at øge den sociale og økonomiske velfærd, ikke alene gavner kvinder, men økonomien og samfundet som helhed; der henviser til, at målet om at sikre ligestilling mellem mænd og kvinder går tilbage til Romtraktaten fra 1957; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet, som opnås ved at øge den sociale og økonomiske velfærd, ikke alene gavner kvinder, men økonomien og samfundet som helhed; der henviser til, at målet om at sikre ligestilling mellem mænd og kvinder går tilbage til Romtraktaten fra 1957;

| C. | der henviser til, at regeringerne i De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling forpligtede sig til at sikre, at alle drenge og piger gennemfører en fuld primæruddannelse; der henviser til, at Europa-Parlamentet i maj 2015 organiserede et arrangement med titlen »Styrkelse af kvinder og piger gennem uddannelse« i anledning af Den Internationale Kvindedag; der henviser til, at uddannelse, såvel formel som uformel, medvirker til at afskaffe marginalisering og flere former for forskelsbehandling ved at skabe dialog, åbenhed og forståelse mellem samfundene og ved at styrke marginaliserede samfund; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at regeringerne i De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling forpligtede sig til at sikre, at alle drenge og piger gennemfører en fuld primæruddannelse; der henviser til, at Europa-Parlamentet i maj 2015 organiserede et arrangement med titlen »Styrkelse af kvinder og piger gennem uddannelse« i anledning af Den Internationale Kvindedag; der henviser til, at uddannelse, såvel formel som uformel, medvirker til at afskaffe marginalisering og flere former for forskelsbehandling ved at skabe dialog, åbenhed og forståelse mellem samfundene og ved at styrke marginaliserede samfund;

| D. | der henviser til, at i recessionstider står personer, der i forvejen er i risiko for at leve i fattigdom og som i højere grad er kvinder, i en sårbar situation vedrørende beskæftigelsesmuligheder og social sikring, især individer i grupper, der udsættes for flere former for forskelsbehandling; der henviser til, at det af EU's LGBT-undersøgelse fremgår, at lesbiske og transkønnede kvinder løber en uforholdsmæssigt stor risiko for forskelsbehandling på grund af deres seksuelle orientering eller kønsidentitet, hvad angår beskæftigelse (19 %), uddannelse (19 %), boligforhold (13 %), sundhedsvæsen (10 %) og adgang til sociale tjenester (8 %); der henviser til, at dette medfører uforholdsmæssigt store risici for deres økonomiske og sociale velfærd; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at i recessionstider står personer, der i forvejen er i risiko for at leve i fattigdom og som i højere grad er kvinder, i en sårbar situation vedrørende beskæftigelsesmuligheder og social sikring, især individer i grupper, der udsættes for flere former for forskelsbehandling; der henviser til, at det af EU's LGBT-undersøgelse fremgår, at lesbiske og transkønnede kvinder løber en uforholdsmæssigt stor risiko for forskelsbehandling på grund af deres seksuelle orientering eller kønsidentitet, hvad angår beskæftigelse (19 %), uddannelse (19 %), boligforhold (13 %), sundhedsvæsen (10 %) og adgang til sociale tjenester (8 %); der henviser til, at dette medfører uforholdsmæssigt store risici for deres økonomiske og sociale velfærd;

| E. | der henviser til, at de sparepolitikker, der kræves af Kommissionen, og som gennemføres af medlemsstaterne, har lagt sig til virkningerne af den økonomiske krise i de seneste år og øget ulighederne og især ramt kvinder, hvilket har forværret fattigdommen blandt kvinder og i højere grad udelukket dem fra arbejdsmarkedet; der henviser til, at netværket af offentlige tjenester og infrastruktur for pasning af børn, ældre og syge samt levering af gratis offentlige serviceydelser af høj kvalitet, er blevet reduceret; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de sparepolitikker, der kræves af Kommissionen, og som gennemføres af medlemsstaterne, har lagt sig til virkningerne af den økonomiske krise i de seneste år og øget ulighederne og især ramt kvinder, hvilket har forværret fattigdommen blandt kvinder og i højere grad udelukket dem fra arbejdsmarkedet; der henviser til, at netværket af offentlige tjenester og infrastruktur for pasning af børn, ældre og syge samt levering af gratis offentlige serviceydelser af høj kvalitet, er blevet reduceret;

| F. | der henviser til, at familier med enlige forsørgere er i større risiko for at blive ramt af fattigdom eller social udstødelse (49,8 % mod 25,2 % af de gennemsnitlige husstande med børn, selvom der er store forskelle mellem landene) (15); der henviser til, at i 56,6 % af familierne med enlige forsørgere i EU i 2014, var eneforsørgeren en kvinde, ifølge Eurostat; der henviser til, at fattigdom har stor indflydelse på den personlige udvikling og opdragelsen af børn, og at virkningerne kan vare hele livet; der henviser til, uddannelseskløften mellem børn fra forskellige socioøkonomiske baggrunde er blevet større (i 11 lande modtager kun 15 % af børn mellem 0 og 3 år førskoleundervisning og børnepasning); der henviser til, at der er en stærk sandsynlighed for, at fattigdom arves over flere generationer; der henviser til, at mangel på uddannelse af god kvalitet er en faktor, som i væsentlig grad øger risikoen for børnefattigdom og social udstødelse af børn, og at en række faktorer relateret til familielivet — f.eks. mangel på stabilitet, vold eller dårlig boligforhold — i betydelig grad øger risikoen for skolefrafald; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at familier med enlige forsørgere er i større risiko for at blive ramt af fattigdom eller social udstødelse (49,8 % mod 25,2 % af de gennemsnitlige husstande med børn, selvom der er store forskelle mellem landene) (15); der henviser til, at i 56,6 % af familierne med enlige forsørgere i EU i 2014, var eneforsørgeren en kvinde, ifølge Eurostat; der henviser til, at fattigdom har stor indflydelse på den personlige udvikling og opdragelsen af børn, og at virkningerne kan vare hele livet; der henviser til, uddannelseskløften mellem børn fra forskellige socioøkonomiske baggrunde er blevet større (i 11 lande modtager kun 15 % af børn mellem 0 og 3 år førskoleundervisning og børnepasning); der henviser til, at der er en stærk sandsynlighed for, at fattigdom arves over flere generationer; der henviser til, at mangel på uddannelse af god kvalitet er en faktor, som i væsentlig grad øger risikoen for børnefattigdom og social udstødelse af børn, og at en række faktorer relateret til familielivet — f.eks. mangel på stabilitet, vold eller dårlig boligforhold — i betydelig grad øger risikoen for skolefrafald;

| G. | der henviser til, at kvinder, som lever i landdistrikter, er særlig hårdt ramt af fattigdom; der henviser til, at mange kvinder, der bor i landdistrikter, hverken er registreret på arbejdsmarkedet eller er registreret som arbejdsløse; der henviser til, at arbejdsløsheden blandt kvinder i landdistrikterne er meget høj, og de, der er i beskæftigelse, har meget lave indtægter; der henviser til, at kvinder i landdistrikterne har begrænset adgang til uddannelse, tidlig påvisning af kræft og sundhedspleje i almindelighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kvinder, som lever i landdistrikter, er særlig hårdt ramt af fattigdom; der henviser til, at mange kvinder, der bor i landdistrikter, hverken er registreret på arbejdsmarkedet eller er registreret som arbejdsløse; der henviser til, at arbejdsløsheden blandt kvinder i landdistrikterne er meget høj, og de, der er i beskæftigelse, har meget lave indtægter; der henviser til, at kvinder i landdistrikterne har begrænset adgang til uddannelse, tidlig påvisning af kræft og sundhedspleje i almindelighed;

| H. | der henviser til, at et liv i risiko for fattigdom fører til social udstødelse og manglende deltagelse i samfundslivet vedrørende uddannelse, adgang til retssystemet, livslang læring, primære sundhedsydelser, anstændige boligforhold, sund ernæring, vand og energi, deltagelse i kulturlivet, adgang til informationer, sport og offentlig transport; der henviser til, at investering i politikker til støtte for kvinder også forbedrer deres familiers levevilkår, navnlig deres børns; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at et liv i risiko for fattigdom fører til social udstødelse og manglende deltagelse i samfundslivet vedrørende uddannelse, adgang til retssystemet, livslang læring, primære sundhedsydelser, anstændige boligforhold, sund ernæring, vand og energi, deltagelse i kulturlivet, adgang til informationer, sport og offentlig transport; der henviser til, at investering i politikker til støtte for kvinder også forbedrer deres familiers levevilkår, navnlig deres børns;

| I. | der henviser til, at lønforskellen mellem kvinder og mænd er 16,3 %, og at de atypiske og fleksible former for arbejdskontrakter også berører kvinder mere end mænd; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at lønforskellen mellem kvinder og mænd er 16,3 %, og at de atypiske og fleksible former for arbejdskontrakter også berører kvinder mere end mænd;

| J. | der henviser til, at kvinder, der ønsker at etablere egen virksomhed, meget ofte har vanskeligt ved at få adgang til kredit, idet de traditionelle finansielle formidlere tøver med at yde lån, da de anser kvindelige iværksættere for at være mere udsatte for risici og mindre tilbøjelige til at få deres virksomheder til at vokse og til at foretage rentable investeringer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kvinder, der ønsker at etablere egen virksomhed, meget ofte har vanskeligt ved at få adgang til kredit, idet de traditionelle finansielle formidlere tøver med at yde lån, da de anser kvindelige iværksættere for at være mere udsatte for risici og mindre tilbøjelige til at få deres virksomheder til at vokse og til at foretage rentable investeringer;

| K. | der henviser til, at kvinder ofte er beskæftiget som hushjælp og i mange tilfælde ikke er omfattet af de nationale arbejdsretlige bestemmelser; der henviser til, at især papirløse kvinder risikerer at blive tvunget til at arbejde og blive udnyttet på denne måde; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kvinder ofte er beskæftiget som hushjælp og i mange tilfælde ikke er omfattet af de nationale arbejdsretlige bestemmelser; der henviser til, at især papirløse kvinder risikerer at blive tvunget til at arbejde og blive udnyttet på denne måde;

| L. | der henviser til, at kvinder oftere end mænd har ansvaret for at pleje ældre, syge, plejekrævende familiemedlemmer og børn, og at de stiller deres karriere i bero mere regelmæssigt, hvilket resulterer i lavere deltagelse og lange perioder med inaktivitet på arbejdsmarkedet; der henviser til, at risikoen for fattigdom reduceres gennem indførelse af sociale tjenesteydelser og faciliteter af høj kvalitet til overkommelige priser, hvad angår førskoleundervisning og børnepasning eller pleje af andre plejekrævende personer, herunder ældre; der henviser til, at kun få medlemsstater har nået eller overskredet de såkaldte Barcelonamål, der må anses som afgørende for at nærme sig en ligelig fordeling af omsorgsforpligtelserne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kvinder oftere end mænd har ansvaret for at pleje ældre, syge, plejekrævende familiemedlemmer og børn, og at de stiller deres karriere i bero mere regelmæssigt, hvilket resulterer i lavere deltagelse og lange perioder med inaktivitet på arbejdsmarkedet; der henviser til, at risikoen for fattigdom reduceres gennem indførelse af sociale tjenesteydelser og faciliteter af høj kvalitet til overkommelige priser, hvad angår førskoleundervisning og børnepasning eller pleje af andre plejekrævende personer, herunder ældre; der henviser til, at kun få medlemsstater har nået eller overskredet de såkaldte Barcelonamål, der må anses som afgørende for at nærme sig en ligelig fordeling af omsorgsforpligtelserne;

| M. | der henviser til, at i betragtning af de tværgenerationelle aspekter af fattigdom er en indsats over for piger og unge kvinder, der risikerer social udstødelse og fattigdom, af central betydning for at tackle feminiseringen af fattigdommen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at i betragtning af de tværgenerationelle aspekter af fattigdom er en indsats over for piger og unge kvinder, der risikerer social udstødelse og fattigdom, af central betydning for at tackle feminiseringen af fattigdommen;

| N. | der henviser til, at i hele EU-27 er 34 % af enlige mødre i den arbejdsdygtige alder i risiko for at blive ramt af fattigdom, mens tallet er 17 % for andre familier i den arbejdsdygtige alder med børn; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at i hele EU-27 er 34 % af enlige mødre i den arbejdsdygtige alder i risiko for at blive ramt af fattigdom, mens tallet er 17 % for andre familier i den arbejdsdygtige alder med børn;

| O. | der henviser til, at pensionsrettighedsforskellen mellem mænd og kvinder i gennemsnit ligger på 39 % som følge af de ubalancer, der skabes af vedvarende uligheder med hensyn til løn, adgang til beskæftigelse, forskelsbehandling, og lønforskellen mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at pensionsforskellen udgør en hindring for kvinders økonomiske uafhængighed og er en af årsagerne til, at kvinderne lever under fattigdomsgrænsen, når de bliver ældre; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre lige adgang til anstændige pensionsordninger for kvinder; der henviser til, at den kønsbestemte pensionsforskel faldt i perioden 2006-2012 i de medlemsstater, der har gennemført direktiv 2006/54/EF (16); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at pensionsrettighedsforskellen mellem mænd og kvinder i gennemsnit ligger på 39 % som følge af de ubalancer, der skabes af vedvarende uligheder med hensyn til løn, adgang til beskæftigelse, forskelsbehandling, og lønforskellen mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at pensionsforskellen udgør en hindring for kvinders økonomiske uafhængighed og er en af årsagerne til, at kvinderne lever under fattigdomsgrænsen, når de bliver ældre; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre lige adgang til anstændige pensionsordninger for kvinder; der henviser til, at den kønsbestemte pensionsforskel faldt i perioden 2006-2012 i de medlemsstater, der har gennemført direktiv 2006/54/EF (16);

| P. | der henviser til, at den stigende risiko for fattigdom hænger nøje sammen med de budgetnedskæringer, der har ramt uddannelse, sociale sikringsordninger og plejeydelser; fremhæver, at kvinder og børn er blevet hårdest ramt af krisen og de spareforanstaltninger, der er blevet truffet i flere europæiske lande; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den stigende risiko for fattigdom hænger nøje sammen med de budgetnedskæringer, der har ramt uddannelse, sociale sikringsordninger og plejeydelser; fremhæver, at kvinder og børn er blevet hårdest ramt af krisen og de spareforanstaltninger, der er blevet truffet i flere europæiske lande;

| Q. | der henviser til, at kvinder er en vigtig drivkraft for økonomisk og social udvikling, og at en god uddannelse er en af de mest effektive strategier for succes på arbejdsmarkedet og for at bryde ud af fattigdommens onde cirkel; der henviser til, at den betydelige økonomiske byrde for ikke-gratis uddannelse (direkte og indirekte omkostninger) udgør en væsentlig hindring for at mennesker, der lever i fattigdom, kan blive bedre kvalificeret; der henviser til, at piger klarer sig bedre end drenge i skolen, men ofte støder de på større vanskeligheder eller er forhindret i at omsætte denne uddannelsesmæssige succes fuldt ud i deres arbejdsliv på grund af pres fra familien eller andre former for pres; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kvinder er en vigtig drivkraft for økonomisk og social udvikling, og at en god uddannelse er en af de mest effektive strategier for succes på arbejdsmarkedet og for at bryde ud af fattigdommens onde cirkel; der henviser til, at den betydelige økonomiske byrde for ikke-gratis uddannelse (direkte og indirekte omkostninger) udgør en væsentlig hindring for at mennesker, der lever i fattigdom, kan blive bedre kvalificeret; der henviser til, at piger klarer sig bedre end drenge i skolen, men ofte støder de på større vanskeligheder eller er forhindret i at omsætte denne uddannelsesmæssige succes fuldt ud i deres arbejdsliv på grund af pres fra familien eller andre former for pres;

| R. | der henviser til, at de udbredte stereotyper i samfundet, der har rod i patriarkalske systemer, og som tillægger kvinder en underordnet rolle i samfundet, bidrager til feminisering af fattigdommen; påpeger, at disse stereotyper udvikles i barndommen, og at de giver sig udslag i valget af uddannelse og på arbejdsmarkedet; der henviser til, at kvinder er stadig alt for ofte begrænset til »kvindevenlige« opgaver, som de stadig ikke får ordentlig betaling for, og de er stadig underrepræsenteret på områder som matematik, videnskab, erhvervsliv, ikt og ingeniørfag samt i ledende stillinger; der henviser til, at disse stereotyper i kombination med de mandsdominerede sektorer er normative i lønfastsættelsen og fører til kønsbaseret forskelsbehandling; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de udbredte stereotyper i samfundet, der har rod i patriarkalske systemer, og som tillægger kvinder en underordnet rolle i samfundet, bidrager til feminisering af fattigdommen; påpeger, at disse stereotyper udvikles i barndommen, og at de giver sig udslag i valget af uddannelse og på arbejdsmarkedet; der henviser til, at kvinder er stadig alt for ofte begrænset til »kvindevenlige« opgaver, som de stadig ikke får ordentlig betaling for, og de er stadig underrepræsenteret på områder som matematik, videnskab, erhvervsliv, ikt og ingeniørfag samt i ledende stillinger; der henviser til, at disse stereotyper i kombination med de mandsdominerede sektorer er normative i lønfastsættelsen og fører til kønsbaseret forskelsbehandling;

| S. | der henviser til, at EU 2020-strategien, der sigter på at gøre Europa til en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi, indebærer ambitiøse mål, herunder målet om en beskæftigelsesfrekvens på 75 % og målet om at bringe mindst 20 millioner mennesker uden for risiko for fattigdom og social udstødelse inden 2020; der henviser til, at et af Europa 2020-strategiens mål er at reducere andelen af unge, der forlader skolen for tidligt, til under 10 %; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU 2020-strategien, der sigter på at gøre Europa til en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi, indebærer ambitiøse mål, herunder målet om en beskæftigelsesfrekvens på 75 % og målet om at bringe mindst 20 millioner mennesker uden for risiko for fattigdom og social udstødelse inden 2020; der henviser til, at et af Europa 2020-strategiens mål er at reducere andelen af unge, der forlader skolen for tidligt, til under 10 %;

| T. | der henviser til, at et af Europa 2020-strategiens mål er at sikre, at 40 % af de 30-34-årige modtager en universitetsuddannelse, og at den nuværende andel til sammenligning er 37,9 %; der henviser til, at gennemsnittet for kvinder er nået op over 42,3 %, mens det for mænd ligger på 33,6 %; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at et af Europa 2020-strategiens mål er at sikre, at 40 % af de 30-34-årige modtager en universitetsuddannelse, og at den nuværende andel til sammenligning er 37,9 %; der henviser til, at gennemsnittet for kvinder er nået op over 42,3 %, mens det for mænd ligger på 33,6 %;

| U. | der henviser til, at opfyldelse af Europa 2020-strategiens mål om fattigdomsbekæmpelse, som er et af strategiens fem målbare mål, kræver en betydelig fornyet politisk indsats; der henviser til, at disse mål kun kan nås, hvis de fattigdomsbekæmpende politikker omfatter et stærkt kønsaspekt, og hvis der vedtages nationale politikker til beskyttelse af kvinder, navnlig mod fattigdom; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at opfyldelse af Europa 2020-strategiens mål om fattigdomsbekæmpelse, som er et af strategiens fem målbare mål, kræver en betydelig fornyet politisk indsats; der henviser til, at disse mål kun kan nås, hvis de fattigdomsbekæmpende politikker omfatter et stærkt kønsaspekt, og hvis der vedtages nationale politikker til beskyttelse af kvinder, navnlig mod fattigdom;

| V. | der henviser til, at fattigdom og social udstødelse samt kvinders økonomiske afhængighedsrate kan udgøre faktorer, der forværrer situationen for ofre for vold mod kvinder, og at det omvendte også er tilfældet, da vold har konsekvenser for kvinders sundhed og ofte fører til, at de mister deres arbejde og bliver ramt af hjemløshed, social udstødelse og fattigdom; der henviser til, at dette omfatter uforholdsmæssig stor sårbarhed over for menneskehandel og seksuel udnyttelse; der endvidere henviser til, at mange kvinder, der lider under denne form for vold, fortsat lever med deres mishandlere, eftersom de er økonomisk afhængige; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at fattigdom og social udstødelse samt kvinders økonomiske afhængighedsrate kan udgøre faktorer, der forværrer situationen for ofre for vold mod kvinder, og at det omvendte også er tilfældet, da vold har konsekvenser for kvinders sundhed og ofte fører til, at de mister deres arbejde og bliver ramt af hjemløshed, social udstødelse og fattigdom; der henviser til, at dette omfatter uforholdsmæssig stor sårbarhed over for menneskehandel og seksuel udnyttelse; der endvidere henviser til, at mange kvinder, der lider under denne form for vold, fortsat lever med deres mishandlere, eftersom de er økonomisk afhængige;

| W. | der henviser til, at ligestilling er et våben til bekæmpelse af fattigdom blandt kvinder, fordi det har positive konsekvenser for produktivitet og økonomisk vækst og fører til, at et øget antal kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet, hvilket igen har mange sociale og økonomiske fordele; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at ligestilling er et våben til bekæmpelse af fattigdom blandt kvinder, fordi det har positive konsekvenser for produktivitet og økonomisk vækst og fører til, at et øget antal kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet, hvilket igen har mange sociale og økonomiske fordele;

Fattigdom og balance mellem arbejds- og privatliv

| 1. | understreger den afgørende rolle, som offentlige tjenester af høj kvalitet spiller i bekæmpelsen af fattigdom, især fattigdom blandt kvinder, eftersom kvinder er mere afhængige af disse tjenester; |
| --- | --- |

1.

understreger den afgørende rolle, som offentlige tjenester af høj kvalitet spiller i bekæmpelsen af fattigdom, især fattigdom blandt kvinder, eftersom kvinder er mere afhængige af disse tjenester;

| 2. | understreger behovet for at tilskynde og forpligte mænd til at fremme ligestilling mellem kønnene inden for alle områder og på alle niveauer af arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for at tilskynde og forpligte mænd til at fremme ligestilling mellem kønnene inden for alle områder og på alle niveauer af arbejdsmarkedet;

| 3. | mener, at medlemsstaterne bør prioritere spørgsmålet om at forene privatliv og arbejdsliv ved at indføre familievenlige arbejdsvilkår såsom fleksible arbejdstider og mulighed for telearbejde; bemærker, at manglen på økonomisk overkommelige børnepasningsordninger af høj kvalitet og pleje til omsorgsafhængige personer og ældre og navnlig til vuggestuer, børnehaver og langtidspleje, bidrager til social udstødelse, kønsbestemt beskæftigelsesgab, lønforskelle og pensionsforskelle; understreger, at lige adgang til førskoleundervisning af høj kvalitet, økonomisk overkommelige pasningsordninger, formel, uformel og ikke-formel uddannelse og familiestøttetjenester er afgørende for at tilskynde kvinder til at komme ind på og blive på arbejdsmarkedet, sikre lige muligheder og bryde fattigdomscirklen, da dette bidrager til at kvinder bliver mere selvstændige og erhverver de kvalifikationer, der kan bidrage til at sikre beskæftigelse; |
| --- | --- |

3.

mener, at medlemsstaterne bør prioritere spørgsmålet om at forene privatliv og arbejdsliv ved at indføre familievenlige arbejdsvilkår såsom fleksible arbejdstider og mulighed for telearbejde; bemærker, at manglen på økonomisk overkommelige børnepasningsordninger af høj kvalitet og pleje til omsorgsafhængige personer og ældre og navnlig til vuggestuer, børnehaver og langtidspleje, bidrager til social udstødelse, kønsbestemt beskæftigelsesgab, lønforskelle og pensionsforskelle; understreger, at lige adgang til førskoleundervisning af høj kvalitet, økonomisk overkommelige pasningsordninger, formel, uformel og ikke-formel uddannelse og familiestøttetjenester er afgørende for at tilskynde kvinder til at komme ind på og blive på arbejdsmarkedet, sikre lige muligheder og bryde fattigdomscirklen, da dette bidrager til at kvinder bliver mere selvstændige og erhverver de kvalifikationer, der kan bidrage til at sikre beskæftigelse;

| 4. | beklager de krisepolitikker, som sammen med den økonomiske krise bidrager til at øge omfanget af fattigdom, navnlig blandt kvinder; |
| --- | --- |

4.

beklager de krisepolitikker, som sammen med den økonomiske krise bidrager til at øge omfanget af fattigdom, navnlig blandt kvinder;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udvikle og anvende de tilgængelige finansielle instrumenter, herunder den sociale investeringspakke, for at opfylde Barcelonamålene; opfordrer i denne forbindelse til, at Den Europæiske Socialfond (ESF) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) bruges optimalt, til, at der i anvendelsen af sociale investeringer og af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) lægges vægt på oprettelse af offentlige og private faciliteter for pasning af og bistand til børn og andre afhængige personer; foreslår Kommissionen at afsætte specifikke ressourcer gennem en medfinansieringsmekanisme til at skabe incitamenter på bestemte områder, hvor der er mangel på førskoleundervisnings- og børnepasningsordninger, og hvor kvindernes beskæftigelsesprocent er meget lav. |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udvikle og anvende de tilgængelige finansielle instrumenter, herunder den sociale investeringspakke, for at opfylde Barcelonamålene; opfordrer i denne forbindelse til, at Den Europæiske Socialfond (ESF) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) bruges optimalt, til, at der i anvendelsen af sociale investeringer og af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) lægges vægt på oprettelse af offentlige og private faciliteter for pasning af og bistand til børn og andre afhængige personer; foreslår Kommissionen at afsætte specifikke ressourcer gennem en medfinansieringsmekanisme til at skabe incitamenter på bestemte områder, hvor der er mangel på førskoleundervisnings- og børnepasningsordninger, og hvor kvindernes beskæftigelsesprocent er meget lav.

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker, der kan beskytte, forbedre og fremme gratis offentlige tjenester af høj kvalitet, navnlig inden for sundhed, uddannelse, social sikkerhed og retssystemet; påpeger, at det er af afgørende betydning, at de offentlige tjenester råder over de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer til at opfylde deres målsætninger; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker, der kan beskytte, forbedre og fremme gratis offentlige tjenester af høj kvalitet, navnlig inden for sundhed, uddannelse, social sikkerhed og retssystemet; påpeger, at det er af afgørende betydning, at de offentlige tjenester råder over de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer til at opfylde deres målsætninger;

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at fremme muligheden for at forene arbejds- og familieliv og dermed give kvinder, specielt dem, der er truet af fattigdom, mulighed for at fortsætte deres karriereforløb på heltidsbasis eller, hvis de foretrækker det, at få adgang til deltidsbeskæftigelse eller arbejde med fleksible arbejdstider; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at fremme muligheden for at forene arbejds- og familieliv og dermed give kvinder, specielt dem, der er truet af fattigdom, mulighed for at fortsætte deres karriereforløb på heltidsbasis eller, hvis de foretrækker det, at få adgang til deltidsbeskæftigelse eller arbejde med fleksible arbejdstider;

| 8. | opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med medlemsstaterne at iværksætte et omfattende lovgivningsinitiativ med henblik på at opfylde behovene for både mødre og fædre vedrørende de forskellige typer orlov, herunder barselsorlov, fædreorlov, forældreorlov og plejeorlov, navnlig for at hjælpe mænd til at spille en aktiv rolle som fædre, muliggøre en mere retfærdig fordeling af de familiemæssige forpligtelser og give kvinder lige muligheder for at deltage på arbejdsmarkedet, hvilket igen vil gøre dem mere økonomisk uafhængige; er opmærksom på, at nogle medlemsstater allerede har vedtaget lovgivning om dette emne, der rækker ud over bestemmelserne i EU-retten; opfordrer medlemsstaterne til at indføre lovgivning for at beskytte eller øge barsels-, fædre- og forældreorlovsrettighederne; understreger, at i 2010 var kun 2,7 % af de personer, der gjorde brug af retten til forældreorlov, mænd, hvilket understreger behovet for konkrete handlinger til at sikre forældreorlov; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med medlemsstaterne at iværksætte et omfattende lovgivningsinitiativ med henblik på at opfylde behovene for både mødre og fædre vedrørende de forskellige typer orlov, herunder barselsorlov, fædreorlov, forældreorlov og plejeorlov, navnlig for at hjælpe mænd til at spille en aktiv rolle som fædre, muliggøre en mere retfærdig fordeling af de familiemæssige forpligtelser og give kvinder lige muligheder for at deltage på arbejdsmarkedet, hvilket igen vil gøre dem mere økonomisk uafhængige; er opmærksom på, at nogle medlemsstater allerede har vedtaget lovgivning om dette emne, der rækker ud over bestemmelserne i EU-retten; opfordrer medlemsstaterne til at indføre lovgivning for at beskytte eller øge barsels-, fædre- og forældreorlovsrettighederne; understreger, at i 2010 var kun 2,7 % af de personer, der gjorde brug af retten til forældreorlov, mænd, hvilket understreger behovet for konkrete handlinger til at sikre forældreorlov;

| 9. | gentager sin skuffelse over tilbagetrækningen af direktivet om barselsorlov efter flere års bestræbelser på at komme ud af den fastlåste situation og sikre en bedre beskyttelse af de europæiske borgere; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et nyt forslag og indføre en obligatorisk ret til betalt fædreorlov; mener, at der må træffes særlige foranstaltninger i alle medlemsstater for at forbedre balancen mellem arbejds- og privatliv for kvinder; opfordrer Kommissionen til i det europæiske semester at indarbejde en stærkere social dimension samt målene for ligestilling mellem mænd og kvinder på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

9.

gentager sin skuffelse over tilbagetrækningen af direktivet om barselsorlov efter flere års bestræbelser på at komme ud af den fastlåste situation og sikre en bedre beskyttelse af de europæiske borgere; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et nyt forslag og indføre en obligatorisk ret til betalt fædreorlov; mener, at der må træffes særlige foranstaltninger i alle medlemsstater for at forbedre balancen mellem arbejds- og privatliv for kvinder; opfordrer Kommissionen til i det europæiske semester at indarbejde en stærkere social dimension samt målene for ligestilling mellem mænd og kvinder på arbejdspladsen;

| 10. | glæder sig over forslaget om at indføre plejeorlov, som dette er planlagt i Kommissionens køreplan for et nyt afsæt, med henblik på at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over forslaget om at indføre plejeorlov, som dette er planlagt i Kommissionens køreplan for et nyt afsæt, med henblik på at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier;

Fattigdom og arbejde

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i lyset af målene for Europa 2020-strategien at gennemføre politikker til fremme af kvinders beskæftigelse og integrering på arbejdsmarkedet for visse socialt marginaliserede grupper af kvinder, at styrke og forbedre uddannelse, at investere mere i uddannelse og oplysningskampagner samt at sikre, at kvalifikationerne tæller i den efterfølgende integration af kvinder på arbejdsmarkedet og heri lægge særlig vægt på livslang læring, da det giver kvinder de nødvendige færdigheder til at få beskæftigelse af høj kvalitet og mulighed for at omkvalificere sig inden for den til stadighed omskiftelige situation på arbejdsmarkedet; opfordrer til en indsats for at føre kampagne for STEM-fagene over for unge piger for herigennem på et tidligt tidspunkt at opbløde de eksisterende kønsstereotypiske uddannelsesvalg og bekæmpe de langvarige forskelle med hensyn til beskæftigelse og løn; opfordrer til udvikling af prismæssigt overkommelige offentlige pasningsordninger, fleksible arbejdstidsordninger, der ikke skal være usikre, og som gavner både kvinder og mænd, og foranstaltninger til at bekæmpe kønsopdelingen af mænd og kvinder, hvad angår beskæftigelse og sektorer, herunder i erhvervslivet og hvad angår ansvarsfulde stillinger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i lyset af målene for Europa 2020-strategien at gennemføre politikker til fremme af kvinders beskæftigelse og integrering på arbejdsmarkedet for visse socialt marginaliserede grupper af kvinder, at styrke og forbedre uddannelse, at investere mere i uddannelse og oplysningskampagner samt at sikre, at kvalifikationerne tæller i den efterfølgende integration af kvinder på arbejdsmarkedet og heri lægge særlig vægt på livslang læring, da det giver kvinder de nødvendige færdigheder til at få beskæftigelse af høj kvalitet og mulighed for at omkvalificere sig inden for den til stadighed omskiftelige situation på arbejdsmarkedet; opfordrer til en indsats for at føre kampagne for STEM-fagene over for unge piger for herigennem på et tidligt tidspunkt at opbløde de eksisterende kønsstereotypiske uddannelsesvalg og bekæmpe de langvarige forskelle med hensyn til beskæftigelse og løn; opfordrer til udvikling af prismæssigt overkommelige offentlige pasningsordninger, fleksible arbejdstidsordninger, der ikke skal være usikre, og som gavner både kvinder og mænd, og foranstaltninger til at bekæmpe kønsopdelingen af mænd og kvinder, hvad angår beskæftigelse og sektorer, herunder i erhvervslivet og hvad angår ansvarsfulde stillinger;

| 12. | understreger, at adgang til kredit, finansielle tjenester og rådgivning er afgørende for at hjælpe kvinder, der oplever social udstødelse, med at blive iværksættere, og for at øge andelen af kvinder i sektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger til at forbedre adgangen til finansiering for kvinder, der ønsker at starte egen virksomhed eller lancere investeringsprojekter, til at fremme kvindelige iværksætterinitiativer, da dette bidrager til en generel økonomisk og social udvikling, samt lette adgangen til kredit og herunder også med mikrokreditinstrumenter, især med hensyn til sårbare kvinder, der udsættes for mangeartet forskelsbehandling, samt til at udvikle programmer for selvstændig og stabil beskæftigelse; understreger i denne forbindelse betydningen af udveksling og fremme af bedste praksis, mentorordninger, kvindelige rollemodeller og andre former for støtte til arbejdsløse kvinder; |
| --- | --- |

12.

understreger, at adgang til kredit, finansielle tjenester og rådgivning er afgørende for at hjælpe kvinder, der oplever social udstødelse, med at blive iværksættere, og for at øge andelen af kvinder i sektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger til at forbedre adgangen til finansiering for kvinder, der ønsker at starte egen virksomhed eller lancere investeringsprojekter, til at fremme kvindelige iværksætterinitiativer, da dette bidrager til en generel økonomisk og social udvikling, samt lette adgangen til kredit og herunder også med mikrokreditinstrumenter, især med hensyn til sårbare kvinder, der udsættes for mangeartet forskelsbehandling, samt til at udvikle programmer for selvstændig og stabil beskæftigelse; understreger i denne forbindelse betydningen af udveksling og fremme af bedste praksis, mentorordninger, kvindelige rollemodeller og andre former for støtte til arbejdsløse kvinder;

| 13. | understreger den afgørende betydning af at: — reformere de makroøkonomiske politikker og social- og arbejdsmarkedspolitikkerne og tilpasse dem politikkerne for ligestilling mellem kvinder og mænd for at sikre kvinder økonomisk og social retfærdighed; — genoverveje metoderne til opgørelse af fattigdomsprocenten og udvikle strategier til fremme af retfærdig fordeling af velstanden; |
| --- | --- |

13.

understreger den afgørende betydning af at: — reformere de makroøkonomiske politikker og social- og arbejdsmarkedspolitikkerne og tilpasse dem politikkerne for ligestilling mellem kvinder og mænd for at sikre kvinder økonomisk og social retfærdighed; — genoverveje metoderne til opgørelse af fattigdomsprocenten og udvikle strategier til fremme af retfærdig fordeling af velstanden;

| 14. | bemærker, at kvinder oftere er ansat i usikre og lavt betalte job og på ikke-standardmæssige ansættelseskontrakter; påpeger, at en anden facet af usikre job er udbredelsen af ufrivilligt deltidsarbejde, som medvirker til fattigdomsrisikoen, og som er vokset fra 16,7 % til 19,6 % af den samlede beskæftigelse; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på at bekæmpe sort arbejde, usikre job og misbrug af atypiske kontraktformer, herunder i nogle medlemsstater ansættelser uden noget fast timetal; fremhæver det store omfang af sort arbejde, som udføres af kvinder, og som indvirker negativt på deres indkomst og socialsikringsdækning og -beskyttelse og har negativ indvirkning på EU's BNP; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje at gennemføre Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) henstillinger om at mindske udbredelsen af usikre ansættelsesforhold (17), f.eks. ved at undersøge og begrænse de tilfælde, hvor det er muligt at anvende usikre ansættelseskontrakter, og ved at indskrænke det tidsrum, i hvilket arbejdstagere kan ansættes på sådanne på hinanden følgende kontrakter, hvorefter de bør tilbydes en tidsubegrænset kontrakt; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at kvinder oftere er ansat i usikre og lavt betalte job og på ikke-standardmæssige ansættelseskontrakter; påpeger, at en anden facet af usikre job er udbredelsen af ufrivilligt deltidsarbejde, som medvirker til fattigdomsrisikoen, og som er vokset fra 16,7 % til 19,6 % af den samlede beskæftigelse; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på at bekæmpe sort arbejde, usikre job og misbrug af atypiske kontraktformer, herunder i nogle medlemsstater ansættelser uden noget fast timetal; fremhæver det store omfang af sort arbejde, som udføres af kvinder, og som indvirker negativt på deres indkomst og socialsikringsdækning og -beskyttelse og har negativ indvirkning på EU's BNP; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje at gennemføre Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) henstillinger om at mindske udbredelsen af usikre ansættelsesforhold (17), f.eks. ved at undersøge og begrænse de tilfælde, hvor det er muligt at anvende usikre ansættelseskontrakter, og ved at indskrænke det tidsrum, i hvilket arbejdstagere kan ansættes på sådanne på hinanden følgende kontrakter, hvorefter de bør tilbydes en tidsubegrænset kontrakt;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at overvåge rettighederne for kvindelige arbejdstagere, som i stigende grad arbejder i lavtlønsjob og er ofre for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at overvåge rettighederne for kvindelige arbejdstagere, som i stigende grad arbejder i lavtlønsjob og er ofre for forskelsbehandling;

| 16. | gør opmærksom på, at der er nye kategorier af kvinder, der lever i fattigdom, bestående af unge kvinder i beskæftigelse, og som derfor tvinger en stor del unge kvindelige studerende ud i et usikkert arbejdsliv med en indtægt, som sjældent bringer dem op over fattigdomsgrænsen (de »nye fattige«); |
| --- | --- |

16.

gør opmærksom på, at der er nye kategorier af kvinder, der lever i fattigdom, bestående af unge kvinder i beskæftigelse, og som derfor tvinger en stor del unge kvindelige studerende ud i et usikkert arbejdsliv med en indtægt, som sjældent bringer dem op over fattigdomsgrænsen (de »nye fattige«);

| 17. | gentager sin anmodning til Kommissionen om en revision af den eksisterende lovgivning for at lukke løngabet og reducere pensionsforskellene mellem mænd og kvinder; noterer sig, at foranstaltninger til forøgelse af løngennemsigtighed er afgørende for at lukke løngabet mellem mænd og kvinder, og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre Kommissionens henstilling af 7. marts 2014 om styrkelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder gennem åbenhed, og herunder indføre omvendt bevisbyrde, når det kommer til bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

17.

gentager sin anmodning til Kommissionen om en revision af den eksisterende lovgivning for at lukke løngabet og reducere pensionsforskellene mellem mænd og kvinder; noterer sig, at foranstaltninger til forøgelse af løngennemsigtighed er afgørende for at lukke løngabet mellem mænd og kvinder, og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre Kommissionens henstilling af 7. marts 2014 om styrkelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder gennem åbenhed, og herunder indføre omvendt bevisbyrde, når det kommer til bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdspladsen;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af, hvordan procedurer vedrørende den officielle anerkendelse af en persons kønsskifte eller manglen på sådanne procedurer påvirker transkønnede personers stilling på arbejdsmarkedet, navnlig deres adgang til beskæftigelse, lønniveau, karriereudvikling og pension; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af, hvordan procedurer vedrørende den officielle anerkendelse af en persons kønsskifte eller manglen på sådanne procedurer påvirker transkønnede personers stilling på arbejdsmarkedet, navnlig deres adgang til beskæftigelse, lønniveau, karriereudvikling og pension;

| 19. | bemærker med bekymring, at kvinder ofte modtager pensioner, der kun lige er på mere end eksistensminimummet, og bemærker, at der er forskellige grunde hertil, som at de f.eks. har haft afbrud i deres arbejdsliv eller har standset det helt for at tage sig af deres familie, at de har haft deltidskontrakter i hele deres arbejdsliv, eller at de har arbejdet ulønnet for deres ægtefælle og derfor ikke har bidraget til en social sikringsordning, hvilket navnlig ses inden for handel og landbrug; |
| --- | --- |

19.

bemærker med bekymring, at kvinder ofte modtager pensioner, der kun lige er på mere end eksistensminimummet, og bemærker, at der er forskellige grunde hertil, som at de f.eks. har haft afbrud i deres arbejdsliv eller har standset det helt for at tage sig af deres familie, at de har haft deltidskontrakter i hele deres arbejdsliv, eller at de har arbejdet ulønnet for deres ægtefælle og derfor ikke har bidraget til en social sikringsordning, hvilket navnlig ses inden for handel og landbrug;

| 20. | glæder sig over, at det er Kommissionens opfattelse, at »lige løn for lige arbejde« er et af de vigtigste indsatsområder i sin nye strategi for ligestilling mellem kønnene; opfordrer Kommissionen til at vedtage en meddelelse om en »ny strategi for kønsligestilling og kvinders rettigheder efter 2015«, således at målene og politikkerne kan gennemføres effektivt; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over, at det er Kommissionens opfattelse, at »lige løn for lige arbejde« er et af de vigtigste indsatsområder i sin nye strategi for ligestilling mellem kønnene; opfordrer Kommissionen til at vedtage en meddelelse om en »ny strategi for kønsligestilling og kvinders rettigheder efter 2015«, således at målene og politikkerne kan gennemføres effektivt;

| 21. | anmoder medlemsstaterne om at sørge for, at enhver, der midlertidigt har afbrudt sit arbejdsforløb for at tage sig af opdragelse af børn eller pleje af ældre, får mulighed for at vende tilbage på arbejdsmarkedet med ret til at vende tilbage til sin tidligere stilling og med ret til forfremmelse; |
| --- | --- |

21.

anmoder medlemsstaterne om at sørge for, at enhver, der midlertidigt har afbrudt sit arbejdsforløb for at tage sig af opdragelse af børn eller pleje af ældre, får mulighed for at vende tilbage på arbejdsmarkedet med ret til at vende tilbage til sin tidligere stilling og med ret til forfremmelse;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse af mindsteindkomstordningerne i EU og til at overveje yderligere foranstaltninger, hvor der tages hensyn til de økonomiske og sociale forhold i de enkelte medlemsstater, samt at foretage en vurdering af, om ordningerne sætter husstandene i stand til at opfylde basale personlige behov; opfordrer på ny medlemsstaterne til at indføre en national minimumspension, der ikke kan ligge under fattigdomsgrænsen; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse af mindsteindkomstordningerne i EU og til at overveje yderligere foranstaltninger, hvor der tages hensyn til de økonomiske og sociale forhold i de enkelte medlemsstater, samt at foretage en vurdering af, om ordningerne sætter husstandene i stand til at opfylde basale personlige behov; opfordrer på ny medlemsstaterne til at indføre en national minimumspension, der ikke kan ligge under fattigdomsgrænsen;

| 23. | påpeger, at pensionerede kvinder er den mest sårbare gruppe, og at de ofte lever i eller risikerer fattigdom; opfordrer medlemsstaterne til at betragte spørgsmålet om en reduktion af den kønsbestemte pensionsforskel som et økonomisk mål; opfordrer medlemsstaterne til at reformere deres pensionsordninger med det formål altid at sikre passende pensioner for alle med henblik på at lukke pensionskløften; mener, at instrumenter til fjernelse af pensionsforskellen omfatter tilpasning af pensionsordninger for at sikre ligestilling mellem kvinder og mænd samt tilpasning til uddannelse, karriereplanlægning, forældreorlovsordninger og andre støttetjenester for forældre; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at indrømme delte pensionsrettigheder i tilfælde af skilsmisse og juridisk separation i overensstemmelse med nærhedsprincippet; bemærker, at arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger i stigende grad forvaltes i overensstemmelse med forsikringsprincipper, og at dette kan give anledning til mange forskelle, hvad angår social beskyttelse (18); understreger, at Den Europæiske Unions Domstol klart har givet udtryk for, at arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger skal betragtes som løn, og at princippet om ligebehandling således også finder anvendelse på disse ordninger; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at pensionerede kvinder er den mest sårbare gruppe, og at de ofte lever i eller risikerer fattigdom; opfordrer medlemsstaterne til at betragte spørgsmålet om en reduktion af den kønsbestemte pensionsforskel som et økonomisk mål; opfordrer medlemsstaterne til at reformere deres pensionsordninger med det formål altid at sikre passende pensioner for alle med henblik på at lukke pensionskløften; mener, at instrumenter til fjernelse af pensionsforskellen omfatter tilpasning af pensionsordninger for at sikre ligestilling mellem kvinder og mænd samt tilpasning til uddannelse, karriereplanlægning, forældreorlovsordninger og andre støttetjenester for forældre; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at indrømme delte pensionsrettigheder i tilfælde af skilsmisse og juridisk separation i overensstemmelse med nærhedsprincippet; bemærker, at arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger i stigende grad forvaltes i overensstemmelse med forsikringsprincipper, og at dette kan give anledning til mange forskelle, hvad angår social beskyttelse (18); understreger, at Den Europæiske Unions Domstol klart har givet udtryk for, at arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger skal betragtes som løn, og at princippet om ligebehandling således også finder anvendelse på disse ordninger;

Fattigdom: generelle henstillinger

| 24. | fremhæver, at mennesker, der lever i fattigdom, ofte betaler en højere enhedspris end mere velstillede mennesker for de samme varer og tjenesteydelser, som er nødvendige for deres sociale og økonomiske overlevelse, navnlig telekommunikation, energi og vand; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med leverandører og operatører om udvikling af støtteordninger og sociale takster for de dårligst stillede i samfundet, navnlig for så vidt angår vand- og energiforsyning, for derved at udrydde energifattigdom i husholdningerne; |
| --- | --- |

24.

fremhæver, at mennesker, der lever i fattigdom, ofte betaler en højere enhedspris end mere velstillede mennesker for de samme varer og tjenesteydelser, som er nødvendige for deres sociale og økonomiske overlevelse, navnlig telekommunikation, energi og vand; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med leverandører og operatører om udvikling af støtteordninger og sociale takster for de dårligst stillede i samfundet, navnlig for så vidt angår vand- og energiforsyning, for derved at udrydde energifattigdom i husholdningerne;

| 25. | gentager den rolle, som uddannelse spiller i bekæmpelse af kønsstereotyper rolle og selvstændiggørelse af kvinder og piger på de sociale, kulturelle og politiske områder og i videnskabelige karrierer og med hensyn til at sætte en stopper for fattigdomscyklusser gennem kvinders deltagelse i sektorer, hvor de har været underrepræsenteret såsom videnskab, teknologi, ingeniørfaget og iværksætterbranchen, og opfordrer Kommissionen til at indarbejde erhvervsuddannelsesmål for kvinder i de landespecifikke henstillinger; understreger betydningen af ikke-formel uddannelse; opfordrer medlemsstaterne til at medtage investeringerne i uddannelse af piger og kvinder med sigte på at øge deres potentiale som en integrerende del af deres økonomier og genopretningsplaner; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde på at støtte unge kvinder i overgangen fra formel uddannelse til arbejdsmarkedet; understreger behovet for, at alle uddannelsesinstitutioner viderebringer demokratiske værdier med henblik på at fremme tolerance, aktivt medborgerskab, social ansvarlighed og respekt for forskelle relateret til køn, mindretal og etniske og religiøse grupper; gør opmærksom på betydningen af idræt og idrætsundervisning for overvindelsen af fordomme og stereotyper og potentialet med hensyn til at hjælpe socialt udsatte unge tilbage på ret kurs; |
| --- | --- |

25.

gentager den rolle, som uddannelse spiller i bekæmpelse af kønsstereotyper rolle og selvstændiggørelse af kvinder og piger på de sociale, kulturelle og politiske områder og i videnskabelige karrierer og med hensyn til at sætte en stopper for fattigdomscyklusser gennem kvinders deltagelse i sektorer, hvor de har været underrepræsenteret såsom videnskab, teknologi, ingeniørfaget og iværksætterbranchen, og opfordrer Kommissionen til at indarbejde erhvervsuddannelsesmål for kvinder i de landespecifikke henstillinger; understreger betydningen af ikke-formel uddannelse; opfordrer medlemsstaterne til at medtage investeringerne i uddannelse af piger og kvinder med sigte på at øge deres potentiale som en integrerende del af deres økonomier og genopretningsplaner; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde på at støtte unge kvinder i overgangen fra formel uddannelse til arbejdsmarkedet; understreger behovet for, at alle uddannelsesinstitutioner viderebringer demokratiske værdier med henblik på at fremme tolerance, aktivt medborgerskab, social ansvarlighed og respekt for forskelle relateret til køn, mindretal og etniske og religiøse grupper; gør opmærksom på betydningen af idræt og idrætsundervisning for overvindelsen af fordomme og stereotyper og potentialet med hensyn til at hjælpe socialt udsatte unge tilbage på ret kurs;

| 26. | udtrykker bekymring over, at kvinder, som har børn, bliver forskelsbehandlet på arbejdspladserne, fordi de er mødre, og ikke fordi deres arbejdsmæssige præstationer er ringere end deres kollegers; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til aktivt at fremme et positivt billede af mødre som arbejdstagere og bekæmpe det fænomen, at kvinder straffes for at være mødre, et fænomen som er dokumenteret i en række forskningsresultater; |
| --- | --- |

26.

udtrykker bekymring over, at kvinder, som har børn, bliver forskelsbehandlet på arbejdspladserne, fordi de er mødre, og ikke fordi deres arbejdsmæssige præstationer er ringere end deres kollegers; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til aktivt at fremme et positivt billede af mødre som arbejdstagere og bekæmpe det fænomen, at kvinder straffes for at være mødre, et fænomen som er dokumenteret i en række forskningsresultater;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at struktur- og investeringsfonde, især Den Europæiske Socialfond (ESF) samt Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, bruges til uddannelse og erhvervsuddannelse for at forbedre adgangen til arbejdsmarkedet og bekæmpe arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse af kvinder; fremhæver, at andelen på 20 % af midlerne fra ESF, der er afsat til foranstaltninger til social inklusion og projekter med social innovation, kan bruges mere aktivt på at støtte initiativer såsom små lokale projekter rettet mod at styrke kvinder, der lever i fattigdom og oplever social udstødelse; henstiller indtrængende til medlemsstaterne at iværksætte flere informationskampagner om mulighederne for at deltage i EU-finansierede projekter; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at struktur- og investeringsfonde, især Den Europæiske Socialfond (ESF) samt Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, bruges til uddannelse og erhvervsuddannelse for at forbedre adgangen til arbejdsmarkedet og bekæmpe arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse af kvinder; fremhæver, at andelen på 20 % af midlerne fra ESF, der er afsat til foranstaltninger til social inklusion og projekter med social innovation, kan bruges mere aktivt på at støtte initiativer såsom små lokale projekter rettet mod at styrke kvinder, der lever i fattigdom og oplever social udstødelse; henstiller indtrængende til medlemsstaterne at iværksætte flere informationskampagner om mulighederne for at deltage i EU-finansierede projekter;

| 28. | efterlyser finansieringsmekanismer, der giver et incitament til at opnå lige repræsentation på områder, hvor der er ubalancer mellem kønnene, og understreger, at der er behov for kønsopdelte data for bedre at forstå situationen for piger, drenge, mænd og kvinder og dermed bedre at kunne tilvejebringe mere effektive modforanstaltninger mod ubalancer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt opdelt efter køn og alder over deltagelsen i europæiske mobilitetsprogrammer på uddannelsesområdet såsom Erasmus+, Et Kreativt Europa og Europa for Borgerne; |
| --- | --- |

28.

efterlyser finansieringsmekanismer, der giver et incitament til at opnå lige repræsentation på områder, hvor der er ubalancer mellem kønnene, og understreger, at der er behov for kønsopdelte data for bedre at forstå situationen for piger, drenge, mænd og kvinder og dermed bedre at kunne tilvejebringe mere effektive modforanstaltninger mod ubalancer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt opdelt efter køn og alder over deltagelsen i europæiske mobilitetsprogrammer på uddannelsesområdet såsom Erasmus+, Et Kreativt Europa og Europa for Borgerne;

| 29. | minder navnlig om, at indvandreres og flygtninges børn, både drenge og piger, har ret til uddannelse, og at dette er en af de vigtige prioriteter i de europæiske samfund; understreger derfor, at der bør træffes hasteforanstaltninger på området for uddannelse af migranter på både EU-plan og på nationalt plan i lyset af den fortsatte migrantkrise; understreger, at uddannelse er nøglen til integration og ansættelsesegnethed, og at hvis det ikke lykkes de nationale uddannelsessystemer at tage denne udfordring op, kan det fremkalde yderligere kulturel adskillelse og gøre de sociale kløfter dybere; påpeger, at adgang til undervisning, såvel i flygtningelejre som i værtskommuner, som opfylder de nødvendige kvalitetsstandarder og er ledsaget af sproglig og psykologisk støtte, ikke må undermineres af bureaukratiske og administrative anliggender vedrørende anerkendelse af flygtningestatus; |
| --- | --- |

29.

minder navnlig om, at indvandreres og flygtninges børn, både drenge og piger, har ret til uddannelse, og at dette er en af de vigtige prioriteter i de europæiske samfund; understreger derfor, at der bør træffes hasteforanstaltninger på området for uddannelse af migranter på både EU-plan og på nationalt plan i lyset af den fortsatte migrantkrise; understreger, at uddannelse er nøglen til integration og ansættelsesegnethed, og at hvis det ikke lykkes de nationale uddannelsessystemer at tage denne udfordring op, kan det fremkalde yderligere kulturel adskillelse og gøre de sociale kløfter dybere; påpeger, at adgang til undervisning, såvel i flygtningelejre som i værtskommuner, som opfylder de nødvendige kvalitetsstandarder og er ledsaget af sproglig og psykologisk støtte, ikke må undermineres af bureaukratiske og administrative anliggender vedrørende anerkendelse af flygtningestatus;

| 30. | fremhæver de frivillige organisationers og servicesektorens bidrag på dette område og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at støtte deres indsats; minder om det store engagement, som kvinderne udviser i frivillig uddannelse og andre aktiviteter såsom ved at støtte og forbedre uddannelsesmuligheder f.eks. for flygtninge og dårligt stillede børn; |
| --- | --- |

30.

fremhæver de frivillige organisationers og servicesektorens bidrag på dette område og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at støtte deres indsats; minder om det store engagement, som kvinderne udviser i frivillig uddannelse og andre aktiviteter såsom ved at støtte og forbedre uddannelsesmuligheder f.eks. for flygtninge og dårligt stillede børn;

| 31. | der henviser til, at konsekvenserne af fattigdom og social udstødelse for børn kan vare hele livet og føre til fattigdom på tværs af generationerne; understreger, at i alle medlemsstater er risikoen for fattigdom og social udstødelse blandt børn tæt forbundet med uddannelsesniveauet hos deres forældre, navnlig mødrenes, med forældrenes stilling på arbejdsmarkedet, deres sociale situation og den støtte til familier, som medlemsstaterne yder; anbefaler, at medlemsstaterne sikrer, at alle unge har adgang til gratis offentlig uddannelse af høj kvalitet uanset alder, herunder i den tidlige barndom; understreger betydningen af uddannelsesmæssig vejledning til børn med henblik på at give dem mulighed for at udnytte deres potentiale fuldt ud; understreger behovet for med målrettede programmer at støtte den løbende uddannelse af teenagemødre, der forlader skolen for tidligt, hvilket er et første skridt hen imod fattigdom; understreger behovet for at indføre en række omfattende foranstaltninger til bekæmpelse af børnefattigdom og fremme af børns velfærd på grundlag af tre søjler: — adgang til tilstrækkelige ressourcer og forening af arbejds- og familieliv; — adgang til kvalitetsydelser; — børns deltagelse i beslutninger, der påvirker dem, samt i kultur-, fritids- og sportsaktiviteter; gentager, at det er nødvendigt at sikre lettere adgang til oplysninger på lige betingelser, især med hensyn til social sikring, livslang læring, sundhedspleje og adgang til økonomisk støtte; |
| --- | --- |

31.

der henviser til, at konsekvenserne af fattigdom og social udstødelse for børn kan vare hele livet og føre til fattigdom på tværs af generationerne; understreger, at i alle medlemsstater er risikoen for fattigdom og social udstødelse blandt børn tæt forbundet med uddannelsesniveauet hos deres forældre, navnlig mødrenes, med forældrenes stilling på arbejdsmarkedet, deres sociale situation og den støtte til familier, som medlemsstaterne yder; anbefaler, at medlemsstaterne sikrer, at alle unge har adgang til gratis offentlig uddannelse af høj kvalitet uanset alder, herunder i den tidlige barndom; understreger betydningen af uddannelsesmæssig vejledning til børn med henblik på at give dem mulighed for at udnytte deres potentiale fuldt ud; understreger behovet for med målrettede programmer at støtte den løbende uddannelse af teenagemødre, der forlader skolen for tidligt, hvilket er et første skridt hen imod fattigdom; understreger behovet for at indføre en række omfattende foranstaltninger til bekæmpelse af børnefattigdom og fremme af børns velfærd på grundlag af tre søjler: — adgang til tilstrækkelige ressourcer og forening af arbejds- og familieliv; — adgang til kvalitetsydelser; — børns deltagelse i beslutninger, der påvirker dem, samt i kultur-, fritids- og sportsaktiviteter; gentager, at det er nødvendigt at sikre lettere adgang til oplysninger på lige betingelser, især med hensyn til social sikring, livslang læring, sundhedspleje og adgang til økonomisk støtte;

| 32. | understreger, at medlemsstaternes manglende anerkendelse af LGBTI-personer fører til lavere indkomst og højere leveomkostninger for LGBTI-personer, hvilket øger risikoen for fattigdom og social udstødelse; mener, at lovgivning om ligebehandling er et afgørende instrument til at bekæmpe fattigdom som følge af marginalisering og diskriminering mod seksuelle og kønsidentitetsbaserede mindretal; opfordrer Rådet til i denne forbindelse at vedtage forslaget fra 2008 om et direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; opfordrer endvidere til eksplicit inddragelse i enhver kommende omarbejdning af ligestillingsdirektiverne af et forbud mod forskelsbehandling på grund af kønsidentitet; er fortsat bekymret over, at vidensniveauet om rettigheder er lavt og kendskabet til de organer og organisationer, der tilbyder støtte til ofre for forskelsbehandling, er ringe; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til nøje at overvåge effektiviteten af de nationale klageorganer og -procedurer; |
| --- | --- |

32.

understreger, at medlemsstaternes manglende anerkendelse af LGBTI-personer fører til lavere indkomst og højere leveomkostninger for LGBTI-personer, hvilket øger risikoen for fattigdom og social udstødelse; mener, at lovgivning om ligebehandling er et afgørende instrument til at bekæmpe fattigdom som følge af marginalisering og diskriminering mod seksuelle og kønsidentitetsbaserede mindretal; opfordrer Rådet til i denne forbindelse at vedtage forslaget fra 2008 om et direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; opfordrer endvidere til eksplicit inddragelse i enhver kommende omarbejdning af ligestillingsdirektiverne af et forbud mod forskelsbehandling på grund af kønsidentitet; er fortsat bekymret over, at vidensniveauet om rettigheder er lavt og kendskabet til de organer og organisationer, der tilbyder støtte til ofre for forskelsbehandling, er ringe; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til nøje at overvåge effektiviteten af de nationale klageorganer og -procedurer;

| 33. | opfordrer til fuldstændig gennemførelse af direktiv 2006/54/EF om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv og til, at dette ændres, således at der indføres et krav til virksomheder om at udarbejde foranstaltninger eller planer om ligestilling mellem kønnene, herunder tiltag om afskaffelse af kønsopdeling, udvikling af lønsystemer samt foranstaltninger til at støtte kvinders karrierer; |
| --- | --- |

33.

opfordrer til fuldstændig gennemførelse af direktiv 2006/54/EF om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv og til, at dette ændres, således at der indføres et krav til virksomheder om at udarbejde foranstaltninger eller planer om ligestilling mellem kønnene, herunder tiltag om afskaffelse af kønsopdeling, udvikling af lønsystemer samt foranstaltninger til at støtte kvinders karrierer;

| 34. | fremhæver på ny betydningen af en vis skoling i økonomiske og finansielle forhold i en ung alder, da det har vist sig at forbedre den økonomiske beslutningstagning senere i livet, herunder forvaltningen af udgifter og indtægter; anbefaler udveksling af bedste praksis og fremme af uddannelsesprogrammer rettet mod kvinder og piger i sårbare grupper og marginaliserede befolkningsgrupper, der risikerer fattigdom og social udelukkelse; |
| --- | --- |

34.

fremhæver på ny betydningen af en vis skoling i økonomiske og finansielle forhold i en ung alder, da det har vist sig at forbedre den økonomiske beslutningstagning senere i livet, herunder forvaltningen af udgifter og indtægter; anbefaler udveksling af bedste praksis og fremme af uddannelsesprogrammer rettet mod kvinder og piger i sårbare grupper og marginaliserede befolkningsgrupper, der risikerer fattigdom og social udelukkelse;

| 35. | bemærker, at fraværet af en partners indkomst kan være en vigtig faktor, der bidrager til at skabe en fattigdomsfælde og føre til social udstødelse af kvinder; noterer sig de ofte usikre situationer, som enker og fraskilte kvinder og enlige mødre lever i, når dommerne har tilkendt dem forældremyndigheden over børn, og mener, at det er nødvendigt at fastsætte et tilstrækkeligt underholdningsbidrag; bemærker, at manglende betaling af underholdsbidrag kan kaste enlige mødre ud i fattigdom; understreger, at fraskilte kvinder er udsat for forskelsbehandling og fattigdom, og at dette er bevis for, at kvinder endnu ikke er fuldt økonomisk uafhængige, hvilket også peger på, at der er behov for en yderligere indsats på arbejdsmarkedet og for at mindske lønforskellene mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at fraværet af en partners indkomst kan være en vigtig faktor, der bidrager til at skabe en fattigdomsfælde og føre til social udstødelse af kvinder; noterer sig de ofte usikre situationer, som enker og fraskilte kvinder og enlige mødre lever i, når dommerne har tilkendt dem forældremyndigheden over børn, og mener, at det er nødvendigt at fastsætte et tilstrækkeligt underholdningsbidrag; bemærker, at manglende betaling af underholdsbidrag kan kaste enlige mødre ud i fattigdom; understreger, at fraskilte kvinder er udsat for forskelsbehandling og fattigdom, og at dette er bevis for, at kvinder endnu ikke er fuldt økonomisk uafhængige, hvilket også peger på, at der er behov for en yderligere indsats på arbejdsmarkedet og for at mindske lønforskellene mellem mænd og kvinder;

| 36. | understreger, at indsamlingen af data om husstandenes udgifter og indtægter skal suppleres af individualiserede data for at tage højde for kønsbaserede uligheder i familierne; |
| --- | --- |

36.

understreger, at indsamlingen af data om husstandenes udgifter og indtægter skal suppleres af individualiserede data for at tage højde for kønsbaserede uligheder i familierne;

| 37. | understreger, at den makroøkonomiske politik skal være forenelig med social lighed; gentager, at de finansielle institutioner som ECB og de nationale centralbanker bør tage hensyn til sociale konsekvenser, når de udarbejder deres modeller og træffer beslutninger om makroøkonomiske monetære politikker eller fastlægger strategier for finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

37.

understreger, at den makroøkonomiske politik skal være forenelig med social lighed; gentager, at de finansielle institutioner som ECB og de nationale centralbanker bør tage hensyn til sociale konsekvenser, når de udarbejder deres modeller og træffer beslutninger om makroøkonomiske monetære politikker eller fastlægger strategier for finansielle tjenesteydelser;

| 38. | gentager sin støtte til initiativet til at udarbejde et vejledende referencebudget og opfordrer Kommissionen til at medtage kønsspecifikke aspekter ved udformningen af det, herunder kønsbestemte uligheder i husholdningerne; |
| --- | --- |

38.

gentager sin støtte til initiativet til at udarbejde et vejledende referencebudget og opfordrer Kommissionen til at medtage kønsspecifikke aspekter ved udformningen af det, herunder kønsbestemte uligheder i husholdningerne;

| 39. | understreger på ny behovet for at forske i hjemløshed blandt kvinder og dens årsager og bevæggrunde, eftersom fænomenet er utilstrækkeligt belyst i de data, der er til rådighed; bemærker, at kønsspecifikke elementer, som der skal tages hensyn til, omfatter kønsbaseret økonomisk afhængighed, midlertidig indkvartering og undgåelse af sociale tjenester; |
| --- | --- |

39.

understreger på ny behovet for at forske i hjemløshed blandt kvinder og dens årsager og bevæggrunde, eftersom fænomenet er utilstrækkeligt belyst i de data, der er til rådighed; bemærker, at kønsspecifikke elementer, som der skal tages hensyn til, omfatter kønsbaseret økonomisk afhængighed, midlertidig indkvartering og undgåelse af sociale tjenester;

| 40. | understreger, at vold mod kvinder fortsat er et stort problem i EU, og at der er et presserende behov for at inddrage gerningsmændene i foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder uanset deres alder, uddannelse, indkomstniveau eller position i samfundet, og at voldens betydning for risikoen for marginalisering, fattigdom og social udstødelse er konstant stigende; påpeger, at kvinders økonomiske uafhængighed spiller en vigtig rolle for deres mulighed for proaktivt at slippe ud af en situation med kønsbaseret vold; opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at sikre de sociale beskyttelsessystemer, der sikrer sociale rettigheder for kvinder, som er ofre for en eller anden form for vold, vold i hjemmet, handel eller prostitution, og til at træffe foranstaltninger til at reintegrere dem på arbejdsmarkedet og i denne forbindelse også gøre brug af instrumenter såsom Den Europæiske Socialfond; understreger nødvendigheden af bedre adgang til informationer, når det drejer sig om juridisk bistand til ofre for vold; |
| --- | --- |

40.

understreger, at vold mod kvinder fortsat er et stort problem i EU, og at der er et presserende behov for at inddrage gerningsmændene i foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder uanset deres alder, uddannelse, indkomstniveau eller position i samfundet, og at voldens betydning for risikoen for marginalisering, fattigdom og social udstødelse er konstant stigende; påpeger, at kvinders økonomiske uafhængighed spiller en vigtig rolle for deres mulighed for proaktivt at slippe ud af en situation med kønsbaseret vold; opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at sikre de sociale beskyttelsessystemer, der sikrer sociale rettigheder for kvinder, som er ofre for en eller anden form for vold, vold i hjemmet, handel eller prostitution, og til at træffe foranstaltninger til at reintegrere dem på arbejdsmarkedet og i denne forbindelse også gøre brug af instrumenter såsom Den Europæiske Socialfond; understreger nødvendigheden af bedre adgang til informationer, når det drejer sig om juridisk bistand til ofre for vold;

| 41. | fremhæver nødvendigheden af konsekvent at bekæmpe vold i hjemmet, særligt over for kvinder; påpeger, at kvinders økonomiske uafhængighed spiller en vigtig rolle for deres liv og deres mulighed for at slippe ud af en situation med vold i hjemmet, og at kvinder, der har opbrugt deres betalte orlov, risikerer at miste deres arbejde og økonomiske uafhængighed; påpeger, at Australiens og USA's nylige indførelse af orlov på grund af vold i hjemmet har givet mange arbejdstagere beskyttelse i beskæftigelsen, mens de tager sig af konsekvenserne af vold i hjemmet, for eksempel ved at give de berørte personer tid til lægebesøg, retsmøder og andre ting, der er nødvendige i sådanne situationer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge gennemførligheden og de mulige konsekvenser af at indføre et system med betalt orlov for ofre for og overlevende fra vold i hjemmet, hvor manglende betalt ferie er en hindring for, at ofrene kan bevare deres beskæftigelse, mens de stabiliserer deres privatliv; opfordrer desuden Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe yderligere foranstaltninger til at øge bevidstheden om problemet med vold i hjemmet, til at hjælpe ofrene for denne vold og udbrede større kendskab til fænomenet og til at forsvare deres rettigheder og beskytte deres økonomiske uafhængighed; |
| --- | --- |

41.

fremhæver nødvendigheden af konsekvent at bekæmpe vold i hjemmet, særligt over for kvinder; påpeger, at kvinders økonomiske uafhængighed spiller en vigtig rolle for deres liv og deres mulighed for at slippe ud af en situation med vold i hjemmet, og at kvinder, der har opbrugt deres betalte orlov, risikerer at miste deres arbejde og økonomiske uafhængighed; påpeger, at Australiens og USA's nylige indførelse af orlov på grund af vold i hjemmet har givet mange arbejdstagere beskyttelse i beskæftigelsen, mens de tager sig af konsekvenserne af vold i hjemmet, for eksempel ved at give de berørte personer tid til lægebesøg, retsmøder og andre ting, der er nødvendige i sådanne situationer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge gennemførligheden og de mulige konsekvenser af at indføre et system med betalt orlov for ofre for og overlevende fra vold i hjemmet, hvor manglende betalt ferie er en hindring for, at ofrene kan bevare deres beskæftigelse, mens de stabiliserer deres privatliv; opfordrer desuden Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe yderligere foranstaltninger til at øge bevidstheden om problemet med vold i hjemmet, til at hjælpe ofrene for denne vold og udbrede større kendskab til fænomenet og til at forsvare deres rettigheder og beskytte deres økonomiske uafhængighed;

| 42. | gentager sin opfordring til EU og alle medlemsstaterne til at undertegne og ratificere Istanbulkonventionen og ser meget gerne et hurtigt initiativ med henblik på at udarbejde et EU-direktiv om bekæmpelse af vold mod kvinder; opfordrer endnu en gang Kommissionen til at fremlægge en europæisk strategi mod kønsbaseret vold og indføre et europæisk år for bekæmpelse af kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

42.

gentager sin opfordring til EU og alle medlemsstaterne til at undertegne og ratificere Istanbulkonventionen og ser meget gerne et hurtigt initiativ med henblik på at udarbejde et EU-direktiv om bekæmpelse af vold mod kvinder; opfordrer endnu en gang Kommissionen til at fremlægge en europæisk strategi mod kønsbaseret vold og indføre et europæisk år for bekæmpelse af kønsbaseret vold;

| 43. | mener, at det er nødvendigt at arbejde proaktivt for at afhjælpe vold mod kvinder ved at målrette normer, der forherliger vold; understreger, at stereotyper og strukturer, som er grundlaget for mænds vold mod kvinder, skal bekæmpes med proaktive tiltag gennem kampagner og løbende undervisning om machokulturer på nationalt plan; |
| --- | --- |

43.

mener, at det er nødvendigt at arbejde proaktivt for at afhjælpe vold mod kvinder ved at målrette normer, der forherliger vold; understreger, at stereotyper og strukturer, som er grundlaget for mænds vold mod kvinder, skal bekæmpes med proaktive tiltag gennem kampagner og løbende undervisning om machokulturer på nationalt plan;

| 44. | påpeger, at nye teknologier bør betragtes som et grundlæggende redskab til at skabe nye job og en mulighed for at få kvinder ud af fattigdommen; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at nye teknologier bør betragtes som et grundlæggende redskab til at skabe nye job og en mulighed for at få kvinder ud af fattigdommen;

| 45. | tilskynder medlemsstaterne til i samarbejde med regionale og lokale myndigheder at bidrage til at forbedre livskvaliteten for kvinder i landdistrikterne for at mindske risikoen for fattigdom og ser gerne, at de tilbyder uddannelsesprogrammer af høj kvalitet, som sigter mod at selvstændiggøre kvinder i landdistrikterne, samt sikrer gode arbejdsvilkår og en anstændig indkomst for denne gruppe; opfordrer medlemsstaterne til at skabe kvalitetsorienterede kommunale, sociale og offentlige infrastrukturer med henblik på at forbedre levevilkårene i landdistrikterne; |
| --- | --- |

45.

tilskynder medlemsstaterne til i samarbejde med regionale og lokale myndigheder at bidrage til at forbedre livskvaliteten for kvinder i landdistrikterne for at mindske risikoen for fattigdom og ser gerne, at de tilbyder uddannelsesprogrammer af høj kvalitet, som sigter mod at selvstændiggøre kvinder i landdistrikterne, samt sikrer gode arbejdsvilkår og en anstændig indkomst for denne gruppe; opfordrer medlemsstaterne til at skabe kvalitetsorienterede kommunale, sociale og offentlige infrastrukturer med henblik på at forbedre levevilkårene i landdistrikterne;

| 46. | mener, at mange aspekter af fattigdom, især kvinders fattigdom, fortsat er ukendte, f.eks. udelukkelse af kvinder fra adgang til kultur og deltagelse i samfundet, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at yde den støtte, der er nødvendig for at sikre, at alle kvinder har adgang til kultur, sport og fritidsaktiviteter, idet der bør lægges særlig vægt på kvinder, der lever i fattigdom, kvinder med handicap og indvandrerkvinder; mener, at de eksisterende indikatorer for alvorlige materielle afsavn udelukke faktorer som adgang til kultur og deltagelse i samfundet og derfor giver en ufuldstændig forståelse af fattigdom; ser gerne, at der udvikles flere indikatorer, der kan bruges til at vurdere udstødelse i form af manglende social, kulturel og politisk deltagelse og navnlig indflydelsen heraf på den onde cirkel af fattigdom samt virkningerne over flere generationer; |
| --- | --- |

46.

mener, at mange aspekter af fattigdom, især kvinders fattigdom, fortsat er ukendte, f.eks. udelukkelse af kvinder fra adgang til kultur og deltagelse i samfundet, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at yde den støtte, der er nødvendig for at sikre, at alle kvinder har adgang til kultur, sport og fritidsaktiviteter, idet der bør lægges særlig vægt på kvinder, der lever i fattigdom, kvinder med handicap og indvandrerkvinder; mener, at de eksisterende indikatorer for alvorlige materielle afsavn udelukke faktorer som adgang til kultur og deltagelse i samfundet og derfor giver en ufuldstændig forståelse af fattigdom; ser gerne, at der udvikles flere indikatorer, der kan bruges til at vurdere udstødelse i form af manglende social, kulturel og politisk deltagelse og navnlig indflydelsen heraf på den onde cirkel af fattigdom samt virkningerne over flere generationer;

| 47. | bemærker, at handicappede kvinder ofte diskrimineres, når det gælder familie og uddannelse, at deres beskæftigelsesmuligheder er begrænsede, og at de sociale ydelser, de modtager, ikke er tilstrækkelige til at forhindre dem i at blive fattige; understreger i denne forbindelse, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder bør yde handicappede kvinder den særlige pleje, de har behov for til at udøve deres rettigheder, og de bør tilbyde tiltag, der kan støtte deres integration på arbejdsmarkedet gennem yderligere støtteforanstaltninger, især hvad angår uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

47.

bemærker, at handicappede kvinder ofte diskrimineres, når det gælder familie og uddannelse, at deres beskæftigelsesmuligheder er begrænsede, og at de sociale ydelser, de modtager, ikke er tilstrækkelige til at forhindre dem i at blive fattige; understreger i denne forbindelse, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder bør yde handicappede kvinder den særlige pleje, de har behov for til at udøve deres rettigheder, og de bør tilbyde tiltag, der kan støtte deres integration på arbejdsmarkedet gennem yderligere støtteforanstaltninger, især hvad angår uddannelse og erhvervsuddannelse;

| 48. | opfordrer til en mere ambitiøs indsats for at bekæmpe energifattigdom, der i uforholdsmæssig høj grad rammer enlige kvinder, enlige forældre og husholdninger med et kvindeligt familieoverhoved; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge en definition af energifattigdom, som tager hensyn til kønsspecifikke aspekter af fænomenet, og medtage den i den kommende omarbejdning af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne; fremhæver betydningen af lokale energiinitiativer såsom kooperativer, hvad angår skabelse af bedre forhold for sårbare energiforbrugere, især kvinder, der er ramt af fattigdom, social udstødelse og marginalisering; |
| --- | --- |

48.

opfordrer til en mere ambitiøs indsats for at bekæmpe energifattigdom, der i uforholdsmæssig høj grad rammer enlige kvinder, enlige forældre og husholdninger med et kvindeligt familieoverhoved; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge en definition af energifattigdom, som tager hensyn til kønsspecifikke aspekter af fænomenet, og medtage den i den kommende omarbejdning af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne; fremhæver betydningen af lokale energiinitiativer såsom kooperativer, hvad angår skabelse af bedre forhold for sårbare energiforbrugere, især kvinder, der er ramt af fattigdom, social udstødelse og marginalisering;

| 49. | gentager sin opfordring til Kommissionen til at arbejde i retning af at oprette en europæisk børnegaranti, der sikrer, at alle europæiske børn, der lever i risiko for fattigdom, får adgang til gratis sundhedspleje, gratis uddannelse, gratis børnepasning, anstændige boligforhold og passende ernæring; understreger, at en sådan politik skal tage hånd om situationen for kvinder og piger, navnlig i sårbare og marginaliserede samfund; bemærker, at ungdomsgarantiinitiativet bør indeholde et kønsperspektiv; |
| --- | --- |

49.

gentager sin opfordring til Kommissionen til at arbejde i retning af at oprette en europæisk børnegaranti, der sikrer, at alle europæiske børn, der lever i risiko for fattigdom, får adgang til gratis sundhedspleje, gratis uddannelse, gratis børnepasning, anstændige boligforhold og passende ernæring; understreger, at en sådan politik skal tage hånd om situationen for kvinder og piger, navnlig i sårbare og marginaliserede samfund; bemærker, at ungdomsgarantiinitiativet bør indeholde et kønsperspektiv;

| 50. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indsamle kønsopdelte statistikker og indføre nye individuelle indikatorer for kvinder og fattigdom og bruge dem som redskab til at følge virkningerne af de sociale, økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikker på kvindernes situation og på fattigdomsniveauet med henblik på at fremme udveksling af bedste praksis vedrørende de lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til bekæmpelse af fattigdom og heri fokusere på de grupper, der er i særlig risiko for fattigdom, og dette uanset seksuel orientering eller kønsidentitet; |
| --- | --- |

50.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indsamle kønsopdelte statistikker og indføre nye individuelle indikatorer for kvinder og fattigdom og bruge dem som redskab til at følge virkningerne af de sociale, økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikker på kvindernes situation og på fattigdomsniveauet med henblik på at fremme udveksling af bedste praksis vedrørende de lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til bekæmpelse af fattigdom og heri fokusere på de grupper, der er i særlig risiko for fattigdom, og dette uanset seksuel orientering eller kønsidentitet;

| 51. | understreger de sociale virksomheders rolle i forbindelse med selvstændiggørelse af kvinder og inddragelse af kvinder, der rammes af fattigdom, social udstødelse og mangeformet diskrimination; |
| --- | --- |

51.

understreger de sociale virksomheders rolle i forbindelse med selvstændiggørelse af kvinder og inddragelse af kvinder, der rammes af fattigdom, social udstødelse og mangeformet diskrimination;

| 52. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i deres udformning af politikkerne for social integration på alle niveauer at danne betingelser for interesserede parters engagement, der fremmer og letter den direkte deltagelse af personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, navnlig kvinder og piger; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i deres udformning af politikkerne for social integration på alle niveauer at danne betingelser for interesserede parters engagement, der fremmer og letter den direkte deltagelse af personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, navnlig kvinder og piger;

| 53. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre kønsbudgettering som et redskab til at sikre, at budgetmæssige beslutninger tager højde for kønsdimensionen og differentierede virkninger; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre kønsbudgettering som et redskab til at sikre, at budgetmæssige beslutninger tager højde for kønsdimensionen og differentierede virkninger;

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om fattigdomsbekæmpelse med NGO'er, som har succes i områder, der er ramt af ekstrem fattigdom, og som besidder værdifuld knowhow om lokale samfund; opfordrer medlemsstaterne til at støtte effektivt samarbejde på lokalt plan; |
| --- | --- |

54.

opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om fattigdomsbekæmpelse med NGO'er, som har succes i områder, der er ramt af ekstrem fattigdom, og som besidder værdifuld knowhow om lokale samfund; opfordrer medlemsstaterne til at støtte effektivt samarbejde på lokalt plan;

| 55. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at inddrage arbejdsmarkedets parter (fagforeninger, arbejdsgivere) og civilsamfundet, herunder ligestillingsorganer, i gennemførelsen af ligestilling mellem kønnene med henblik på at skabe ligebehandling; understreger, at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter skal omfatte tilsyn med og fremme af ligestillingspraksisser på arbejdspladsen, herunder fleksible arbejdsordninger, med henblik på at gøre det lettere at forene arbejds- og privatliv; understreger de kollektive overenskomsters vigtige rolle i bekæmpelsen af forskelsbehandling og fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder og fremhæver andre instrumenter såsom adfærdskodekser og forskning eller udveksling af erfaringer og god praksis på ligestillingsområdet; |
| --- | --- |

55.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at inddrage arbejdsmarkedets parter (fagforeninger, arbejdsgivere) og civilsamfundet, herunder ligestillingsorganer, i gennemførelsen af ligestilling mellem kønnene med henblik på at skabe ligebehandling; understreger, at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter skal omfatte tilsyn med og fremme af ligestillingspraksisser på arbejdspladsen, herunder fleksible arbejdsordninger, med henblik på at gøre det lettere at forene arbejds- og privatliv; understreger de kollektive overenskomsters vigtige rolle i bekæmpelsen af forskelsbehandling og fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder og fremhæver andre instrumenter såsom adfærdskodekser og forskning eller udveksling af erfaringer og god praksis på ligestillingsområdet;

o

o o

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

56.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 233 E af 28.9.2006, s. 130.

(2)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 31.

(3)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 162.

(4)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 77.

(5)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 26.

(6)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 9.

(7)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 60.

(8)  EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 75.

(9)  EUT C 24 af 22.1.2016, s. 8.

(10)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 6.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0050.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0218.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0351.

(14)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=t2020_50&language=en

(15)  Save the Children, »Child Poverty and Social Exclusion in Europe«, Bruxelles 2014, s. 14.

(16)  http:\\www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/547546/EPRS_STU(2015) 547546_EN.pdf, s. 11.

(17)  Den Internationale Arbejdsorganisation, Policies and regulations to combat precarious employment, 2011.

(18)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/conference_sept_2011/dgjustice_oldagepensionspublication3march2011_en.pdf

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/105

---

P8_TA(2016)0236

Ikke-toldmæssige hindringer i det indre marked

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om ikke-toldmæssige hindringer i det indre marked (2015/2346(INI))

(2018/C 076/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen "Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen "Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne (COM(2015)0550),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen »A Digital Single Market Strategy for Europe — Analysis and Evidence« (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen »A Digital Single Market Strategy for Europe — Analysis and Evidence« (SWD(2015)0202),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen "»Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States« (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen "»Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States« (SWD(2015)0203),

| — | der henviser til undersøgelsen foretaget af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste i september 2014 om omkostningerne ved ikke at virkeliggøre EU og det indre marked (»The Cost of Non-Europe in the Single Market«), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen foretaget af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste i september 2014 om omkostningerne ved ikke at virkeliggøre EU og det indre marked (»The Cost of Non-Europe in the Single Market«),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2013 om det indre marked for tjenesteydelser: status og næste skridt (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2013 om det indre marked for tjenesteydelser: status og næste skridt (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om en europæisk handlingsplan for detailhandelen til gavn for alle aktører (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om en europæisk handlingsplan for detailhandelen til gavn for alle aktører (2),

| — | der henviser til online-udgaven af resultattavlen for det indre marked fra oktober 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til online-udgaven af resultattavlen for det indre marked fra oktober 2015,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0160/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0160/2016),

| A. | der henviser til, at det indre marked yder et markant bidrag til europæiske økonomier; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det indre marked yder et markant bidrag til europæiske økonomier;

| B. | der henviser til, at det anslås, at fuldførelsen af det indre marked med fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, offentlige udbud, den digitale økonomi og EU's forbrugerlovgivning vil medføre økonomiske gevinster på mellem 651 mia. EUR og 1.1 bio. EUR pr. år, hvilket svarer til mellem 5 % og 8,63 % af EU's BNP; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det anslås, at fuldførelsen af det indre marked med fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, offentlige udbud, den digitale økonomi og EU's forbrugerlovgivning vil medføre økonomiske gevinster på mellem 651 mia. EUR og 1.1 bio. EUR pr. år, hvilket svarer til mellem 5 % og 8,63 % af EU's BNP;

| C. | der henviser til, at uberettigede ikke-toldmæssige hindringer mere end 20 år efter indførelsen af det indre marked stadigvæk påvirker samhandelen og den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser mellem medlemsstaterne; der henviser til, at disse ikke-toldmæssige hindringer kan være motiveret af protektionisme og kan ledsages af bureaukratiske udfordringer, som meget ofte er uforholdsmæssige i forhold til deres formål; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at uberettigede ikke-toldmæssige hindringer mere end 20 år efter indførelsen af det indre marked stadigvæk påvirker samhandelen og den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser mellem medlemsstaterne; der henviser til, at disse ikke-toldmæssige hindringer kan være motiveret af protektionisme og kan ledsages af bureaukratiske udfordringer, som meget ofte er uforholdsmæssige i forhold til deres formål;

| D. | der henviser til, at det anslås, at det indre marked for tjenesteydelser udgør ca. 70 % af den europæiske økonomi, men kun tegner sig for ca. 20 % af samhandelen mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det anslås, at det indre marked for tjenesteydelser udgør ca. 70 % af den europæiske økonomi, men kun tegner sig for ca. 20 % af samhandelen mellem medlemsstaterne;

| E. | der henviser til, at 25 % af de lovregulerede erhverv kun er lovreguleret i én medlemsstat; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 25 % af de lovregulerede erhverv kun er lovreguleret i én medlemsstat;

| F. | der henviser til, at det anslås, at den potentielle gevinst fra et fungerende digitalt indre marked vil kunne udgøre ca. 415 mia. EUR pr. år og en stigning i BNP på omkring 0,4 % i 2020, og der henviser til, at der er mange mangler i EU-lovgivningen, som hæmmer det indre markeds funktion; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det anslås, at den potentielle gevinst fra et fungerende digitalt indre marked vil kunne udgøre ca. 415 mia. EUR pr. år og en stigning i BNP på omkring 0,4 % i 2020, og der henviser til, at der er mange mangler i EU-lovgivningen, som hæmmer det indre markeds funktion;

| G. | der henviser til, at kun 2 % af de nye SMV'er, mikrovirksomheder og nyetablerede virksomheder har givet sig i kast med grænseoverskridende ekspansion gennem direkte udenlandske investeringer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kun 2 % af de nye SMV'er, mikrovirksomheder og nyetablerede virksomheder har givet sig i kast med grænseoverskridende ekspansion gennem direkte udenlandske investeringer;

| H. | der henviser til, at for forbrugerne fører huller i det indre marked, herunder gennemførelsen af EU-lovgivningen på en måde, der er ufuldstændigt eller i modstrid med målene for det indre marked, i mange tilfælde til et langt fra optimalt produktudvalg og til dyrere varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at for forbrugerne fører huller i det indre marked, herunder gennemførelsen af EU-lovgivningen på en måde, der er ufuldstændigt eller i modstrid med målene for det indre marked, i mange tilfælde til et langt fra optimalt produktudvalg og til dyrere varer og tjenesteydelser;

| I. | der henviser til, at for virksomhederne er omkostningerne betydelige i de dyrere forsyningskæder, hvilket fører til, at deres egne produkter bliver dyrere, eller at adgangen til erhvervstjenester bliver reduceret, hvilket skader deres konkurrenceevne; der henviser til, at innovation fremmes på et konkurrencebaseret marked; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at for virksomhederne er omkostningerne betydelige i de dyrere forsyningskæder, hvilket fører til, at deres egne produkter bliver dyrere, eller at adgangen til erhvervstjenester bliver reduceret, hvilket skader deres konkurrenceevne; der henviser til, at innovation fremmes på et konkurrencebaseret marked;

| J. | der henviser til, at kompleksiteten af den nuværende momsordning også kan anses for en ikke-toldmæssig hindring; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kompleksiteten af den nuværende momsordning også kan anses for en ikke-toldmæssig hindring;

| K. | der henviser til, at konkurrencebegrænsende skatteaftaler mellem medlemsstater og store multinationale selskaber kan betragtes som uberettigede ikke-toldmæssige hindringer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at konkurrencebegrænsende skatteaftaler mellem medlemsstater og store multinationale selskaber kan betragtes som uberettigede ikke-toldmæssige hindringer;

| L. | der henviser til, at virksomheder og borgere står over for store hindringer for grænseoverskridende aktiviteter på det indre marked på grund af manglende tilgængelighed og kvalitet, hjælpetjenester og onlineprocedurer, som fører til store administrative byrder og betydelige tilpasningsomkostninger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at virksomheder og borgere står over for store hindringer for grænseoverskridende aktiviteter på det indre marked på grund af manglende tilgængelighed og kvalitet, hjælpetjenester og onlineprocedurer, som fører til store administrative byrder og betydelige tilpasningsomkostninger;

| M. | der henviser til, at overvågningen af hindringer og omkostninger er usammenhængende og usystematisk, og at kvantificering og klar identifikation af hindringer og omkostninger er mangelfuld, hvilket vanskeliggør prioritering af politiske tiltag; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at overvågningen af hindringer og omkostninger er usammenhængende og usystematisk, og at kvantificering og klar identifikation af hindringer og omkostninger er mangelfuld, hvilket vanskeliggør prioritering af politiske tiltag;

I.   
  Baggrund og politiske mål

| 1. | erkender, at den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser på trods af fjernelsen af toldmæssige hindringer den 1. juli 1968 fortsat har været hæmmet af ikke-toldmæssige hindringer såsom uberettigede nationale tekniske forskrifter og lovgivningsmæssige og andre krav til produkter, tjenesteydere og vilkår for levering af tjenesteydelser eller bureaukrati; understreger, at styrkelsen af det indre marked kræver omgående handling på både EU- og medlemsstatsplan for at håndtere sådanne ikke-toldmæssige hindringer; |
| --- | --- |

1.

erkender, at den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser på trods af fjernelsen af toldmæssige hindringer den 1. juli 1968 fortsat har været hæmmet af ikke-toldmæssige hindringer såsom uberettigede nationale tekniske forskrifter og lovgivningsmæssige og andre krav til produkter, tjenesteydere og vilkår for levering af tjenesteydelser eller bureaukrati; understreger, at styrkelsen af det indre marked kræver omgående handling på både EU- og medlemsstatsplan for at håndtere sådanne ikke-toldmæssige hindringer;

| 2. | opfatter en ikke-toldmæssig hindring som en uforholdsmæssig og diskriminerende lovgivningsmæssig foranstaltning, som medfører en byrde eller omkostning, der skal afholdes af en virksomhed, der søger at komme ind på et marked, og som ikke skal afholdes af virksomheder, der allerede er på markedet, eller en omkostning, der opstår for udenlandske virksomheder, men ikke skal betales af indenlandske virksomheder, uden at det berører medlemsstaternes ret til at regulere og forfølge legitime mål for den offentlige politik, f.eks. beskyttelse af miljøet og forbruger- og arbejdstagerrettigheder; |
| --- | --- |

2.

opfatter en ikke-toldmæssig hindring som en uforholdsmæssig og diskriminerende lovgivningsmæssig foranstaltning, som medfører en byrde eller omkostning, der skal afholdes af en virksomhed, der søger at komme ind på et marked, og som ikke skal afholdes af virksomheder, der allerede er på markedet, eller en omkostning, der opstår for udenlandske virksomheder, men ikke skal betales af indenlandske virksomheder, uden at det berører medlemsstaternes ret til at regulere og forfølge legitime mål for den offentlige politik, f.eks. beskyttelse af miljøet og forbruger- og arbejdstagerrettigheder;

| 3. | anerkender, at nationale forskelle kan opstå som følge af forvaltning på flere niveauer; mener, at der på alle niveauer i den lovgivningsmæssige beslutningstagning bør være en dybtgående forståelse for, at det er nødvendigt, at foranstaltninger er forholdsmæssige, og at legitime samfundspolitiske mål fremmes; mener, at konsekvens og sammenhæng i politik og praksis kan bidrage væsentligt til at reducere de ikke-toldmæssige hindringer; |
| --- | --- |

3.

anerkender, at nationale forskelle kan opstå som følge af forvaltning på flere niveauer; mener, at der på alle niveauer i den lovgivningsmæssige beslutningstagning bør være en dybtgående forståelse for, at det er nødvendigt, at foranstaltninger er forholdsmæssige, og at legitime samfundspolitiske mål fremmes; mener, at konsekvens og sammenhæng i politik og praksis kan bidrage væsentligt til at reducere de ikke-toldmæssige hindringer;

| 4. | mener, at hvor sådanne ikke-toldmæssige hindringer kan begrundes som værende forholdsmæssige, bør oplysninger om de forskellige nationale reguleringsmæssige krav være let tilgængelige og de tilhørende oplysninger i meddelelsen og afslutning af proceduren så brugervenlig som muligt; mener, at implementeringen af det nuværende system, som er bygget op omkring en række forskellige kontaktpunkter, herunder produktkontaktpunkterne og kvikskrankerne, har været usammenhængende på tværs af medlemsstaterne og er overdrevet kompleks; minder om vigtigheden af at styrke og strømline eksisterende redskaber til brug for SMV'er på det indre marked for at gøre det lettere for dem at udvide på tværs af grænserne; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge større vægt på forenkling og forbedring af disse systemer, navnlig behovet for en hurtig forbedring af kvikskrankerne, og opfordrer Kommissionen til at aflægge beretning til Parlamentet om fremskridtene og de næste skridt inden udgangen af 2016; understreger, at de pågældende medlemsstater, ved at være mere åbne og tilgængelige for så vidt angår reguleringsmæssige krav, bliver mere attraktive for udefra kommende investeringer; |
| --- | --- |

4.

mener, at hvor sådanne ikke-toldmæssige hindringer kan begrundes som værende forholdsmæssige, bør oplysninger om de forskellige nationale reguleringsmæssige krav være let tilgængelige og de tilhørende oplysninger i meddelelsen og afslutning af proceduren så brugervenlig som muligt; mener, at implementeringen af det nuværende system, som er bygget op omkring en række forskellige kontaktpunkter, herunder produktkontaktpunkterne og kvikskrankerne, har været usammenhængende på tværs af medlemsstaterne og er overdrevet kompleks; minder om vigtigheden af at styrke og strømline eksisterende redskaber til brug for SMV'er på det indre marked for at gøre det lettere for dem at udvide på tværs af grænserne; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge større vægt på forenkling og forbedring af disse systemer, navnlig behovet for en hurtig forbedring af kvikskrankerne, og opfordrer Kommissionen til at aflægge beretning til Parlamentet om fremskridtene og de næste skridt inden udgangen af 2016; understreger, at de pågældende medlemsstater, ved at være mere åbne og tilgængelige for så vidt angår reguleringsmæssige krav, bliver mere attraktive for udefra kommende investeringer;

| 5. | glæder sig over det positive skridt i form af den bebudede fælles digitale portal, som Kommissionen meddelte i sin strategi for det digitale indre marked; opfordrer indtrængende Kommissionen til at skabe et fælles kontaktpunkt for virksomheder og forbrugere, hvor de kan søge oplysninger om det indre marked, hjælp og problemløsning og om nationale og EU-procedurer, der skal følges ved grænseoverskridende virksomhed i EU; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over det positive skridt i form af den bebudede fælles digitale portal, som Kommissionen meddelte i sin strategi for det digitale indre marked; opfordrer indtrængende Kommissionen til at skabe et fælles kontaktpunkt for virksomheder og forbrugere, hvor de kan søge oplysninger om det indre marked, hjælp og problemløsning og om nationale og EU-procedurer, der skal følges ved grænseoverskridende virksomhed i EU;

| 6. | mener, at det for at fjerne ikke-toldmæssige hindringer er vigtigt for Kommissionen og medlemsstaterne at arbejde sammen om at forbedre Solvits funktion, navnlig i geografiske områder eller industriområder, hvor virksomhederne ikke bruger Solvit ofte og ikke alle indgivne sager behandles af den kompetente myndighed; |
| --- | --- |

6.

mener, at det for at fjerne ikke-toldmæssige hindringer er vigtigt for Kommissionen og medlemsstaterne at arbejde sammen om at forbedre Solvits funktion, navnlig i geografiske områder eller industriområder, hvor virksomhederne ikke bruger Solvit ofte og ikke alle indgivne sager behandles af den kompetente myndighed;

| 7. | understreger, at for mange virksomheder, især SMV’er, der ønsker at handle i en anden medlemsstat, vil en sådan ekspansion ud fra deres perspektiv stadig udgøre »international handel«; fremhæver, at SMV'er, nyetablerede virksomheder og innovative virksomheder, navnlig deleøkonomiske virksomheder, bør være fuldt ud i stand til at vokse gennem grænseoverskridende handel; |
| --- | --- |

7.

understreger, at for mange virksomheder, især SMV’er, der ønsker at handle i en anden medlemsstat, vil en sådan ekspansion ud fra deres perspektiv stadig udgøre »international handel«; fremhæver, at SMV'er, nyetablerede virksomheder og innovative virksomheder, navnlig deleøkonomiske virksomheder, bør være fuldt ud i stand til at vokse gennem grænseoverskridende handel;

| 8. | mener, at en af opgaverne for Unionen og dens medlemsstater bør være den endelige afskaffelse af ikke-toldmæssige hindringer, når de ikke kan retfærdiggøres eller ikke støtter de mål, der er anført i artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, hvori det hedder, at Europa bygger på en yderst konkurrencedygtig social markedsøkonomi; |
| --- | --- |

8.

mener, at en af opgaverne for Unionen og dens medlemsstater bør være den endelige afskaffelse af ikke-toldmæssige hindringer, når de ikke kan retfærdiggøres eller ikke støtter de mål, der er anført i artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, hvori det hedder, at Europa bygger på en yderst konkurrencedygtig social markedsøkonomi;

| 9. | gentager, at strategien for det digitale indre marked og strategien for det indre marked for Europa omfatter initiativer, der bør gennemføres hurtigt og ambitiøst med henblik på at nedbringe ikke-toldmæssige hindringer for det indre marked; fremhæver, at det er afgørende, at alle disse initiativer baseres på principperne om bedre lovgivning og på de mest effektive redskaber, såsom harmonisering og gensidig anerkendelse; |
| --- | --- |

9.

gentager, at strategien for det digitale indre marked og strategien for det indre marked for Europa omfatter initiativer, der bør gennemføres hurtigt og ambitiøst med henblik på at nedbringe ikke-toldmæssige hindringer for det indre marked; fremhæver, at det er afgørende, at alle disse initiativer baseres på principperne om bedre lovgivning og på de mest effektive redskaber, såsom harmonisering og gensidig anerkendelse;

II.   
  Tværgående ikke-toldmæssige hindringer

| 10. | mener, at forskelle på, hvor hurtigt og nøjagtigt gennemførelsen af eksisterende direktiver sker på nationalt plan, skaber retsusikkerhed for virksomheder og forskellige konkurrencevilkår på det indre marked; |
| --- | --- |

10.

mener, at forskelle på, hvor hurtigt og nøjagtigt gennemførelsen af eksisterende direktiver sker på nationalt plan, skaber retsusikkerhed for virksomheder og forskellige konkurrencevilkår på det indre marked;

| 11. | mener, at når Kommissionen har ophævet unødvendig EU-lovgivning, bør medlemsstaterne handle hurtigt for at ophæve de tilsvarende nationale bestemmelser; |
| --- | --- |

11.

mener, at når Kommissionen har ophævet unødvendig EU-lovgivning, bør medlemsstaterne handle hurtigt for at ophæve de tilsvarende nationale bestemmelser;

| 12. | mener, at omfattende manglende overholdelse af EU-lovgivningen i medlemsstaterne er til skade for det indre marked og forbrugerne; mener også, at den langsomme gennemførelsesproces fører til, at visse medlemsstater nyder godt af en utilbørlig forlængelse af fristen for overensstemmelse; opfordrer til, at kulturen til efterlevelse af regler fremmes yderligere i samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne, som fastsat i strategien for det indre marked; understreger behovet for hurtigt at tage fat på spørgsmålet om manglende overholdelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

12.

mener, at omfattende manglende overholdelse af EU-lovgivningen i medlemsstaterne er til skade for det indre marked og forbrugerne; mener også, at den langsomme gennemførelsesproces fører til, at visse medlemsstater nyder godt af en utilbørlig forlængelse af fristen for overensstemmelse; opfordrer til, at kulturen til efterlevelse af regler fremmes yderligere i samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne, som fastsat i strategien for det indre marked; understreger behovet for hurtigt at tage fat på spørgsmålet om manglende overholdelse i medlemsstaterne;

| 13. | henleder Kommissionens og medlemsstaternes opmærksomhed på problemet i, at nogle nationale regeringer belaster gennemførelsen af direktiver med supplerende regler, dvs. såkaldt »overregulering«; |
| --- | --- |

13.

henleder Kommissionens og medlemsstaternes opmærksomhed på problemet i, at nogle nationale regeringer belaster gennemførelsen af direktiver med supplerende regler, dvs. såkaldt »overregulering«;

| 14. | henleder opmærksomheden på, at intensiteten og antallet af de kontroller, der på det seneste er blevet pålagt udenlandske leverandører af tjenesteydelser, er stigende; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at kontrollerne er forholdsmæssige, begrundede og ikke-diskriminerende; |
| --- | --- |

14.

henleder opmærksomheden på, at intensiteten og antallet af de kontroller, der på det seneste er blevet pålagt udenlandske leverandører af tjenesteydelser, er stigende; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at kontrollerne er forholdsmæssige, begrundede og ikke-diskriminerende;

| 15. | understreger, at uensartet håndhævelse af eksisterende, korrekt gennemførte regler i medlemsstater forårsager samme skade for det indre marked som forsinket gennemførelse; er af den opfattelse, at det er en større udfordring at sikre overensstemmelse og håndhævelse, når almindeligt anvendte definitioner, af f.eks. »sporbarhed« eller »bringes i omsætning«, tillægges forskellige betydninger i forskellige dele af lovgivningen; |
| --- | --- |

15.

understreger, at uensartet håndhævelse af eksisterende, korrekt gennemførte regler i medlemsstater forårsager samme skade for det indre marked som forsinket gennemførelse; er af den opfattelse, at det er en større udfordring at sikre overensstemmelse og håndhævelse, når almindeligt anvendte definitioner, af f.eks. »sporbarhed« eller »bringes i omsætning«, tillægges forskellige betydninger i forskellige dele af lovgivningen;

| 16. | tror, at uensartet anvendelse af de samme regler i forskellige medlemsstater har potentiale til at skabe nye ubegrundede ikke-toldmæssige hindringer; opfordrer Kommissionen til at træffe alle foranstaltninger til at begrænse forskellene på det tidligst mulige tidspunkt; |
| --- | --- |

16.

tror, at uensartet anvendelse af de samme regler i forskellige medlemsstater har potentiale til at skabe nye ubegrundede ikke-toldmæssige hindringer; opfordrer Kommissionen til at træffe alle foranstaltninger til at begrænse forskellene på det tidligst mulige tidspunkt;

| 17. | mener, at Kommissionen bør gøre større brug af retningslinjer med hensyn til gennemførelsen af direktiver, da det kan være et nyttigt redskab til at sikre en mere ensartet gennemførelse; |
| --- | --- |

17.

mener, at Kommissionen bør gøre større brug af retningslinjer med hensyn til gennemførelsen af direktiver, da det kan være et nyttigt redskab til at sikre en mere ensartet gennemførelse;

| 18. | bemærker den vedholdenhed, hvormed forskelle i reguleringen af produktmarkeder på nationalt plan gør sig gældende, forskelle, som virksomheder, der opererer på tværs af grænserne, stadig må kæmpe med, både med hensyn til restriktionsniveau og forskelle mellem medlemsstaterne; er af den opfattelse, at dette unødvendigt tvinger virksomhederne til at tilpasse deres produkter og tjenesteydelser til mange forskellige standarder og til at gennemføre test af dem gentagne gange, hvilket begrænser handelen inden for EU og reducerer væksten og forhindrer jobskabelse; |
| --- | --- |

18.

bemærker den vedholdenhed, hvormed forskelle i reguleringen af produktmarkeder på nationalt plan gør sig gældende, forskelle, som virksomheder, der opererer på tværs af grænserne, stadig må kæmpe med, både med hensyn til restriktionsniveau og forskelle mellem medlemsstaterne; er af den opfattelse, at dette unødvendigt tvinger virksomhederne til at tilpasse deres produkter og tjenesteydelser til mange forskellige standarder og til at gennemføre test af dem gentagne gange, hvilket begrænser handelen inden for EU og reducerer væksten og forhindrer jobskabelse;

| 19. | mener, at fordi stordriftsfordele reduceres på grund af behovet for at køre med forskellige produktserier, er byrden på mange måder, det være sig retligt, finansielt eller på anden måde, uforholdsmæssig stor for SMV'er og mikrovirksomheder; |
| --- | --- |

19.

mener, at fordi stordriftsfordele reduceres på grund af behovet for at køre med forskellige produktserier, er byrden på mange måder, det være sig retligt, finansielt eller på anden måde, uforholdsmæssig stor for SMV'er og mikrovirksomheder;

| 20. | henleder opmærksomheden på de til dato lave niveauer for grænseoverskridende offentlige indkøb, idet mindre end 20 % af alle offentlige indkøb i EU offentliggjort på fælleseuropæiske platforme og kun 3,5 % af kontrakter tildeles virksomheder fra andre medlemsstater; fremhæver de vanskeligheder, som virksomhederne — navnlig SMV'er — støder på, når de deltager i grænseoverskridende offentlige indkøbsprocedurer; understreger i denne forbindelse betydningen af de nye EU-direktiver om offentlige indkøb og om tildeling af koncessionskontrakter, som medlemsstaterne skulle gennemføre senest i april 2016; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre denne lovgivning fuldt ud, herunder fuldt elektroniske offentlige indkøbssystemer; |
| --- | --- |

20.

henleder opmærksomheden på de til dato lave niveauer for grænseoverskridende offentlige indkøb, idet mindre end 20 % af alle offentlige indkøb i EU offentliggjort på fælleseuropæiske platforme og kun 3,5 % af kontrakter tildeles virksomheder fra andre medlemsstater; fremhæver de vanskeligheder, som virksomhederne — navnlig SMV'er — støder på, når de deltager i grænseoverskridende offentlige indkøbsprocedurer; understreger i denne forbindelse betydningen af de nye EU-direktiver om offentlige indkøb og om tildeling af koncessionskontrakter, som medlemsstaterne skulle gennemføre senest i april 2016; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre denne lovgivning fuldt ud, herunder fuldt elektroniske offentlige indkøbssystemer;

| 21. | fremhæver, at omkostningerne til overholdelse af momskrav er en af de største ikke-toldmæssige hindringer; opfordrer til, at der stilles praktiske forslag til forenkling af momsprocedurer; |
| --- | --- |

21.

fremhæver, at omkostningerne til overholdelse af momskrav er en af de største ikke-toldmæssige hindringer; opfordrer til, at der stilles praktiske forslag til forenkling af momsprocedurer;

| 22. | anerkender, at forskellige momsordninger i EU kan opfattes som en ikke-toldmæssig hindring; understreger, at mini-one-stop-shoppen for moms (Vatmoss) er en god metode til at hjælpe med at overvinde denne hindring og navnlig støtte SMV'er i deres aktiviteter på tværs af grænserne; anerkender, at der stadig er en række mindre problemer vedrørende Vatmoss; opfordrer Kommissionen til at gøre det endnu lettere for virksomhederne at opfylde momsbetalingsforpligtelser i hele EU; |
| --- | --- |

22.

anerkender, at forskellige momsordninger i EU kan opfattes som en ikke-toldmæssig hindring; understreger, at mini-one-stop-shoppen for moms (Vatmoss) er en god metode til at hjælpe med at overvinde denne hindring og navnlig støtte SMV'er i deres aktiviteter på tværs af grænserne; anerkender, at der stadig er en række mindre problemer vedrørende Vatmoss; opfordrer Kommissionen til at gøre det endnu lettere for virksomhederne at opfylde momsbetalingsforpligtelser i hele EU;

| 23. | mener, at mange nationale administrative praksisser også skaber ubegrundede ikke-toldmæssige hindringer, herunder offentlige organers eller kontorers krav om formalisering af dokumenter; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at benytte e-forvaltningsløsninger, som indebærer prioritering af interoperabilitet, med henblik på at modernisere deres offentlige forvaltninger, og i den forbindelse benytte sig af eksempler som dem i Estland og Danmark, ved at indføre flere og bedre tilgængelige digitale tjenester for borgere og virksomheder for at lette de offentlige forvaltningers samarbejde og interoperabilitet på tværs af grænserne, uden at det berører beskyttelsen af personoplysninger; mener, at anvendelsen af e-forvaltning er et vigtigt redskab for virksomheder, men at dette dog ikke bør udelukke alternative metoder til at få adgang til oplysninger eller føre til yderligere byrder for borgere, der ikke har adgang til de digitale tjenester; |
| --- | --- |

23.

mener, at mange nationale administrative praksisser også skaber ubegrundede ikke-toldmæssige hindringer, herunder offentlige organers eller kontorers krav om formalisering af dokumenter; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at benytte e-forvaltningsløsninger, som indebærer prioritering af interoperabilitet, med henblik på at modernisere deres offentlige forvaltninger, og i den forbindelse benytte sig af eksempler som dem i Estland og Danmark, ved at indføre flere og bedre tilgængelige digitale tjenester for borgere og virksomheder for at lette de offentlige forvaltningers samarbejde og interoperabilitet på tværs af grænserne, uden at det berører beskyttelsen af personoplysninger; mener, at anvendelsen af e-forvaltning er et vigtigt redskab for virksomheder, men at dette dog ikke bør udelukke alternative metoder til at få adgang til oplysninger eller føre til yderligere byrder for borgere, der ikke har adgang til de digitale tjenester;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at anlægge en effektiv tilgang til håndhævelse i praksis, idet det sikres, at reglerne for det indre marked anvendes og gennemføres korrekt af medlemsstaterne; mener, at processen med at implementere de gennemførte direktiver bør koordineres bedre, f.eks. ved hjælp af specialiserede workshops om gennemførelse arrangeret af Kommissionen og udveksling af bedste praksis for at minimere forskelle i de enkelte medlemsstaters retssystemer på et tidligt tidspunkt; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at anlægge en effektiv tilgang til håndhævelse i praksis, idet det sikres, at reglerne for det indre marked anvendes og gennemføres korrekt af medlemsstaterne; mener, at processen med at implementere de gennemførte direktiver bør koordineres bedre, f.eks. ved hjælp af specialiserede workshops om gennemførelse arrangeret af Kommissionen og udveksling af bedste praksis for at minimere forskelle i de enkelte medlemsstaters retssystemer på et tidligt tidspunkt;

III.   
  Sektorspecifikke ikke-toldmæssige hindringer

Det indre marked for varer

| 25. | fremhæver betydningen af princippet om gensidig anerkendelse for at sikre adgang til det indre marked for varer, som ikke er harmoniserede på EU-plan, og i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har nationale og meget ofte forskellige regler for produkter, men har samme underliggende mål; |
| --- | --- |

25.

fremhæver betydningen af princippet om gensidig anerkendelse for at sikre adgang til det indre marked for varer, som ikke er harmoniserede på EU-plan, og i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har nationale og meget ofte forskellige regler for produkter, men har samme underliggende mål;

| 26. | understreger, at mange virksomheder ikke er opmærksom på princippet om gensidig anerkendelse og tror, at de skal opfylde de nationale krav i bestemmelsesmedlemsstaten, når de handler på det indre marked; |
| --- | --- |

26.

understreger, at mange virksomheder ikke er opmærksom på princippet om gensidig anerkendelse og tror, at de skal opfylde de nationale krav i bestemmelsesmedlemsstaten, når de handler på det indre marked;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at gribe ind med henblik på at forbedre anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse; imødeser i den forbindelse Kommissionens planer om at øge bevidstheden om og revidere forordningen om gensidig anerkendelse; mener, at harmonisering også er et effektivt redskab til at sikre lige adgang for varer og tjenesteydelser på det indre marked; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at gribe ind med henblik på at forbedre anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse; imødeser i den forbindelse Kommissionens planer om at øge bevidstheden om og revidere forordningen om gensidig anerkendelse; mener, at harmonisering også er et effektivt redskab til at sikre lige adgang for varer og tjenesteydelser på det indre marked;

Det indre marked for tjenesteydelser

| 28. | henleder opmærksomheden på problemerne for tjenesteudbydere, særlig inden for erhvervstjenester, transportsektoren og byggeri, der opstår på grund af krav om talrige og forskelligartede uberettigede eller uforholdsmæssige krav om godkendelser, registrering, forhåndsanmeldelse eller de facto-etablering; understreger, at dette kan føre til forskelsbehandling af udenlandske tjenesteydere, hvilket vil være i strid med princippet om fri udveksling af tjenesteydelser; opfordrer i denne forbindelse til et mere udviklet system til e-forvaltning og elektronisk registrering for at forenkle processen for tjenesteyderne; |
| --- | --- |

28.

henleder opmærksomheden på problemerne for tjenesteudbydere, særlig inden for erhvervstjenester, transportsektoren og byggeri, der opstår på grund af krav om talrige og forskelligartede uberettigede eller uforholdsmæssige krav om godkendelser, registrering, forhåndsanmeldelse eller de facto-etablering; understreger, at dette kan føre til forskelsbehandling af udenlandske tjenesteydere, hvilket vil være i strid med princippet om fri udveksling af tjenesteydelser; opfordrer i denne forbindelse til et mere udviklet system til e-forvaltning og elektronisk registrering for at forenkle processen for tjenesteyderne;

| 29. | fremhæver, at især den manglende gennemførelse og divergerende anvendelse af tjenesteydelsesdirektivet hæmmer det indre marked; |
| --- | --- |

29.

fremhæver, at især den manglende gennemførelse og divergerende anvendelse af tjenesteydelsesdirektivet hæmmer det indre marked;

| 30. | understreger behovet for klare og ensartede lovgivningsmæssige rammer, der gør det muligt at udvikle tjenesteydelser på et marked, der beskytter arbejdstagere og forbrugere, og sikrer, at eksisterende og nye aktører på EU's indre marked ikke støder på meningsløse lovgivningsmæssige hindringer, uanset hvilken form for virksomhed de udøver; |
| --- | --- |

30.

understreger behovet for klare og ensartede lovgivningsmæssige rammer, der gør det muligt at udvikle tjenesteydelser på et marked, der beskytter arbejdstagere og forbrugere, og sikrer, at eksisterende og nye aktører på EU's indre marked ikke støder på meningsløse lovgivningsmæssige hindringer, uanset hvilken form for virksomhed de udøver;

| 31. | henleder også opmærksomheden på de uberettigede eller uforholdsmæssige begrænsninger, som der er i nogle medlemsstater med hensyn til tjenesteudbydernes juridiske form og deres aktionær- eller ledelsesstruktur og med hensyn til begrænsninger i den fælles udøvelse af erhvervet; understreger, at nogle af disse begrænsninger kan være uforholdsmæssigt store eller uberettigede hindringer for levering af tjenesteydelser på tværs af grænserne; understreger behovet for at sikre en mere konsekvent proportionalitetsvurdering af lovgivningsmæssige krav og restriktioner, der gælder for tjenesteydelser; |
| --- | --- |

31.

henleder også opmærksomheden på de uberettigede eller uforholdsmæssige begrænsninger, som der er i nogle medlemsstater med hensyn til tjenesteudbydernes juridiske form og deres aktionær- eller ledelsesstruktur og med hensyn til begrænsninger i den fælles udøvelse af erhvervet; understreger, at nogle af disse begrænsninger kan være uforholdsmæssigt store eller uberettigede hindringer for levering af tjenesteydelser på tværs af grænserne; understreger behovet for at sikre en mere konsekvent proportionalitetsvurdering af lovgivningsmæssige krav og restriktioner, der gælder for tjenesteydelser;

| 32. | fremhæver, at den meddelelsespligt, der er indeholdt i tjenesteydelsesdirektivet, kunne have været effektiv med hensyn til at mindske eller fjerne uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, men at den ikke er blevet taget i betragtning af medlemsstaterne og Kommissionen; glæder sig derfor over det fornyede fokus på meddelelsesproceduren i strategien for det indre marked, fordi det ved hjælp af en tidlig indsats er muligt at ændre nationale foranstaltninger og således løse problemer, inden de opstår; mener yderligere, at medlemsstaterne bør stille mere detaljerede begrundelser til rådighed ved indførelsen af nye reguleringsmæssige foranstaltninger; fremhæver den positive erfaring med meddelelsesproceduren for produkter og foreslår at anvende denne som et eksempel til forbedring af proceduren for tjenesteydelser; |
| --- | --- |

32.

fremhæver, at den meddelelsespligt, der er indeholdt i tjenesteydelsesdirektivet, kunne have været effektiv med hensyn til at mindske eller fjerne uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, men at den ikke er blevet taget i betragtning af medlemsstaterne og Kommissionen; glæder sig derfor over det fornyede fokus på meddelelsesproceduren i strategien for det indre marked, fordi det ved hjælp af en tidlig indsats er muligt at ændre nationale foranstaltninger og således løse problemer, inden de opstår; mener yderligere, at medlemsstaterne bør stille mere detaljerede begrundelser til rådighed ved indførelsen af nye reguleringsmæssige foranstaltninger; fremhæver den positive erfaring med meddelelsesproceduren for produkter og foreslår at anvende denne som et eksempel til forbedring af proceduren for tjenesteydelser;

| 33. | minder om, at offentlige tjenesteydelser er omfattet af en særlig beskyttelse i forhold til reglerne for det indre marked, fordi de har til opgave at tjene almenvellet, og at de regler, som de offentlige myndigheder har fastsat af hensyn til deres korrekte funktion, ikke udgør ikke-toldmæssige hindringer; påpeger i denne forbindelse, at sociale tjenesteydelser og sundhedsydelser ikke er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet; |
| --- | --- |

33.

minder om, at offentlige tjenesteydelser er omfattet af en særlig beskyttelse i forhold til reglerne for det indre marked, fordi de har til opgave at tjene almenvellet, og at de regler, som de offentlige myndigheder har fastsat af hensyn til deres korrekte funktion, ikke udgør ikke-toldmæssige hindringer; påpeger i denne forbindelse, at sociale tjenesteydelser og sundhedsydelser ikke er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet;

| 34. | påpeger, at leverandører af tjenesteydelser inden for bygge- og anlægsarbejde ofte står over for visse krav vedrørende deres organisation i hjemlandet, herunder krav vedrørende organisatoriske certificeringsordninger, som gør det for kompliceret at tilbyde levering af deres tjenesteydelser på tværs af grænserne og derved virker hæmmende på den frie bevægelighed af tjenesteydelser inden for bygge- og anlægsarbejde og leverandører heraf; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at leverandører af tjenesteydelser inden for bygge- og anlægsarbejde ofte står over for visse krav vedrørende deres organisation i hjemlandet, herunder krav vedrørende organisatoriske certificeringsordninger, som gør det for kompliceret at tilbyde levering af deres tjenesteydelser på tværs af grænserne og derved virker hæmmende på den frie bevægelighed af tjenesteydelser inden for bygge- og anlægsarbejde og leverandører heraf;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at tage fat på disse hindringer, herunder, hvis det er hensigtsmæssigt, ved hjælp af bedre gensidig anerkendelse og, hvis det er relevant, lovgivningsmæssige foranstaltninger; fremhæver, at de fremtidige tiltag, som f.eks. det foreslåede tjenestepas, ikke bør føre til yderligere administrative byrder, men bør tackle ikke-toldmæssige hindringer; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at tage fat på disse hindringer, herunder, hvis det er hensigtsmæssigt, ved hjælp af bedre gensidig anerkendelse og, hvis det er relevant, lovgivningsmæssige foranstaltninger; fremhæver, at de fremtidige tiltag, som f.eks. det foreslåede tjenestepas, ikke bør føre til yderligere administrative byrder, men bør tackle ikke-toldmæssige hindringer;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at gribe ind med henblik på at lette byrderne i forbindelse med den sammenbrudte banksektor i Europa, som gør det svært for tredjelandsstatsborgere, særlig for SMV'er, at åbne en bankkonto i en anden medlemsstat; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at gribe ind med henblik på at lette byrderne i forbindelse med den sammenbrudte banksektor i Europa, som gør det svært for tredjelandsstatsborgere, særlig for SMV'er, at åbne en bankkonto i en anden medlemsstat;

| 37. | påpeger, at nogle af medlemsstaternes bestemmelser om adgang til og udøvelse af liberale erhverv kan være uforholdsmæssige og dermed risikerer at skabe unødvendige reguleringsmæssige hindringer, der begrænser adgangen til nogle erhverv og mobiliteten for leverandører af tjenesteydelser i liberale erhverv; anerkender ikke desto mindre, at det er vigtigt at sikre loyal konkurrence, kvaliteten af uddannelse og støtte til vellykkede kvalifikationssystemer; |
| --- | --- |

37.

påpeger, at nogle af medlemsstaternes bestemmelser om adgang til og udøvelse af liberale erhverv kan være uforholdsmæssige og dermed risikerer at skabe unødvendige reguleringsmæssige hindringer, der begrænser adgangen til nogle erhverv og mobiliteten for leverandører af tjenesteydelser i liberale erhverv; anerkender ikke desto mindre, at det er vigtigt at sikre loyal konkurrence, kvaliteten af uddannelse og støtte til vellykkede kvalifikationssystemer;

| 38. | deler Kommissionens opfattelse, at tostrengede uddannelsessystemer kan anbefales som eksempler på bedste praksis inden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

38.

deler Kommissionens opfattelse, at tostrengede uddannelsessystemer kan anbefales som eksempler på bedste praksis inden for Den Europæiske Union;

| 39. | glæder sig over den gensidige evaluering, der er gennemført de sidste to år; mener, at peer review-processer, der er velgennemtænkte og fremmer en åben og ligefrem debat blandt medlemsstaterne, kan være med til effektivt at anspore til ændringer; tilskynder medlemsstaterne og Kommissionen til at udvide denne praksis, navnlig til at omfatte andre områder af lovgivningen for det indre marked; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over den gensidige evaluering, der er gennemført de sidste to år; mener, at peer review-processer, der er velgennemtænkte og fremmer en åben og ligefrem debat blandt medlemsstaterne, kan være med til effektivt at anspore til ændringer; tilskynder medlemsstaterne og Kommissionen til at udvide denne praksis, navnlig til at omfatte andre områder af lovgivningen for det indre marked;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at tage fat på de reformer, som medlemsstaterne har prioriteret, inden for de lovregulerede liberale erhverv i forbindelse med det europæiske semester og de landespecifikke henstillinger om deregulering af visse erhverv i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at tage fat på de reformer, som medlemsstaterne har prioriteret, inden for de lovregulerede liberale erhverv i forbindelse med det europæiske semester og de landespecifikke henstillinger om deregulering af visse erhverv i medlemsstaterne;

Det indre marked for detailhandel

| 41. | fremhæver peer review-processen inden for etablering af detailvirksomhed, som Kommissionen gennemførte i 2014-2015, og som viste, at detailhandlere i forbindelse med etablering og drift ofte står over for uforholdsmæssige og uhensigtsmæssige krav og procedurer på det indre marked; |
| --- | --- |

41.

fremhæver peer review-processen inden for etablering af detailvirksomhed, som Kommissionen gennemførte i 2014-2015, og som viste, at detailhandlere i forbindelse med etablering og drift ofte står over for uforholdsmæssige og uhensigtsmæssige krav og procedurer på det indre marked;

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde frigørelsen af potentialet for et fuldendt digitalt indre marked og gennemførelsen af EU's digitale dagsorden; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde frigørelsen af potentialet for et fuldendt digitalt indre marked og gennemførelsen af EU's digitale dagsorden;

| 43. | minder om, at visse medlemsstater indfører regler, der diskriminerer erhvervsvirksomhed i detail- eller engrossektorerne på grundlag af det areal, som aktiviteten udføres på, virksomhedens størrelse eller kapitalens oprindelse, hvilket ikke er i overensstemmelse med idéen med det indre marked og principperne om fri konkurrence og begrænser udviklingen på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

43.

minder om, at visse medlemsstater indfører regler, der diskriminerer erhvervsvirksomhed i detail- eller engrossektorerne på grundlag af det areal, som aktiviteten udføres på, virksomhedens størrelse eller kapitalens oprindelse, hvilket ikke er i overensstemmelse med idéen med det indre marked og principperne om fri konkurrence og begrænser udviklingen på arbejdsmarkedet;

| 44. | påpeger, at bestemmelser, der fastsætter restriktioner for detail- og engrosvirksomhed, og som strider mod EU-lovgivningen og er uforholdsmæssige, kan skabe betydelige hindringer for at komme ind på markedet, hvilket fører til færre nye afsætningsmuligheder, hæmmer konkurrencen og fører til højere priser for forbrugerne; understreger i denne forbindelse, at nogle foranstaltninger, herunder gebyrer og tilsynsafgifter, kan fungere som ikke-toldmæssige hindringer, hvis de ikke berettiges af offentlige politiske mål; er af den opfattelse, at alle driftsmæssige begrænsninger, der pålægges detail- eller engroshandelens aktiviteter, ikke urimeligt eller uforholdsmæssigt må begrænse disse aktiviteter og ikke må føre til en de facto-forskelsbehandling af markedsaktører; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at bestemmelser, der fastsætter restriktioner for detail- og engrosvirksomhed, og som strider mod EU-lovgivningen og er uforholdsmæssige, kan skabe betydelige hindringer for at komme ind på markedet, hvilket fører til færre nye afsætningsmuligheder, hæmmer konkurrencen og fører til højere priser for forbrugerne; understreger i denne forbindelse, at nogle foranstaltninger, herunder gebyrer og tilsynsafgifter, kan fungere som ikke-toldmæssige hindringer, hvis de ikke berettiges af offentlige politiske mål; er af den opfattelse, at alle driftsmæssige begrænsninger, der pålægges detail- eller engroshandelens aktiviteter, ikke urimeligt eller uforholdsmæssigt må begrænse disse aktiviteter og ikke må føre til en de facto-forskelsbehandling af markedsaktører;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge bedste praksis for etablering af detailvirksomhed med henblik på at sikre den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser under fuld overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at fastlægge bedste praksis for etablering af detailvirksomhed med henblik på at sikre den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser under fuld overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at analysere operationelle restriktioner for detail- og engrossalg i det indre marked, fremsætte forslag til reformer, hvor det er nødvendigt, og aflægge rapport om denne analyse i foråret 2017; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at analysere operationelle restriktioner for detail- og engrossalg i det indre marked, fremsætte forslag til reformer, hvor det er nødvendigt, og aflægge rapport om denne analyse i foråret 2017;

| 47. | understreger, at tilgængelig, prisoverkommelig og effektiv pakkelevering af høj kvalitet er en væsentlig forudsætning for en livlig e-handel på tværs af grænserne, navnlig til gavn for SMV'er og forbrugere; |
| --- | --- |

47.

understreger, at tilgængelig, prisoverkommelig og effektiv pakkelevering af høj kvalitet er en væsentlig forudsætning for en livlig e-handel på tværs af grænserne, navnlig til gavn for SMV'er og forbrugere;

IV.   
  Konklusion

| 48. | opfordrer Kommissionen til i 2016 at fremlægge en samlet oversigt over ikke-toldmæssige hindringer i det indre marked og en analyse af midlerne til at tackle dem, idet der tydeligt skelnes mellem en ikke-toldmæssig hindring og foranstaltninger til forholdsmæssig gennemførelse af en medlemsstats legitime samfundspolitiske mål, herunder et ambitiøst forslag med det formål hurtigst muligt at fjerne disse ikke-toldmæssige hindringer for at frigøre det indre markeds stadig uudnyttede potentiale; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til i 2016 at fremlægge en samlet oversigt over ikke-toldmæssige hindringer i det indre marked og en analyse af midlerne til at tackle dem, idet der tydeligt skelnes mellem en ikke-toldmæssig hindring og foranstaltninger til forholdsmæssig gennemførelse af en medlemsstats legitime samfundspolitiske mål, herunder et ambitiøst forslag med det formål hurtigst muligt at fjerne disse ikke-toldmæssige hindringer for at frigøre det indre markeds stadig uudnyttede potentiale;

| 49. | opfordrer Kommissionen til at indlede rettidige overvejelser om EU-politik og lovgivningsinitiativer på områder med tiltagende betydning og samtidig gennemføre bred høring af navnlig SMV'er og civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen til at indlede rettidige overvejelser om EU-politik og lovgivningsinitiativer på områder med tiltagende betydning og samtidig gennemføre bred høring af navnlig SMV'er og civilsamfundsorganisationer;

| 50. | opfordrer Kommissionen til først og fremmest at sikre, at medlemsstaterne overholder de eksisterende regler for det indre marked, i stedet for at fastsætte nye supplerende retsakter om spørgsmål, der allerede er omfattet af eksisterende regler; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til først og fremmest at sikre, at medlemsstaterne overholder de eksisterende regler for det indre marked, i stedet for at fastsætte nye supplerende retsakter om spørgsmål, der allerede er omfattet af eksisterende regler;

| 51. | opfordrer Kommissionen til at uddybe sit arbejde med håndhævelse og de principper, der understøtter det indre marked; mener, at tidlig indgriben med hensyn til nationale foranstaltninger eller gennemførelsesprocedurer, der udgør uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, kan være effektiv, og at resultater kan opnås hurtigere hermed end med traktatbrudsprocedurer; understreger ikke desto mindre, at Kommissionen i tilfælde af alvorlige eller vedvarende svigt eller ukorrekt anvendelse af EU-lovgivningen skal iværksætte alle tilgængelige foranstaltninger, herunder prioritering af traktatbrudsprocedurer, for at sikre fuld gennemførelse af EU-lovgivningen om det indre marked; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til at uddybe sit arbejde med håndhævelse og de principper, der understøtter det indre marked; mener, at tidlig indgriben med hensyn til nationale foranstaltninger eller gennemførelsesprocedurer, der udgør uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, kan være effektiv, og at resultater kan opnås hurtigere hermed end med traktatbrudsprocedurer; understreger ikke desto mindre, at Kommissionen i tilfælde af alvorlige eller vedvarende svigt eller ukorrekt anvendelse af EU-lovgivningen skal iværksætte alle tilgængelige foranstaltninger, herunder prioritering af traktatbrudsprocedurer, for at sikre fuld gennemførelse af EU-lovgivningen om det indre marked;

| 52. | beklager, at Parlamentets adgang til relevante oplysninger vedrørende traktatbrudsprocedurer og procedurerne forud herfor stadig er begrænset, og opfordrer til mere gennemsigtighed i denne henseende under behørig overholdelse af reglerne om fortrolighed; |
| --- | --- |

52.

beklager, at Parlamentets adgang til relevante oplysninger vedrørende traktatbrudsprocedurer og procedurerne forud herfor stadig er begrænset, og opfordrer til mere gennemsigtighed i denne henseende under behørig overholdelse af reglerne om fortrolighed;

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at betragte det indre marked som et fælles initiativ, som kræver koordineret og kollektiv vedligeholdelse og er en betingelse for at gøre EU's økonomi konkurrencedygtig; er af den opfattelse, at de, der i sidste ende lider under følgerne af uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, er forbrugere, som nægtes adgang til nye virksomheder på de nationale markeder og ser sig stillet over for større omkostninger, ringere kvalitet og mindre udvalg; mener, at medlemsstaterne bør afsætte mere tid til horisontale problemområder på det indre marked og til at identificere områder, der kræver en prioriteret indsats fra en eller flere medlemsstater, for at opretholde og fremme det indre marked; |
| --- | --- |

53.

opfordrer medlemsstaterne til at betragte det indre marked som et fælles initiativ, som kræver koordineret og kollektiv vedligeholdelse og er en betingelse for at gøre EU's økonomi konkurrencedygtig; er af den opfattelse, at de, der i sidste ende lider under følgerne af uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, er forbrugere, som nægtes adgang til nye virksomheder på de nationale markeder og ser sig stillet over for større omkostninger, ringere kvalitet og mindre udvalg; mener, at medlemsstaterne bør afsætte mere tid til horisontale problemområder på det indre marked og til at identificere områder, der kræver en prioriteret indsats fra en eller flere medlemsstater, for at opretholde og fremme det indre marked;

o

o o

| 54. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Det Europæiske Råd og medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

54.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Det Europæiske Råd og medlemsstaternes parlamenter og regeringer.

---

(1)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 84.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0580.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/112

---

P8_TA(2016)0237

Strategien for det indre marked

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (2015/2354(INI))

(2018/C 076/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen »A Single Market Strategy for Europe — Analysis and Evidence« (Strategi for det indre marked — Analyse og dokumentation) (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen »A Single Market Strategy for Europe — Analysis and Evidence« (Strategi for det indre marked — Analyse og dokumentation) (SWD(2015)0202),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen »Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States« (Rapport om integrationen på det indre marked og konkurrenceevnen i EU og dets medlemsstater) (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen »Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States« (Rapport om integrationen på det indre marked og konkurrenceevnen i EU og dets medlemsstater) (SWD(2015)0203),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. maj 2015 med titlen »En strategi for et digitalt indre marked i EU« (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. maj 2015 med titlen »En strategi for et digitalt indre marked i EU« (COM(2015)0192),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen "Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid — »Sammen om fornyet vækst'« (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen "Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid — »Sammen om fornyet vækst'« (COM(2011)0206),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2012 med titlen "Akten for det indre marked II — »Sammen om fornyet vækst'« (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2012 med titlen "Akten for det indre marked II — »Sammen om fornyet vækst'« (COM(2012)0573),

| — | der henviser til rapporten af 9. maj 2010 fra Mario Monti til formanden for Kommissionen med titlen »En ny strategi for det indre marked — til gavn for Europas økonomi og samfund«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 9. maj 2010 fra Mario Monti til formanden for Kommissionen med titlen »En ny strategi for det indre marked — til gavn for Europas økonomi og samfund«,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2015 om styringen af det indre marked inden for det europæiske semester 2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2015 om styringen af det indre marked inden for det europæiske semester 2015 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om en europæisk handlingsplan for detailhandelen til gavn for alle aktører (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om en europæisk handlingsplan for detailhandelen til gavn for alle aktører (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 med titlen »På vej mod en akt for det digitale indre marked« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 med titlen »På vej mod en akt for det digitale indre marked« (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn som middel til at forbedre arbejdsvilkårene i Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn som middel til at forbedre arbejdsvilkårene i Europa (5),

| — | der henviser til undersøgelsen fra september 2014 med titlen »The Cost of Non-Europe in the single market« (Omkostningerne ved ikke at virkeliggøre EU på det indre marked), bestilt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra september 2014 med titlen »The Cost of Non-Europe in the single market« (Omkostningerne ved ikke at virkeliggøre EU på det indre marked), bestilt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til undersøgelsen fra september 2015 med titlen "A strategy for completing the Single Market: »the trillion euro bonus« (En strategi for fuldførelsen af det indre marked: »en bonus på en billion euro«), bestilt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra september 2015 med titlen "A strategy for completing the Single Market: »the trillion euro bonus« (En strategi for fuldførelsen af det indre marked: »en bonus på en billion euro«), bestilt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til undersøgelsen af 20. november 2015 med titlen »Ex-post evaluation of Late Payment Directive« (Efterfølgende evaluering af direktivet om forsinket betaling), bestilt af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen af 20. november 2015 med titlen »Ex-post evaluation of Late Payment Directive« (Efterfølgende evaluering af direktivet om forsinket betaling), bestilt af Kommissionen,

| — | der henviser til undersøgelsen fra november 2014 med titlen »The EU furniture market situation and a possible furniture products initiative« (Situationen på møbelmarkedet i EU og et muligt møbelproduktinitiativ), bestilt af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra november 2014 med titlen »The EU furniture market situation and a possible furniture products initiative« (Situationen på møbelmarkedet i EU og et muligt møbelproduktinitiativ), bestilt af Kommissionen,

| — | der henviser til onlineudgaven af resultattavlen for det indre marked fra oktober 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til onlineudgaven af resultattavlen for det indre marked fra oktober 2015,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0171/2016),

| A. | der henviser til, at det indre marked har været og fortsat er hjørnestenen i EU's integration og en katalysator for bæredygtig vækst og beskæftigelse, idet det fremmer handelen på tværs af EU og samtidig garanterer en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, jf. artikel 3, stk. 3 i TEU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det indre marked har været og fortsat er hjørnestenen i EU's integration og en katalysator for bæredygtig vækst og beskæftigelse, idet det fremmer handelen på tværs af EU og samtidig garanterer en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, jf. artikel 3, stk. 3 i TEU;

| B. | der henviser til, at uddybningen af det europæiske indre marked stadig spiller en central økonomisk rolle, navnlig i forbindelse med udviklingen af nye teknologier, hvor et marked med en kritisk masse er forudsætningen for at fremme fremkomsten af innovative og konkurrencedygtige aktører på den globale scene; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at uddybningen af det europæiske indre marked stadig spiller en central økonomisk rolle, navnlig i forbindelse med udviklingen af nye teknologier, hvor et marked med en kritisk masse er forudsætningen for at fremme fremkomsten af innovative og konkurrencedygtige aktører på den globale scene;

| C. | der henviser til, at der er sket mange positive udviklinger på det indre marked i de senere år, men at der kunne opnås mere på næsten alle områder — dvs. med hensyn til at stimulere et digitalt drevet marked, fremme nyetablerede virksomheder, integrere globale forsyningskæder, forbedre arbejdstagernes mobilitet og sociale rettigheder, anvende nye forretningsmodeller og sikre simplificering af markedet samt gensidig anerkendelse, standardisering og autorisering af fagfolk — hvis en række fysiske, juridiske og tekniske hindringer blev fjernet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er sket mange positive udviklinger på det indre marked i de senere år, men at der kunne opnås mere på næsten alle områder — dvs. med hensyn til at stimulere et digitalt drevet marked, fremme nyetablerede virksomheder, integrere globale forsyningskæder, forbedre arbejdstagernes mobilitet og sociale rettigheder, anvende nye forretningsmodeller og sikre simplificering af markedet samt gensidig anerkendelse, standardisering og autorisering af fagfolk — hvis en række fysiske, juridiske og tekniske hindringer blev fjernet;

| D. | der henviser til, at det forventede udbytte af fuldførelsen af det indre marked ifølge Parlamentets egne undersøgelser opgøres til en billion EUR (svarende til en potentiel effektivitetsgevinst på 615 mia. EUR om året); der henviser til, at opsplitningen af det indre marked er én af de største hindringer for en øget strukturel økonomisk vækst; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det forventede udbytte af fuldførelsen af det indre marked ifølge Parlamentets egne undersøgelser opgøres til en billion EUR (svarende til en potentiel effektivitetsgevinst på 615 mia. EUR om året); der henviser til, at opsplitningen af det indre marked er én af de største hindringer for en øget strukturel økonomisk vækst;

| E. | der henviser til, at der er behov for en egentlig strategisk tilgang for yderligere integration af det indre marked, og til, at reaktionen på de givne udfordringer bør være af såvel politisk som af teknisk art, især i tilfælde af uberettigede ikke-toldmæssige handelshindringer inden for det indre marked; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er behov for en egentlig strategisk tilgang for yderligere integration af det indre marked, og til, at reaktionen på de givne udfordringer bør være af såvel politisk som af teknisk art, især i tilfælde af uberettigede ikke-toldmæssige handelshindringer inden for det indre marked;

| F. | der henviser til, at EU bør tilstræbe at skabe et ægte indre marked og behandle det som et aktiv, der er fælles for alle borgere, arbejdstagere, økonomiske aktører og medlemsstater, og til, at det indre marked kun kan nå sit fulde potentiale, hvis det støttes fuldt ud af alle medlemsstaterne i samarbejde med hinanden; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU bør tilstræbe at skabe et ægte indre marked og behandle det som et aktiv, der er fælles for alle borgere, arbejdstagere, økonomiske aktører og medlemsstater, og til, at det indre marked kun kan nå sit fulde potentiale, hvis det støttes fuldt ud af alle medlemsstaterne i samarbejde med hinanden;

| G. | der henviser til, at regler og tiltag på EU-plan bør integreres i en ensartet strategisk vision med henblik på at være i overensstemmelse med hinanden og ikke i modstrid med hinanden; der henviser til, at medlemsstaterne skal afholde sig fra at iværksætte diskriminerende foranstaltninger, såsom at indføre handels- og skattebestemmelser, som kun påvirker visse sektorer eller forretningsmodeller og forvrider konkurrencen, hvilket gør det vanskeligt for virksomheder at etablere sig i en given medlemsstat og er et klart brud på det indre markeds principper; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at regler og tiltag på EU-plan bør integreres i en ensartet strategisk vision med henblik på at være i overensstemmelse med hinanden og ikke i modstrid med hinanden; der henviser til, at medlemsstaterne skal afholde sig fra at iværksætte diskriminerende foranstaltninger, såsom at indføre handels- og skattebestemmelser, som kun påvirker visse sektorer eller forretningsmodeller og forvrider konkurrencen, hvilket gør det vanskeligt for virksomheder at etablere sig i en given medlemsstat og er et klart brud på det indre markeds principper;

| H. | der henviser til, at det indre marked ikke skal ses isoleret fra andre horisontale politikområder, navnlig det digitale indre marked, sundhed, social- og forbrugerbeskyttelse, arbejdsret og borgernes mobilitet, miljø, bæredygtig udvikling, energi, transport og eksterne politikker; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det indre marked ikke skal ses isoleret fra andre horisontale politikområder, navnlig det digitale indre marked, sundhed, social- og forbrugerbeskyttelse, arbejdsret og borgernes mobilitet, miljø, bæredygtig udvikling, energi, transport og eksterne politikker;

| I. | der henviser til, at fuldførelsen af det indre marked for varer og tjenesteydelser og fjernelsen af hindringer er en topprioritet, der kræver en hurtig tilgang fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fuldførelsen af det indre marked for varer og tjenesteydelser og fjernelsen af hindringer er en topprioritet, der kræver en hurtig tilgang fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side;

| J. | der henviser til, at hindringer i det indre marked fører til færre valgmuligheder og dyrere varer og tjenesteydelser for forbrugerne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at hindringer i det indre marked fører til færre valgmuligheder og dyrere varer og tjenesteydelser for forbrugerne;

| K. | der henviser til, at de socialøkonomiske virksomheder kun nyder begrænset anerkendelse på EU-plan og til, at størstedelen af disse virksomheder ikke anerkendes af en retlig ramme på EU-plan, men kun på nationalt plan i visse medlemsstater, under forskellige juridiske former; der henviser til, at denne mangel på en EU-lovgivningsramme hindrer disse virksomheder i at operere på tværs af grænserne i det indre marked; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de socialøkonomiske virksomheder kun nyder begrænset anerkendelse på EU-plan og til, at størstedelen af disse virksomheder ikke anerkendes af en retlig ramme på EU-plan, men kun på nationalt plan i visse medlemsstater, under forskellige juridiske former; der henviser til, at denne mangel på en EU-lovgivningsramme hindrer disse virksomheder i at operere på tværs af grænserne i det indre marked;

| L. | der henviser til, at varemærkeforfalskning udgør en alvorlig trussel mod folkesundheden og den offentlige sikkerhed, og at den samlede værdi af handelen med forfalskede varer er steget markant i de seneste år, hvilket har forøget de katastrofale følger, som varemærkeforfalskning har på innovationen, beskæftigelsen og brandingen af europæiske virksomheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at varemærkeforfalskning udgør en alvorlig trussel mod folkesundheden og den offentlige sikkerhed, og at den samlede værdi af handelen med forfalskede varer er steget markant i de seneste år, hvilket har forøget de katastrofale følger, som varemærkeforfalskning har på innovationen, beskæftigelsen og brandingen af europæiske virksomheder;

| M. | der henviser til, at oprettelsen af et fælles kapitalmarked ville tilskynde til større grænseoverskridende risikodeling og mere likvide markeder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at oprettelsen af et fælles kapitalmarked ville tilskynde til større grænseoverskridende risikodeling og mere likvide markeder;

| N. | der henviser til, at den sammenfattende rapport om Kommissionens høring vedrørende geografisk blokering afslører, at vedtagelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger imod geografisk blokering nyder stærk støtte fra forbrugernes side; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den sammenfattende rapport om Kommissionens høring vedrørende geografisk blokering afslører, at vedtagelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger imod geografisk blokering nyder stærk støtte fra forbrugernes side;

| O. | der henviser til, at de økonomiske konsekvenser af den finansielle krise endnu kan mærkes, og at BNP stadig ligger under niveauet fra 2008 i adskillige medlemsstater; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de økonomiske konsekvenser af den finansielle krise endnu kan mærkes, og at BNP stadig ligger under niveauet fra 2008 i adskillige medlemsstater;

| P. | der henviser til, at det indre marked karakteriseres ved en vedvarende høj arbejdsløshedsprocent; der henviser til, at antallet af arbejdsløse siden den finansielle krise er steget med over seks millioner; der henviser til, at der ved udgangen af 2015 var over 22 millioner personer i EU, der var uden arbejde; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det indre marked karakteriseres ved en vedvarende høj arbejdsløshedsprocent; der henviser til, at antallet af arbejdsløse siden den finansielle krise er steget med over seks millioner; der henviser til, at der ved udgangen af 2015 var over 22 millioner personer i EU, der var uden arbejde;

Politikmål

| 1. | støtter det overordnede mål i Kommissionens strategi for det indre marked for varer og tjenesteydelser: »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne«, og glæder sig over dens tiltag på centrale områder, som har til formål at frigøre det indre markeds fulde potentiale til gavn for både forbrugere og virksomheder, navnlig nyetablerede virksomheder, øge antallet af varige arbejdspladser og få SMV'er til at vokse og udvikle sig; opfordrer Kommissionen til at udvikle tværgående politikker, der er udformet med henblik på at opnå et mere retfærdigt og konkurrencedygtigt indre marked i overensstemmelse med afsnit II i TEUF om almindelige bestemmelser; |
| --- | --- |

1.

støtter det overordnede mål i Kommissionens strategi for det indre marked for varer og tjenesteydelser: »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne«, og glæder sig over dens tiltag på centrale områder, som har til formål at frigøre det indre markeds fulde potentiale til gavn for både forbrugere og virksomheder, navnlig nyetablerede virksomheder, øge antallet af varige arbejdspladser og få SMV'er til at vokse og udvikle sig; opfordrer Kommissionen til at udvikle tværgående politikker, der er udformet med henblik på at opnå et mere retfærdigt og konkurrencedygtigt indre marked i overensstemmelse med afsnit II i TEUF om almindelige bestemmelser;

| 2. | bemærker, at oprettelsen af det indre marked, hvor den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital er sikret, er et afgørende mål for Unionen; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at oprettelsen af det indre marked, hvor den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital er sikret, er et afgørende mål for Unionen;

| 3. | glæder sig over, at strategien tager sigte på at supplere den indsats, som gøres på andre områder; mener, at strategien — ved at forbedre de initiativer, der allerede er iværksat — har gode muligheder for at bidrage til at sikre økonomisk velstand, forøge skabelsen af varige arbejdspladser og bæredygtig vækst, forbedre trivslen for alle europæere ved hjælp af praktiske foranstaltninger og gøre Den Europæiske Union attraktiv for investeringer samt udvikle europæiske virksomheders globale konkurrenceevne; understreger imidlertid behovet for at gennemføre denne strategi for at undgå uoverensstemmelser og overlapninger mellem de forskellige initiativer; understreger, at forslagene bør være evidensbaseret og i overensstemmelse med principperne om bedre regulering; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at strategien tager sigte på at supplere den indsats, som gøres på andre områder; mener, at strategien — ved at forbedre de initiativer, der allerede er iværksat — har gode muligheder for at bidrage til at sikre økonomisk velstand, forøge skabelsen af varige arbejdspladser og bæredygtig vækst, forbedre trivslen for alle europæere ved hjælp af praktiske foranstaltninger og gøre Den Europæiske Union attraktiv for investeringer samt udvikle europæiske virksomheders globale konkurrenceevne; understreger imidlertid behovet for at gennemføre denne strategi for at undgå uoverensstemmelser og overlapninger mellem de forskellige initiativer; understreger, at forslagene bør være evidensbaseret og i overensstemmelse med principperne om bedre regulering;

| 4. | understreger det presserende behov for at fjerne de ubegrundede hindringer fra det indre marked med henblik på at opnå konkrete og hurtige resultater i form af konkurrenceevne, bæredygtig vækst, forskning, innovation, jobskabelse, forbrugervalgmuligheder og nye forretningsmodeller; mener, at vi med henblik på at nå disse mål bør stræbe efter mere harmonisering af lovgivningen, hvor dette er nødvendigt og hensigtsmæssigt, men samtidig bevare det højest mulige niveau af forbrugerbeskyttelse og træffe passende foranstaltninger til at gribe ind over for uberettigede hindringer, der opstilles af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

understreger det presserende behov for at fjerne de ubegrundede hindringer fra det indre marked med henblik på at opnå konkrete og hurtige resultater i form af konkurrenceevne, bæredygtig vækst, forskning, innovation, jobskabelse, forbrugervalgmuligheder og nye forretningsmodeller; mener, at vi med henblik på at nå disse mål bør stræbe efter mere harmonisering af lovgivningen, hvor dette er nødvendigt og hensigtsmæssigt, men samtidig bevare det højest mulige niveau af forbrugerbeskyttelse og træffe passende foranstaltninger til at gribe ind over for uberettigede hindringer, der opstilles af medlemsstaterne;

| 5. | er af den opfattelse, at der med midtvejsrevisionen af EU's 2020-strategi bør opstilles ambitiøse målsætninger om at nå en yderst konkurrencedygtig social markedsøkonomi og en bæredygtig vækst inden 2020; understreger, at det indre marked bør spille en central rolle med hensyn til at opfylde denne målsætning; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at der med midtvejsrevisionen af EU's 2020-strategi bør opstilles ambitiøse målsætninger om at nå en yderst konkurrencedygtig social markedsøkonomi og en bæredygtig vækst inden 2020; understreger, at det indre marked bør spille en central rolle med hensyn til at opfylde denne målsætning;

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tænke innovation ind i gennemførelsen af lovgivningen om det indre marked; understreger det store potentiale, som ligger i de arbejdsintensive sektorer, såsom i detailhandelen og i hotel- og restaurationsbranchen, for så vidt angår jobskabelse samt integration og bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tænke innovation ind i gennemførelsen af lovgivningen om det indre marked; understreger det store potentiale, som ligger i de arbejdsintensive sektorer, såsom i detailhandelen og i hotel- og restaurationsbranchen, for så vidt angår jobskabelse samt integration og bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed;

| 7. | mener, at Monti-rapporten fra 2010 »En ny strategi for det indre marked« bør gennemføres fuldt ud og tages i betragtning i forbindelse med arbejdet med strategien for det indre marked; |
| --- | --- |

7.

mener, at Monti-rapporten fra 2010 »En ny strategi for det indre marked« bør gennemføres fuldt ud og tages i betragtning i forbindelse med arbejdet med strategien for det indre marked;

| 8. | understreger, at strategien for det indre marked ikke må ignorere potentialet i den industrielle sektor med hensyn til bæredygtig vækst og beskæftigelse af høj kvalitet i Europa; |
| --- | --- |

8.

understreger, at strategien for det indre marked ikke må ignorere potentialet i den industrielle sektor med hensyn til bæredygtig vækst og beskæftigelse af høj kvalitet i Europa;

| 9. | mener, at den interne efterspørgsel — og navnlig en forbedring af købekraften samt indførelse af innovative foranstaltninger og investeringer i grøn økonomi — er af afgørende betydning for at udnytte det indre markeds fulde potentiale og fremme en bæredygtig vækst; |
| --- | --- |

9.

mener, at den interne efterspørgsel — og navnlig en forbedring af købekraften samt indførelse af innovative foranstaltninger og investeringer i grøn økonomi — er af afgørende betydning for at udnytte det indre markeds fulde potentiale og fremme en bæredygtig vækst;

Et moderne og mere innovativt indre marked

| 10. | glæder sig over strategiens fokus på aspekter, der tager sigte på at hjælpe virksomheder, navnlig SMV'er, mikrovirksomheder og nyetablerede virksomheder, med at opskalere deres aktiviteter, vokse sig større og forblive på det indre marked og dermed fremme deres innovation og jobskabelse; understreger, at ethvert initiativ, der er rettet mod SMV'er og nyetablerede virksomheder, kræver øjeblikkelig handling og bør behandles som en prioritet, men minder om, at disse initiativer ikke bør gøre det muligt for uhæderlige virksomheder at omgå de eksisterende regler og indføre lavere arbejdstager- og forbrugerstandarder eller øge risikoen for virksomhedssvindel, kriminelle aktiviteter og skuffeselskaber; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over strategiens fokus på aspekter, der tager sigte på at hjælpe virksomheder, navnlig SMV'er, mikrovirksomheder og nyetablerede virksomheder, med at opskalere deres aktiviteter, vokse sig større og forblive på det indre marked og dermed fremme deres innovation og jobskabelse; understreger, at ethvert initiativ, der er rettet mod SMV'er og nyetablerede virksomheder, kræver øjeblikkelig handling og bør behandles som en prioritet, men minder om, at disse initiativer ikke bør gøre det muligt for uhæderlige virksomheder at omgå de eksisterende regler og indføre lavere arbejdstager- og forbrugerstandarder eller øge risikoen for virksomhedssvindel, kriminelle aktiviteter og skuffeselskaber;

| 11. | mener, at strategien kan åbne nye muligheder for SMV'er, som er rygraden i EU's økonomier, og for mikrovirksomheder og innovative nyetablerede virksomheder; mener, at udvikling af det rette erhvervsklima ved at forbedre rammerne for privat venturekapital for SMV'er, fremme af adgangen til finansiering, udarbejdelse af velfunderet lovgivning og en fuld anvendelse af princippet »tænk småt først« i hele det indre marked er afgørende og kan støtte vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

11.

mener, at strategien kan åbne nye muligheder for SMV'er, som er rygraden i EU's økonomier, og for mikrovirksomheder og innovative nyetablerede virksomheder; mener, at udvikling af det rette erhvervsklima ved at forbedre rammerne for privat venturekapital for SMV'er, fremme af adgangen til finansiering, udarbejdelse af velfunderet lovgivning og en fuld anvendelse af princippet »tænk småt først« i hele det indre marked er afgørende og kan støtte vækst og jobskabelse;

| 12. | mener, at det er afgørende at nedbringe den administrative byrde og efterlevelsesomkostningerne for virksomhederne, navnlig SMV'erne, samt at ophæve unødvendig lovgivning, samtidig med at der sikres høje standarder for forbruger-, arbejdstager-, sundheds- og miljøbeskyttelse, hvis målene med strategien skal opnås; |
| --- | --- |

12.

mener, at det er afgørende at nedbringe den administrative byrde og efterlevelsesomkostningerne for virksomhederne, navnlig SMV'erne, samt at ophæve unødvendig lovgivning, samtidig med at der sikres høje standarder for forbruger-, arbejdstager-, sundheds- og miljøbeskyttelse, hvis målene med strategien skal opnås;

| 13. | mener, at det er nødvendigt at overveje en stribe mulige objektive kriterier og indikatorer for en definition af »innovative« nyetablerede virksomheder, SMV'er og socialøkonomiske virksomheder, der kan anvendes som referencepunkt for vedtagelsen af relaterede foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til sådanne kriterier og indikatorer; |
| --- | --- |

13.

mener, at det er nødvendigt at overveje en stribe mulige objektive kriterier og indikatorer for en definition af »innovative« nyetablerede virksomheder, SMV'er og socialøkonomiske virksomheder, der kan anvendes som referencepunkt for vedtagelsen af relaterede foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til sådanne kriterier og indikatorer;

| 14. | understreger, at der er behov for at fremme socialøkonomiske virksomheder i forbindelse med politikkerne for det indre marked i betragtning af, at der findes omkring 2 millioner socialøkonomiske virksomheder i EU, hvilket svarer til omkring 10-12 % af alle europæiske virksomheder; understreger desuden, at den sociale økonomi er i hastig vækst, leverer kvalitetsprodukter og -tjenester og skaber arbejdspladser af god kvalitet; |
| --- | --- |

14.

understreger, at der er behov for at fremme socialøkonomiske virksomheder i forbindelse med politikkerne for det indre marked i betragtning af, at der findes omkring 2 millioner socialøkonomiske virksomheder i EU, hvilket svarer til omkring 10-12 % af alle europæiske virksomheder; understreger desuden, at den sociale økonomi er i hastig vækst, leverer kvalitetsprodukter og -tjenester og skaber arbejdspladser af god kvalitet;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at anmode Refit-platformen om at gøre noget ved hindringerne for innovation og i forlængelse af forslaget om oprettelse af et europæisk innovationsråd fremsætte forslag til, hvordan disse kan reduceres eller fjernes; understreger, at denne proces ikke må føre til lavere beskæftigelse, forbrugerbeskyttelse og miljøstandarder; mener, at eksisterende lovgivning bør revideres for at sikre bedre lovgivning og om nødvendigt forenkles for at tilpasse den til formålet, mens al ny lovgivning bør være fremtidssikret og digital som standard og følge princippet om at »tænke småt først«; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at anmode Refit-platformen om at gøre noget ved hindringerne for innovation og i forlængelse af forslaget om oprettelse af et europæisk innovationsråd fremsætte forslag til, hvordan disse kan reduceres eller fjernes; understreger, at denne proces ikke må føre til lavere beskæftigelse, forbrugerbeskyttelse og miljøstandarder; mener, at eksisterende lovgivning bør revideres for at sikre bedre lovgivning og om nødvendigt forenkles for at tilpasse den til formålet, mens al ny lovgivning bør være fremtidssikret og digital som standard og følge princippet om at »tænke småt først«;

| 16. | bemærker, at god regulering kan gavne både virksomheder og arbejdstagere og bidrage til at fremme økonomisk vækst og beskæftigelse af høj kvalitet i det indre marked; noterer sig Kommissionens dagsorden for bedre regulering, herunder den øgede inddragelse af interessenter gennem f.eks. Refitplatformen og styrkede konsekvensanalyser; understreger nødvendigheden af ikke kun at vurdere virkningerne på kort sigt, men også værdien af lovgivningen på lang sigt og konsekvenserne af ikke at lovgive; mener, at bedre, mere effektiv og enkel lovgivning vil mindske de administrative byrder og fremme vækst og jobskabelse, samtidig med at der fortsat sikres høje standarder for forbruger-, arbejdstager-, sundheds- og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at god regulering kan gavne både virksomheder og arbejdstagere og bidrage til at fremme økonomisk vækst og beskæftigelse af høj kvalitet i det indre marked; noterer sig Kommissionens dagsorden for bedre regulering, herunder den øgede inddragelse af interessenter gennem f.eks. Refitplatformen og styrkede konsekvensanalyser; understreger nødvendigheden af ikke kun at vurdere virkningerne på kort sigt, men også værdien af lovgivningen på lang sigt og konsekvenserne af ikke at lovgive; mener, at bedre, mere effektiv og enkel lovgivning vil mindske de administrative byrder og fremme vækst og jobskabelse, samtidig med at der fortsat sikres høje standarder for forbruger-, arbejdstager-, sundheds- og miljøbeskyttelse;

| 17. | mener, at det er nødvendigt at fjerne handelshindringer mellem medlemsstater, hvis det indre marked skal udvikles yderligere; støtter den europæiske erklæring om konkurrenceevne fra februar 2016, navnlig engagementet i regelforenkling og byrdereduktion med henblik på at reducere den samlede byrde ved EU-reguleringen, navnlig for SMV'er og mikrovirksomheder, og, hvor det er muligt, at opstille mål for byrdereduktion i specifikke sektorer; henstiller, at arbejdet med at opstille sådanne byrdereduktionsmål påbegyndes omgående; |
| --- | --- |

17.

mener, at det er nødvendigt at fjerne handelshindringer mellem medlemsstater, hvis det indre marked skal udvikles yderligere; støtter den europæiske erklæring om konkurrenceevne fra februar 2016, navnlig engagementet i regelforenkling og byrdereduktion med henblik på at reducere den samlede byrde ved EU-reguleringen, navnlig for SMV'er og mikrovirksomheder, og, hvor det er muligt, at opstille mål for byrdereduktion i specifikke sektorer; henstiller, at arbejdet med at opstille sådanne byrdereduktionsmål påbegyndes omgående;

| 18. | mener, at EU for at sikre målene med det indre marked og skabe vækst og beskæftigelse skal forbedre konkurrenceevnen i tråd med de retningslinjer, der er udstukket i Det Europæiske Råds erklæring om konkurrenceevne; |
| --- | --- |

18.

mener, at EU for at sikre målene med det indre marked og skabe vækst og beskæftigelse skal forbedre konkurrenceevnen i tråd med de retningslinjer, der er udstukket i Det Europæiske Råds erklæring om konkurrenceevne;

| 19. | glæder sig over, at Kommissionen er fast besluttet på at tage fat på manglen på skattekoordinering i EU og navnlig på de vanskeligheder, som SMV'er støder på som følge af kompleksiteten af de forskellige nationale momsbestemmelser; giver Kommissionen sin fulde støtte med hensyn til momsreformen; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan de nye regler vedrørende leveringssted for moms på digitale tjenester kan ændres med henblik på at imødekomme små virksomheders og mikrovirksomheders behov; opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for yderligere samordning og især til at vurdere muligheden for at indføre en forenklet momsprocedure (for samme varekategori) i e-handelssektoren; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over, at Kommissionen er fast besluttet på at tage fat på manglen på skattekoordinering i EU og navnlig på de vanskeligheder, som SMV'er støder på som følge af kompleksiteten af de forskellige nationale momsbestemmelser; giver Kommissionen sin fulde støtte med hensyn til momsreformen; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan de nye regler vedrørende leveringssted for moms på digitale tjenester kan ændres med henblik på at imødekomme små virksomheders og mikrovirksomheders behov; opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for yderligere samordning og især til at vurdere muligheden for at indføre en forenklet momsprocedure (for samme varekategori) i e-handelssektoren;

| 20. | støtter Kommissionens bestræbelser på at sikre skattemæssig retfærdighed i Den Europæiske Union og bekæmpe aggressiv skatteplanlægning og skatteunddragelsespraksis; opfordrer Kommissionen til at fokusere på at arbejde hen imod en landeopdelt rapporteringsforpligtelse for transnationale virksomheder; |
| --- | --- |

20.

støtter Kommissionens bestræbelser på at sikre skattemæssig retfærdighed i Den Europæiske Union og bekæmpe aggressiv skatteplanlægning og skatteunddragelsespraksis; opfordrer Kommissionen til at fokusere på at arbejde hen imod en landeopdelt rapporteringsforpligtelse for transnationale virksomheder;

| 21. | henleder opmærksomheden på de vanskeligheder, som virksomheder, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder, støder på i forbindelse med sikring af finansiering; påpeger, at forskelle i eksterne faktorer såsom let adgang til kredit, beskatningsordninger og arbejdsmarkedsbestemmelser betyder, at SMV'er er mere ugunstigt stillet end andre; opfordrer Kommissionen til, samtidig med at den fortsætter med at yde værdifuld støtte til disse selskaber gennem Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og gennem programmer som Horisont 2020 og Cosme og ESI-fondene, at undersøge mulighederne for yderligere at lette adgangen til disse og andre programmer og instrumenter, særlig for mikrovirksomheder, f.eks. ved at reducere perioden for indkaldelser af interessetilkendegivelser til seks måneder og ved at forenkle de relevante procedurer og gøre europæisk finansiering mere synlig; hilser det velkomment, at Kommissionen agter at anvende midler fra Cosme-programmet til at finansiere informationskampagner, der er rettet mod innovative unge SMV'er; opfordrer til, at alle regionale og lokale myndigheder, der har til opgave at understøtte selskaber, navnlig dem, der deltager i Enterprise Europe-netværket, deltager i disse kampagner; anser forenkling for at være det vigtigste redskab til at forbedre SMV'ers og nyetablerede virksomheders adgang til finansiering; opfordrer Kommissionen til at sikre, at crowdfunding kan ske frit på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

21.

henleder opmærksomheden på de vanskeligheder, som virksomheder, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder, støder på i forbindelse med sikring af finansiering; påpeger, at forskelle i eksterne faktorer såsom let adgang til kredit, beskatningsordninger og arbejdsmarkedsbestemmelser betyder, at SMV'er er mere ugunstigt stillet end andre; opfordrer Kommissionen til, samtidig med at den fortsætter med at yde værdifuld støtte til disse selskaber gennem Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og gennem programmer som Horisont 2020 og Cosme og ESI-fondene, at undersøge mulighederne for yderligere at lette adgangen til disse og andre programmer og instrumenter, særlig for mikrovirksomheder, f.eks. ved at reducere perioden for indkaldelser af interessetilkendegivelser til seks måneder og ved at forenkle de relevante procedurer og gøre europæisk finansiering mere synlig; hilser det velkomment, at Kommissionen agter at anvende midler fra Cosme-programmet til at finansiere informationskampagner, der er rettet mod innovative unge SMV'er; opfordrer til, at alle regionale og lokale myndigheder, der har til opgave at understøtte selskaber, navnlig dem, der deltager i Enterprise Europe-netværket, deltager i disse kampagner; anser forenkling for at være det vigtigste redskab til at forbedre SMV'ers og nyetablerede virksomheders adgang til finansiering; opfordrer Kommissionen til at sikre, at crowdfunding kan ske frit på tværs af grænserne;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at overveje at styrke SMV-repræsentantnetværkets rolle ved at iværksætte en række tiltag — samtidig med at yderligere bureaukrati undgås — med henblik på at forbedre kendskabet til og synligheden af dette instrument blandt SMV'er, styrke udvekslingen mellem hver national SMV-repræsentant og de øvrige repræsentanter for SMV'er samt til én gang om året at underrette Parlamentet om netværkets aktiviteter; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at overveje at styrke SMV-repræsentantnetværkets rolle ved at iværksætte en række tiltag — samtidig med at yderligere bureaukrati undgås — med henblik på at forbedre kendskabet til og synligheden af dette instrument blandt SMV'er, styrke udvekslingen mellem hver national SMV-repræsentant og de øvrige repræsentanter for SMV'er samt til én gang om året at underrette Parlamentet om netværkets aktiviteter;

| 23. | påpeger, at det faktum, at Europa-Parlamentet i februar 2011 vedtog direktivet om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner, ikke ændrer på, at tusindvis af SMV'er og nyetablerede virksomheder rundt om i Europa hvert år går konkurs, mens de venter på, at deres tilgodehavender bliver betalt, herunder af offentlige forvaltninger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at lette anvendelsen og håndhævelsen af direktivet om forsinket betaling; opfordrer endvidere medlemsstaterne til, i tilfælde af at direktivet om forsinket betaling ikke gennemføres på en tilfredsstillende måde, at overveje forskellige former for passende kompensation til selskaber, som har penge til gode fra en offentlig myndighed, så de ikke tvinges ud i konkurs af denne grund; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at det faktum, at Europa-Parlamentet i februar 2011 vedtog direktivet om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner, ikke ændrer på, at tusindvis af SMV'er og nyetablerede virksomheder rundt om i Europa hvert år går konkurs, mens de venter på, at deres tilgodehavender bliver betalt, herunder af offentlige forvaltninger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at lette anvendelsen og håndhævelsen af direktivet om forsinket betaling; opfordrer endvidere medlemsstaterne til, i tilfælde af at direktivet om forsinket betaling ikke gennemføres på en tilfredsstillende måde, at overveje forskellige former for passende kompensation til selskaber, som har penge til gode fra en offentlig myndighed, så de ikke tvinges ud i konkurs af denne grund;

| 24. | anerkender lovgivningsinitiativet om virksomheders insolvens, herunder om tidlig rekonstruktion og om at give virksomheder en ny chance, som vil sikre, at medlemsstaterne fastlægger en lovramme, som accepterer, at der nogle gange sker fejl, og som kan tilskynde til innovation, men minder om, at omkostningerne og konsekvenserne for selskaber, der går konkurs, ikke kun berører selskabets ejer og aktionærer, men også dets kreditorer og ansatte samt skatteyderne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette initiativ harmoniserer insolvensprocedurerne i EU og begrænser varigheden og omkostningerne i forbindelse med disse procedurer; |
| --- | --- |

24.

anerkender lovgivningsinitiativet om virksomheders insolvens, herunder om tidlig rekonstruktion og om at give virksomheder en ny chance, som vil sikre, at medlemsstaterne fastlægger en lovramme, som accepterer, at der nogle gange sker fejl, og som kan tilskynde til innovation, men minder om, at omkostningerne og konsekvenserne for selskaber, der går konkurs, ikke kun berører selskabets ejer og aktionærer, men også dets kreditorer og ansatte samt skatteyderne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette initiativ harmoniserer insolvensprocedurerne i EU og begrænser varigheden og omkostningerne i forbindelse med disse procedurer;

| 25. | beklager, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad fremhævede den særlige rolle, som håndværksvirksomhedernes og SMV'ernes traditionelle fremstillingsvirksomhed spiller som et vigtigt bidrag til både konkurrenceevne og økonomisk stabilitet i Europa; opfordrer Kommissionen til at udnytte det fulde potentiale i digitalisering og innovation i fremstillingsindustrien, navnlig for mikrovirksomheder og små fremstillingsvirksomheder og nyetablerede virksomheder og for mindre industrialiserede regioner for at hjælpe med at begrænse de regionale forskelle og sætte skub i de lokale økonomier; mener, at en styrket politik for SMV'er og håndværk bør foreslås som en af topprioriteterne for alle europæiske institutioner og medlemsstater over de næste år; |
| --- | --- |

25.

beklager, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad fremhævede den særlige rolle, som håndværksvirksomhedernes og SMV'ernes traditionelle fremstillingsvirksomhed spiller som et vigtigt bidrag til både konkurrenceevne og økonomisk stabilitet i Europa; opfordrer Kommissionen til at udnytte det fulde potentiale i digitalisering og innovation i fremstillingsindustrien, navnlig for mikrovirksomheder og små fremstillingsvirksomheder og nyetablerede virksomheder og for mindre industrialiserede regioner for at hjælpe med at begrænse de regionale forskelle og sætte skub i de lokale økonomier; mener, at en styrket politik for SMV'er og håndværk bør foreslås som en af topprioriteterne for alle europæiske institutioner og medlemsstater over de næste år;

| 26. | glæder sig over Kommissionens fælles digitale portal, som skal bygge på de kvikskranker, der allerede er oprettet under tjenesteydelsesdirektivet, og forbinde kvikskrankerne med andre lignende netværk i det indre marked; opfordrer Kommissionen til at undersøge alle de måder, hvorpå den fælles digitale portal bedst kan anvendes til at hjælpe europæiske nyetablerede virksomheder med at opskalere i hele Europa og blive mere internationalt orienterede ved at give præcis og klar information på forskellige sprog om alle nødvendige procedurer og formaliteter, der er nødvendige for at kunne drive virksomhed på det hjemlige marked eller i et andet EU-land; opfordrer indtrængende Kommissionen til at skabe et fælles kontaktpunkt for virksomheder og forbrugere, hvor de kan søge oplysninger om det indre marked, hjælp og problemløsning og om nationale procedurer og EU-procedurer, der skal følges ved grænseoverskridende virksomhed i EU; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at de gennemføres hurtigt; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over Kommissionens fælles digitale portal, som skal bygge på de kvikskranker, der allerede er oprettet under tjenesteydelsesdirektivet, og forbinde kvikskrankerne med andre lignende netværk i det indre marked; opfordrer Kommissionen til at undersøge alle de måder, hvorpå den fælles digitale portal bedst kan anvendes til at hjælpe europæiske nyetablerede virksomheder med at opskalere i hele Europa og blive mere internationalt orienterede ved at give præcis og klar information på forskellige sprog om alle nødvendige procedurer og formaliteter, der er nødvendige for at kunne drive virksomhed på det hjemlige marked eller i et andet EU-land; opfordrer indtrængende Kommissionen til at skabe et fælles kontaktpunkt for virksomheder og forbrugere, hvor de kan søge oplysninger om det indre marked, hjælp og problemløsning og om nationale procedurer og EU-procedurer, der skal følges ved grænseoverskridende virksomhed i EU; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at de gennemføres hurtigt;

| 27. | bemærker, at selskaber, især SMV'er, enten ikke kender de regler, der gælder i andre medlemsstater, eller har svært ved at finde frem til og forstå oplysningerne om de regler og procedurer, der gælder for deres virksomhed; opfordrer Kommissionen til at forbinde alle de forskellige portaler, adgangspunkter og informationswebsteder i en enkelt portal, som giver SMV'er og opstartsvirksomheder brugervenlige oplysninger, således at de kan træffe velinformerede beslutninger og spare tid og omkostninger; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at selskaber, især SMV'er, enten ikke kender de regler, der gælder i andre medlemsstater, eller har svært ved at finde frem til og forstå oplysningerne om de regler og procedurer, der gælder for deres virksomhed; opfordrer Kommissionen til at forbinde alle de forskellige portaler, adgangspunkter og informationswebsteder i en enkelt portal, som giver SMV'er og opstartsvirksomheder brugervenlige oplysninger, således at de kan træffe velinformerede beslutninger og spare tid og omkostninger;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at udvikle kvikskrankerne fra at være en portal med lovbestemmelser til at blive et system af fuldt udbyggede onlineerhvervsportaler, som fremmer en regelmæssig udveksling af oplysninger fra og mellem virksomhedsrepræsentanter og bistår nationale virksomheder og borgere med at konkurrere i andre EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at udvikle kvikskrankerne fra at være en portal med lovbestemmelser til at blive et system af fuldt udbyggede onlineerhvervsportaler, som fremmer en regelmæssig udveksling af oplysninger fra og mellem virksomhedsrepræsentanter og bistår nationale virksomheder og borgere med at konkurrere i andre EU-medlemsstater;

| 29. | minder om vigtigheden af at styrke og strømline eksisterende redskaber til brug for SMV'er på det indre marked for at gøre det lettere for dem at ekspandere på tværs af grænserne; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge større vægt på strømlining og forbedring af produktkontaktpunkter og kvikskranker; |
| --- | --- |

29.

minder om vigtigheden af at styrke og strømline eksisterende redskaber til brug for SMV'er på det indre marked for at gøre det lettere for dem at ekspandere på tværs af grænserne; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge større vægt på strømlining og forbedring af produktkontaktpunkter og kvikskranker;

| 30. | minder om det presserende behov for at sikre forbrugerne samme niveau af beskyttelse online og offline; understreger, at det er nødvendigt, at alle økonomiske aktører, der arbejder online og offline i det indre marked, træffer alle rimelige og passende foranstaltninger til at bekæmpe forfalskning for at sikre forbrugerne beskyttelse og produktsikkerhed; |
| --- | --- |

30.

minder om det presserende behov for at sikre forbrugerne samme niveau af beskyttelse online og offline; understreger, at det er nødvendigt, at alle økonomiske aktører, der arbejder online og offline i det indre marked, træffer alle rimelige og passende foranstaltninger til at bekæmpe forfalskning for at sikre forbrugerne beskyttelse og produktsikkerhed;

| 31. | understreger, at den deleøkonomi vokser hurtigt, og at den, mens den ændrer den måde, hvorpå mange tjenester og aktiver leveres og forbruges, kan fremme innovation og har potentiale til at bibringe yderligere fordele og muligheder for selskaber og forbrugere i det indre marked; fremhæver de økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige fordele og udfordringer ved deleøkonomien; opfordrer Kommissionen til at koordinere medlemsstaternes bestræbelser på at finde kort- og langsigtede lovgivningsmæssige løsninger, der kan befordre deleøkonomi; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at komme med forslag til forebyggelse af uregelmæssige forhold på beskæftigelses- og beskatningsområdet inden for deleøkonomien; |
| --- | --- |

31.

understreger, at den deleøkonomi vokser hurtigt, og at den, mens den ændrer den måde, hvorpå mange tjenester og aktiver leveres og forbruges, kan fremme innovation og har potentiale til at bibringe yderligere fordele og muligheder for selskaber og forbrugere i det indre marked; fremhæver de økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige fordele og udfordringer ved deleøkonomien; opfordrer Kommissionen til at koordinere medlemsstaternes bestræbelser på at finde kort- og langsigtede lovgivningsmæssige løsninger, der kan befordre deleøkonomi; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at komme med forslag til forebyggelse af uregelmæssige forhold på beskæftigelses- og beskatningsområdet inden for deleøkonomien;

| 32. | glæder sig over Kommissionens bebudede initiativ vedrørende deleøkonomien og dens hensigt om at se på de virksomheder, der er etableret inden for området, og i en vejledning præcisere interaktionen mellem bestemmelserne i eksisterende EU-lovgivning i forbindelse med anvendelse af deleøkonomiske erhvervsmodeller og den måde, de fungerer på; har den holdning, at en lovforanstaltning på dette område bør være præget af fleksibilitet, således at reglerne hurtigt kan tilpasses og håndhæves i en sektor, som ændrer sig hastigt, hvilket kræver hurtige og effektive tilpasninger; understreger, at de eksisterende forbrugerbeskyttelsesstandarder også bør anvendes og håndhæves i forhold til den digitale økonomi; opfordrer Kommissionen til at sikre de bedst mulige betingelser for, at deleøkonomien kan udvikle sig og trives; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over Kommissionens bebudede initiativ vedrørende deleøkonomien og dens hensigt om at se på de virksomheder, der er etableret inden for området, og i en vejledning præcisere interaktionen mellem bestemmelserne i eksisterende EU-lovgivning i forbindelse med anvendelse af deleøkonomiske erhvervsmodeller og den måde, de fungerer på; har den holdning, at en lovforanstaltning på dette område bør være præget af fleksibilitet, således at reglerne hurtigt kan tilpasses og håndhæves i en sektor, som ændrer sig hastigt, hvilket kræver hurtige og effektive tilpasninger; understreger, at de eksisterende forbrugerbeskyttelsesstandarder også bør anvendes og håndhæves i forhold til den digitale økonomi; opfordrer Kommissionen til at sikre de bedst mulige betingelser for, at deleøkonomien kan udvikle sig og trives;

| 33. | understreger, at de nye sikkerhedselementer, som deleøkonomien tilbyder, såsom betalingssikkerhed, geografisk lokalisering og forsikring, styrker forbrugerne, og opfordrer derfor til en undersøgelse af, hvor efterfølgende afhjælpende foranstaltninger kan være mere effektive end forudgående reguleringer; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at fremme offentligt-privat samarbejde med henblik på at gøre noget ved de eksisterende hindringer i deleøkonomien, navnlig for øget anvendelse af digital identitet med henblik på at styrke forbrugernes tillid til online-transaktioner, for udvikling af digitale løsninger til betaling af skat, for grænseoverskridende forsikringsordninger og for modernisering af beskæftigelseslovgivningen; |
| --- | --- |

33.

understreger, at de nye sikkerhedselementer, som deleøkonomien tilbyder, såsom betalingssikkerhed, geografisk lokalisering og forsikring, styrker forbrugerne, og opfordrer derfor til en undersøgelse af, hvor efterfølgende afhjælpende foranstaltninger kan være mere effektive end forudgående reguleringer; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at fremme offentligt-privat samarbejde med henblik på at gøre noget ved de eksisterende hindringer i deleøkonomien, navnlig for øget anvendelse af digital identitet med henblik på at styrke forbrugernes tillid til online-transaktioner, for udvikling af digitale løsninger til betaling af skat, for grænseoverskridende forsikringsordninger og for modernisering af beskæftigelseslovgivningen;

| 34. | mener, at der inden for deleøkonomien bør opfordres til udvikling af nye forretningsmodeller, innovative tjenester og midlertidig anvendelse af aktiver, men — hvor dette er muligt — baseret på ensartede bestemmelser for ensartede tjenesteydelser med henblik på at sikre tjenester af høj kvalitet uafhængigt af, hvordan adgang og levering er organiseret, og sikre lige konkurrenceregler samt forbrugersikkerhed, samtidig med at man undgår en opsplitning, som ville hæmme udviklingen af nye forretningsmodeller; mener, at der for deleøkonomiens vedkommende kun kan være tale om en tilgang, der bygger på det indre marked, da en opsplitning af det indre marked gennem lokale eller nationale regler vil hindre europæiske virksomheder, der bygger på deleøkonomi, i at opskalere på europæisk plan; |
| --- | --- |

34.

mener, at der inden for deleøkonomien bør opfordres til udvikling af nye forretningsmodeller, innovative tjenester og midlertidig anvendelse af aktiver, men — hvor dette er muligt — baseret på ensartede bestemmelser for ensartede tjenesteydelser med henblik på at sikre tjenester af høj kvalitet uafhængigt af, hvordan adgang og levering er organiseret, og sikre lige konkurrenceregler samt forbrugersikkerhed, samtidig med at man undgår en opsplitning, som ville hæmme udviklingen af nye forretningsmodeller; mener, at der for deleøkonomiens vedkommende kun kan være tale om en tilgang, der bygger på det indre marked, da en opsplitning af det indre marked gennem lokale eller nationale regler vil hindre europæiske virksomheder, der bygger på deleøkonomi, i at opskalere på europæisk plan;

| 35. | henleder opmærksomheden på den vigtige rolle, som EU's tekniske standarder spiller for innovation, konkurrenceevne og fremskridt i det indre marked; mener, at det er nødvendigt med rettidige tiltag for at udvikle høje EU-standarder for kvalitet, interoperabilitet og sikkerhed som led i fremme af EU's industripolitik, og at disse standarder også bør fremmes på internationalt plan; opfordrer Kommissionen til at støtte og styrke EU-standarder, således som det allerede foreskrives i forordning (EU) nr. 1025/2012, og at gøre lovgrundlaget for standardisering mere effektivt og velegnet til dets formål, herunder ved at udnytte de muligheder, som de internationale handelsforhandlinger byder på; understreger, at standarder bør fastlægges på en markedsbaseret, åben, inklusiv og konkurrencebaseret måde, således at de nemt kan implementeres af SMV'er, og for at undgå risikoen for lukkede værdikæder, men at man ikke desto mindre bør undgå forsinkelser i offentliggørelsen af dem; |
| --- | --- |

35.

henleder opmærksomheden på den vigtige rolle, som EU's tekniske standarder spiller for innovation, konkurrenceevne og fremskridt i det indre marked; mener, at det er nødvendigt med rettidige tiltag for at udvikle høje EU-standarder for kvalitet, interoperabilitet og sikkerhed som led i fremme af EU's industripolitik, og at disse standarder også bør fremmes på internationalt plan; opfordrer Kommissionen til at støtte og styrke EU-standarder, således som det allerede foreskrives i forordning (EU) nr. 1025/2012, og at gøre lovgrundlaget for standardisering mere effektivt og velegnet til dets formål, herunder ved at udnytte de muligheder, som de internationale handelsforhandlinger byder på; understreger, at standarder bør fastlægges på en markedsbaseret, åben, inklusiv og konkurrencebaseret måde, således at de nemt kan implementeres af SMV'er, og for at undgå risikoen for lukkede værdikæder, men at man ikke desto mindre bør undgå forsinkelser i offentliggørelsen af dem;

| 36. | fremhæver den vigtige rolle som standardiseringssystemet har spillet i forbindelse med produkters, og i stigende grad tjenesteydelsers, frie bevægelighed; bemærker, at frivillig brug af standarder har bidraget med mellem 0,3 og 1 % til BNP i Europa og påvirker arbejdskraftens produktivitet positivt; |
| --- | --- |

36.

fremhæver den vigtige rolle som standardiseringssystemet har spillet i forbindelse med produkters, og i stigende grad tjenesteydelsers, frie bevægelighed; bemærker, at frivillig brug af standarder har bidraget med mellem 0,3 og 1 % til BNP i Europa og påvirker arbejdskraftens produktivitet positivt;

| 37. | minder om, at langt de fleste standarder udvikles som reaktion på et behov, som er identificeret af erhvervslivet, og efter en »bottom up«-tilgang med henblik på at sikre, at standarderne er relevante for markedet; støtter forpligtelsen i strategien for det indre marked til at sikre, at Europa forbliver i front på verdensplan for så vidt angår udvikling af standarder; tilskynder til standardisering, som er forenelig med en international tilgang, enten ved at udvikle globale, internationale standarder eller ved at anerkende tilsvarende internationale standarder, hvor det er hensigtsmæssigt; noterer sig hensigten om at etablere et lovgrundlag og prioriteter for standardiseringsaktiviteter inden for rammerne af et fælles initiativ vedrørende standardisering; opfordrer Kommissionen til at sikre, at det fælles initiativ forbliver drevet af et sådant behov, der kommer nedefra og er identificeret af erhvervslivet og således prioriterer og kun leverer de standarder, som afspejler identificerede behov og påviseligt er relevante for markedet, samt at det ikke fører til opstilling af unødvendige standarder eller krav, der er uden sammenhæng med andre beslægtede standarder, der er under udarbejdelse; |
| --- | --- |

37.

minder om, at langt de fleste standarder udvikles som reaktion på et behov, som er identificeret af erhvervslivet, og efter en »bottom up«-tilgang med henblik på at sikre, at standarderne er relevante for markedet; støtter forpligtelsen i strategien for det indre marked til at sikre, at Europa forbliver i front på verdensplan for så vidt angår udvikling af standarder; tilskynder til standardisering, som er forenelig med en international tilgang, enten ved at udvikle globale, internationale standarder eller ved at anerkende tilsvarende internationale standarder, hvor det er hensigtsmæssigt; noterer sig hensigten om at etablere et lovgrundlag og prioriteter for standardiseringsaktiviteter inden for rammerne af et fælles initiativ vedrørende standardisering; opfordrer Kommissionen til at sikre, at det fælles initiativ forbliver drevet af et sådant behov, der kommer nedefra og er identificeret af erhvervslivet og således prioriterer og kun leverer de standarder, som afspejler identificerede behov og påviseligt er relevante for markedet, samt at det ikke fører til opstilling af unødvendige standarder eller krav, der er uden sammenhæng med andre beslægtede standarder, der er under udarbejdelse;

| 38. | bemærker, at forslaget om et fælles initiativ vedrørende europæisk standardisering vil tage udgangspunkt i den uafhængige revision af det europæiske standardiseringssystem, og støtter dets mål om, at det europiske standardiseringssamfund skal udvikle tiltag, som forbedrer systemet som helhed, herunder henstillinger med hensyn til inklusivitet og støtte til europæiske virksomheders konkurrenceevne; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at forslaget om et fælles initiativ vedrørende europæisk standardisering vil tage udgangspunkt i den uafhængige revision af det europæiske standardiseringssystem, og støtter dets mål om, at det europiske standardiseringssamfund skal udvikle tiltag, som forbedrer systemet som helhed, herunder henstillinger med hensyn til inklusivitet og støtte til europæiske virksomheders konkurrenceevne;

| 39. | opfordrer Kommissionen til i sit samarbejde med europæiske standardiseringsorganer at støtte disse og de dertil svarende nationale organer i deres bestræbelser på at forbedre inddragelsen af SMV'er, både i selve processen med at fastsætte standarder og i benyttelsen af de færdige standarder; tilskynder endvidere Kommissionen til at arbejde tæt sammen med europæiske standardiseringsorganer og nationale og andre standardiseringsorganer for at forbedre gennemsigtigheden i arbejdet med standarder, i gennemførelsen af forpligtelserne i arbejdsprogrammet for europæisk standardisering 2016 og den underliggende forordning; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til i sit samarbejde med europæiske standardiseringsorganer at støtte disse og de dertil svarende nationale organer i deres bestræbelser på at forbedre inddragelsen af SMV'er, både i selve processen med at fastsætte standarder og i benyttelsen af de færdige standarder; tilskynder endvidere Kommissionen til at arbejde tæt sammen med europæiske standardiseringsorganer og nationale og andre standardiseringsorganer for at forbedre gennemsigtigheden i arbejdet med standarder, i gennemførelsen af forpligtelserne i arbejdsprogrammet for europæisk standardisering 2016 og den underliggende forordning;

| 40. | mener, at de fælles initiativer bør fokusere på fortsat forbedring af arbejdspraksisser, især ved at etablere processer til revision af tekniske udvalgs sammensætning, og på foranstaltninger til fremme af åbenhed og inklusion, som vil gøre det muligt for en bred vifte af aktører at bidrage til drøftelserne i tekniske udvalg; |
| --- | --- |

40.

mener, at de fælles initiativer bør fokusere på fortsat forbedring af arbejdspraksisser, især ved at etablere processer til revision af tekniske udvalgs sammensætning, og på foranstaltninger til fremme af åbenhed og inklusion, som vil gøre det muligt for en bred vifte af aktører at bidrage til drøftelserne i tekniske udvalg;

| 41. | er af den opfattelse, at en mere gennemsigtig og tilgængelig appelmekanisme vil skabe tillid og forbedre processerne med at fastsætte standarder; mener, at det relevante udvalg i Europa-Parlamentet — når Kommissionen på baggrund af vedtagelsen af lovgivning i Den Europæiske Union har anmodet om en standard — vil kunne spille en rolle i den offentlige kontrol og debat som led i denne proces forud for en afgørelse om en formel indsigelse, hvis dette er relevant; understreger, at afgørelser om overdragelse af standardiseringsanmodninger til standardiseringsorganer bør træffes bl.a. på grundlag af principperne om forholdsmæssighed og en risikobaseret tilgang; |
| --- | --- |

41.

er af den opfattelse, at en mere gennemsigtig og tilgængelig appelmekanisme vil skabe tillid og forbedre processerne med at fastsætte standarder; mener, at det relevante udvalg i Europa-Parlamentet — når Kommissionen på baggrund af vedtagelsen af lovgivning i Den Europæiske Union har anmodet om en standard — vil kunne spille en rolle i den offentlige kontrol og debat som led i denne proces forud for en afgørelse om en formel indsigelse, hvis dette er relevant; understreger, at afgørelser om overdragelse af standardiseringsanmodninger til standardiseringsorganer bør træffes bl.a. på grundlag af principperne om forholdsmæssighed og en risikobaseret tilgang;

| 42. | mener, at mere kendskab i offentligheden til foreslåede standarder, når de foreligger som udkast forud for deres endelige godkendelse, kan øge ansvarliggørelse og gennemsigtighed og bidrage til en mere robust proces i tråd med eksisterende bedste praksisser hos aktører i det europæiske standardiseringssamfund; |
| --- | --- |

42.

mener, at mere kendskab i offentligheden til foreslåede standarder, når de foreligger som udkast forud for deres endelige godkendelse, kan øge ansvarliggørelse og gennemsigtighed og bidrage til en mere robust proces i tråd med eksisterende bedste praksisser hos aktører i det europæiske standardiseringssamfund;

| 43. | opfordrer Kommissionen til i slutningen af 2016 at aflægge rapport til Europa-Parlamentet om sin gennemførelse af det fælles initiativ vedrørende europæisk standardisering og de fremskridt, som er blevet gjort i samarbejde med det europæiske standardiseringssamfund med hensyn til henstillingerne i Unionens årlige arbejdsprogram for 2016; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til i slutningen af 2016 at aflægge rapport til Europa-Parlamentet om sin gennemførelse af det fælles initiativ vedrørende europæisk standardisering og de fremskridt, som er blevet gjort i samarbejde med det europæiske standardiseringssamfund med hensyn til henstillingerne i Unionens årlige arbejdsprogram for 2016;

| 44. | opfordrer Kommissionen, som er ansvarlig for konkurrence på EU’s indre marked, til i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder at sikre lige vilkår mellem konkurrenter, der opererer på markedet; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen, som er ansvarlig for konkurrence på EU’s indre marked, til i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder at sikre lige vilkår mellem konkurrenter, der opererer på markedet;

| 45. | påskønner de seneste initiativer med hensyn til mere effektive og gennemsigtige regler for offentlige indkøb gennem bedre udnyttelse af udbudsdata og frivillig vurdering af udbud i forbindelse med visse store infrastrukturprojekter; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med Kommissionen om at gennemføre disse initiativer; |
| --- | --- |

45.

påskønner de seneste initiativer med hensyn til mere effektive og gennemsigtige regler for offentlige indkøb gennem bedre udnyttelse af udbudsdata og frivillig vurdering af udbud i forbindelse med visse store infrastrukturprojekter; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med Kommissionen om at gennemføre disse initiativer;

| 46. | håber, at Kommissionen vil fortsætte den proces med ændring af ordningen for offentlige indkøb, som den indledte med direktiverne fra 2014, og bevæge sig hen imod større krav til kvalitet i udbud med det formål at belønne teknologisk innovation og energieffektivitet; |
| --- | --- |

46.

håber, at Kommissionen vil fortsætte den proces med ændring af ordningen for offentlige indkøb, som den indledte med direktiverne fra 2014, og bevæge sig hen imod større krav til kvalitet i udbud med det formål at belønne teknologisk innovation og energieffektivitet;

| 47. | bemærker, at den nye ordning om offentlige udbud fra 2014 er mindre besværlig og har mere fleksible regler for at være til bedre gavn for andre politikker vedrørende den offentlige sektor såvel som medlemsstaterne og lokale specialiserede virksomheder; påpeger, at der stadig er betydelige mangler med hensyn til effektivitet i offentlige udbud i medlemsstaterne, som begrænser udvidelse på tværs af grænserne og vækst på de nationale markeder; |
| --- | --- |

47.

bemærker, at den nye ordning om offentlige udbud fra 2014 er mindre besværlig og har mere fleksible regler for at være til bedre gavn for andre politikker vedrørende den offentlige sektor såvel som medlemsstaterne og lokale specialiserede virksomheder; påpeger, at der stadig er betydelige mangler med hensyn til effektivitet i offentlige udbud i medlemsstaterne, som begrænser udvidelse på tværs af grænserne og vækst på de nationale markeder;

| 48. | glæder sig principielt over de initiativer, der er bekendtgjort af Kommissionen med henblik på at øge gennemsigtigheden, effektiviteten og ansvarligheden i forbindelse med offentlige indkøb; understreger imidlertid, at gennemførelsen og anvendelsen af nye EU-direktiver bør have forrang frem for indførelsen af nye instrumenter som f.eks. kontraktregisteret; understreger i denne forbindelse, at eventuelle dataanalyseredskaber ikke må medføre nye eller yderligere indberetningskrav; minder om, at mekanismer til forhåndsevaluering bør være frivillige for store infrastrukturprojekter; |
| --- | --- |

48.

glæder sig principielt over de initiativer, der er bekendtgjort af Kommissionen med henblik på at øge gennemsigtigheden, effektiviteten og ansvarligheden i forbindelse med offentlige indkøb; understreger imidlertid, at gennemførelsen og anvendelsen af nye EU-direktiver bør have forrang frem for indførelsen af nye instrumenter som f.eks. kontraktregisteret; understreger i denne forbindelse, at eventuelle dataanalyseredskaber ikke må medføre nye eller yderligere indberetningskrav; minder om, at mekanismer til forhåndsevaluering bør være frivillige for store infrastrukturprojekter;

| 49. | understreger behovet for et fuldt elektronisk offentligt indkøbssystem; understreger nødvendigheden af hurtig og omfattende gennemførelse af direktivet om offentlige udbud i dets helhed; fremhæver behovet for en bredere anvendelse af e-indkøb for at åbne markederne for SMV'er; |
| --- | --- |

49.

understreger behovet for et fuldt elektronisk offentligt indkøbssystem; understreger nødvendigheden af hurtig og omfattende gennemførelse af direktivet om offentlige udbud i dets helhed; fremhæver behovet for en bredere anvendelse af e-indkøb for at åbne markederne for SMV'er;

| 50. | fremhæver vigtigheden af enhedspatentet; støtter Kommissionens intention om at fjerne usikkerheden om, hvorvidt enhedspatentet vil eksistere side om side med de nationale patenter og supplerende beskyttelsescertifikater, samt muligheden for eventuelt at indføre et fælles supplerende beskyttelsescertifikat, samtidig med at man holder sig folkesundheden og patienternes interesser for øje; |
| --- | --- |

50.

fremhæver vigtigheden af enhedspatentet; støtter Kommissionens intention om at fjerne usikkerheden om, hvorvidt enhedspatentet vil eksistere side om side med de nationale patenter og supplerende beskyttelsescertifikater, samt muligheden for eventuelt at indføre et fælles supplerende beskyttelsescertifikat, samtidig med at man holder sig folkesundheden og patienternes interesser for øje;

| 51. | opfordrer indtrængende Kommissionen til før 2019 at indføre og implementere en undtagelse for produkter med supplerende beskyttelsescertifikat for at styrke konkurrenceevnen på globalt plan i den europæiske industri for fremstilling af generiske og biosimilære lægemidler såvel som for at bevare og skabe yderligere arbejdspladser og vækst i EU uden at underminere den markedseksklusivret, som sikres gennem ordningen for supplerende beskyttelsescertifikater på beskyttede markeder; mener, at sådanne bestemmelser vil kunne have en positiv effekt på adgangen til lægemidler af høj kvalitet i udviklingslande og de mindst udviklede lande og bidrage til at begrænse outsourcing af produktion; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende Kommissionen til før 2019 at indføre og implementere en undtagelse for produkter med supplerende beskyttelsescertifikat for at styrke konkurrenceevnen på globalt plan i den europæiske industri for fremstilling af generiske og biosimilære lægemidler såvel som for at bevare og skabe yderligere arbejdspladser og vækst i EU uden at underminere den markedseksklusivret, som sikres gennem ordningen for supplerende beskyttelsescertifikater på beskyttede markeder; mener, at sådanne bestemmelser vil kunne have en positiv effekt på adgangen til lægemidler af høj kvalitet i udviklingslande og de mindst udviklede lande og bidrage til at begrænse outsourcing af produktion;

| 52. | opfordrer til, at der iværksættes foranstaltninger til at lette adgangen til patentsystemet i Europa for alle mikrovirksomheder, SMV'er og nyetablerede virksomheder, der ønsker at bruge det europæiske enhedspatent i forbindelse med innovation af deres produkter og processer, herunder ved at mindske gebyrer for ansøgning og fornyelse og ved at yde oversættelsesassistance; fremhæver, at det er vigtigt af have både standardessentielle patenter og innovative åbne licensløsninger, som sommetider er mere velegnede til at understøtte innovation; understreger vigtigheden af patentlicenseraftaler inden for de begrænsninger, som EU’s konkurrencelovgivning sætter, på retfærdige, rimelige og ikkediskriminerende vilkår (FRAND), med henblik på at bevare incitamenter for FoU og standardisering og fremme innovation samt sikre rimelige licensvilkår; |
| --- | --- |

52.

opfordrer til, at der iværksættes foranstaltninger til at lette adgangen til patentsystemet i Europa for alle mikrovirksomheder, SMV'er og nyetablerede virksomheder, der ønsker at bruge det europæiske enhedspatent i forbindelse med innovation af deres produkter og processer, herunder ved at mindske gebyrer for ansøgning og fornyelse og ved at yde oversættelsesassistance; fremhæver, at det er vigtigt af have både standardessentielle patenter og innovative åbne licensløsninger, som sommetider er mere velegnede til at understøtte innovation; understreger vigtigheden af patentlicenseraftaler inden for de begrænsninger, som EU’s konkurrencelovgivning sætter, på retfærdige, rimelige og ikkediskriminerende vilkår (FRAND), med henblik på at bevare incitamenter for FoU og standardisering og fremme innovation samt sikre rimelige licensvilkår;

| 53. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag om etablering af et fælles EU-system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter i EU, således som Parlamentet allerede har anmodet om, med det formål at etablere et fælles europæisk system og dermed bringe en utilstrækkelig og særdeles fragmenteret situation i Europa til ophør og skabe mange og forskellige positive virkninger for borgere, forbrugere, producenter og hele det europæiske økonomiske og sociale system som sådan; understreger, at et sådant instrument udtrykkeligt vil fremhæve merværdien ved mange lokale produkter med deraf følgende åbenlyse fordele for de berørte producenter og regioner og i form af forbrugerbevidsthed; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag om etablering af et fælles EU-system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter i EU, således som Parlamentet allerede har anmodet om, med det formål at etablere et fælles europæisk system og dermed bringe en utilstrækkelig og særdeles fragmenteret situation i Europa til ophør og skabe mange og forskellige positive virkninger for borgere, forbrugere, producenter og hele det europæiske økonomiske og sociale system som sådan; understreger, at et sådant instrument udtrykkeligt vil fremhæve merværdien ved mange lokale produkter med deraf følgende åbenlyse fordele for de berørte producenter og regioner og i form af forbrugerbevidsthed;

| 54. | bemærker, at offentlig-private partnerskabers fulde potentiale endnu ikke er blevet udnyttet i størsteparten af EU's medlemsstater; opfordrer til harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om offentlig-private partnerskaber, udbredelse af bedste praksis og fremme af denne model; |
| --- | --- |

54.

bemærker, at offentlig-private partnerskabers fulde potentiale endnu ikke er blevet udnyttet i størsteparten af EU's medlemsstater; opfordrer til harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om offentlig-private partnerskaber, udbredelse af bedste praksis og fremme af denne model;

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette strukturer til at rådgive og hjælpe grænsearbejdere med hensyn til økonomiske og sociale konsekvenser af at arbejde i en anden medlemsstat; |
| --- | --- |

55.

opfordrer medlemsstaterne til at oprette strukturer til at rådgive og hjælpe grænsearbejdere med hensyn til økonomiske og sociale konsekvenser af at arbejde i en anden medlemsstat;

| 56. | bemærker, at uddybningen af det indre marked og det digitale indre marked kan skabe nye muligheder og udfordringer og vil rejse spørgsmål i forhold til færdigheder, nye former for beskæftigelse, finansielle strukturer, social beskyttelse og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der alle skal tages hånd om, og som skal være til gavn for såvel arbejdstagere og virksomheder som forbrugere; |
| --- | --- |

56.

bemærker, at uddybningen af det indre marked og det digitale indre marked kan skabe nye muligheder og udfordringer og vil rejse spørgsmål i forhold til færdigheder, nye former for beskæftigelse, finansielle strukturer, social beskyttelse og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der alle skal tages hånd om, og som skal være til gavn for såvel arbejdstagere og virksomheder som forbrugere;

| 57. | beklager, at strategien ikke lægger særlig vægt på kvalifikationsmismatch, der fortsat udgør en hindring for vækst i det indre marked; bemærker med bekymring, at mellem 40 % og 47 % af EU's befolkning ikke besidder tilstrækkelige digitale færdigheder, og at efterspørgslen efter ansatte med digitale færdigheder vokser med 4 % om året, mens der er sket et fald på 3,2 % i de offentlige udgifter til uddannelse siden 2010, hvilket truer EU's konkurrenceevne på mellemlang sigt og arbejdskraftens beskæftigelsesegnethed i EU; opfordrer medlemsstaterne til at investere i digital uddannelse og digitale færdigheder; |
| --- | --- |

57.

beklager, at strategien ikke lægger særlig vægt på kvalifikationsmismatch, der fortsat udgør en hindring for vækst i det indre marked; bemærker med bekymring, at mellem 40 % og 47 % af EU's befolkning ikke besidder tilstrækkelige digitale færdigheder, og at efterspørgslen efter ansatte med digitale færdigheder vokser med 4 % om året, mens der er sket et fald på 3,2 % i de offentlige udgifter til uddannelse siden 2010, hvilket truer EU's konkurrenceevne på mellemlang sigt og arbejdskraftens beskæftigelsesegnethed i EU; opfordrer medlemsstaterne til at investere i digital uddannelse og digitale færdigheder;

| 58. | noterer sig målsætningerne i pakken om arbejdskraftens frie bevægelighed om at bidrage til et dybere og mere retfærdigt indre marked; understreger dog vigtigheden af at sikre, at foranstaltningerne i denne pakke er forholdsmæssige og tager højde for konsekvenserne af store mængder mobilitet i retning af bestemte regioner; |
| --- | --- |

58.

noterer sig målsætningerne i pakken om arbejdskraftens frie bevægelighed om at bidrage til et dybere og mere retfærdigt indre marked; understreger dog vigtigheden af at sikre, at foranstaltningerne i denne pakke er forholdsmæssige og tager højde for konsekvenserne af store mængder mobilitet i retning af bestemte regioner;

| 59. | fremhæver Kommissionens støtte til tosporede uddannelsessystemer, som ud over at lette personlig udvikling kan bidrage til at tilnærme de europæiske arbejdstageres færdigheder og kvalifikationer til arbejdsmarkedets reelle behov; understreger, at det er væsentligt at sikre, at strategien ikke på nogen måde underminerer de tosporede uddannelsessystemer, men at den samtidig sikrer kvalitet i lærlingeuddannelser og navnlig jobbeskyttelse; understreger den vigtige rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller i udviklingen af tosporede uddannelsessystemer; mener, at et tosporet uddannelsessystem, der benyttes i én medlemsstat, ikke blot kan kopieres i en anden medlemsstat, men at der bør være et europæisk fokus på den stærke korrelation mellem tosporede uddannelser og ungdomsbeskæftigelse; |
| --- | --- |

59.

fremhæver Kommissionens støtte til tosporede uddannelsessystemer, som ud over at lette personlig udvikling kan bidrage til at tilnærme de europæiske arbejdstageres færdigheder og kvalifikationer til arbejdsmarkedets reelle behov; understreger, at det er væsentligt at sikre, at strategien ikke på nogen måde underminerer de tosporede uddannelsessystemer, men at den samtidig sikrer kvalitet i lærlingeuddannelser og navnlig jobbeskyttelse; understreger den vigtige rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller i udviklingen af tosporede uddannelsessystemer; mener, at et tosporet uddannelsessystem, der benyttes i én medlemsstat, ikke blot kan kopieres i en anden medlemsstat, men at der bør være et europæisk fokus på den stærke korrelation mellem tosporede uddannelser og ungdomsbeskæftigelse;

| 60. | støtter foranstaltninger, der har til formål at lukke hullerne i EU-lovgivningen mod diskrimination på arbejdspladsen, navnlig med hensyn til personer med handicap; støtter endvidere en gennemførelse uden forsinkelse af Rådets direktiv 2000/78/EF om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv; |
| --- | --- |

60.

støtter foranstaltninger, der har til formål at lukke hullerne i EU-lovgivningen mod diskrimination på arbejdspladsen, navnlig med hensyn til personer med handicap; støtter endvidere en gennemførelse uden forsinkelse af Rådets direktiv 2000/78/EF om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv;

| 61. | glæder sig over oprettelsen af en platform til bekæmpelse af sort arbejde og opfordrer navnlig medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at engagere sig fuldt ud i denne platform med henblik på at opnå en mere effektiv bekæmpelse af sort arbejde og falske selvstændige; |
| --- | --- |

61.

glæder sig over oprettelsen af en platform til bekæmpelse af sort arbejde og opfordrer navnlig medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at engagere sig fuldt ud i denne platform med henblik på at opnå en mere effektiv bekæmpelse af sort arbejde og falske selvstændige;

| 62. | fastholder, at der for at udnytte mulighederne ved digitaliseringen af arbejdspladser er behov for at skabe sikre, fleksible arbejdstidsordninger, stabile arbejdsvilkår og social beskyttelse og for at lette »smart working« med henblik på at øge produktiviteten og forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv; understreger i denne forbindelse vigtigheden af udbredelse af digital infrastruktur i landdistrikterne for at give dem mulighed for at nyde godt af de mange muligheder, som den digitale dagsorden byder på, f.eks. telearbejde; |
| --- | --- |

62.

fastholder, at der for at udnytte mulighederne ved digitaliseringen af arbejdspladser er behov for at skabe sikre, fleksible arbejdstidsordninger, stabile arbejdsvilkår og social beskyttelse og for at lette »smart working« med henblik på at øge produktiviteten og forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv; understreger i denne forbindelse vigtigheden af udbredelse af digital infrastruktur i landdistrikterne for at give dem mulighed for at nyde godt af de mange muligheder, som den digitale dagsorden byder på, f.eks. telearbejde;

| 63. | fremhæver betydningen af stærke og uafhængige arbejdsmarkedsparter og en effektiv social dialog; understreger, at der er behov for at inddrage arbejdsmarkedets parter i relevant omfang i drøftelser om eventuelle nationale reformer på området for lovregulerede erhverv; |
| --- | --- |

63.

fremhæver betydningen af stærke og uafhængige arbejdsmarkedsparter og en effektiv social dialog; understreger, at der er behov for at inddrage arbejdsmarkedets parter i relevant omfang i drøftelser om eventuelle nationale reformer på området for lovregulerede erhverv;

| 64. | understreger betydningen af at have en social dialog om de muligheder og ændringer, som et indre marked medfører for beskæftigelse; |
| --- | --- |

64.

understreger betydningen af at have en social dialog om de muligheder og ændringer, som et indre marked medfører for beskæftigelse;

Et mere uddybet indre marked

| 65. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sit arbejde med håndhævelse; påpeger, at der allerede er vedtaget mange foranstaltninger, som imidlertid endnu ikke håndhæves korrekt, hvilket undergraver de lige konkurrencevilkår på det indre marked; påpeger endvidere, at der i midten af 2015 ifølge oplysninger fra Kommissionen verserede omkring 1 090 traktatbrudssøgsmål vedrørende det indre marked; opfordrer derfor Kommissionen til med sigte på at forbedre gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af lovgivningen om det indre marked at sikre, at administrativ samordning, samarbejde og håndhævelse prioriteres på alle niveauer (EU-niveau, mellem medlemsstaterne og nationale, lokale og regionale myndigheder) ved at træffe målrettede håndhævelsesforanstaltninger baseret på gennemsigtige og objektive kriterier og dermed sikre, at der tages fat om de økonomisk set betydeligste tilfælde af uberettigede eller uforholdsmæssige hindringer; mener med hensyn til nationale foranstaltninger eller national gennemførelse, at tidlig indgriben kan være mere effektiv, og at der kan opnås bedre resultater hermed end med traktatbrudsprocedurer; understreger ikke desto mindre, at Kommissionen — såfremt tidlig indgriben ikke giver nogen resultater — skal gøre brug af alle tilgængelige foranstaltninger, herunder traktatbrudsprocedurer, for at sikre fuld gennemførelse af lovgivningen om det indre marked; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen til at intensivere sit arbejde med håndhævelse; påpeger, at der allerede er vedtaget mange foranstaltninger, som imidlertid endnu ikke håndhæves korrekt, hvilket undergraver de lige konkurrencevilkår på det indre marked; påpeger endvidere, at der i midten af 2015 ifølge oplysninger fra Kommissionen verserede omkring 1 090 traktatbrudssøgsmål vedrørende det indre marked; opfordrer derfor Kommissionen til med sigte på at forbedre gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af lovgivningen om det indre marked at sikre, at administrativ samordning, samarbejde og håndhævelse prioriteres på alle niveauer (EU-niveau, mellem medlemsstaterne og nationale, lokale og regionale myndigheder) ved at træffe målrettede håndhævelsesforanstaltninger baseret på gennemsigtige og objektive kriterier og dermed sikre, at der tages fat om de økonomisk set betydeligste tilfælde af uberettigede eller uforholdsmæssige hindringer; mener med hensyn til nationale foranstaltninger eller national gennemførelse, at tidlig indgriben kan være mere effektiv, og at der kan opnås bedre resultater hermed end med traktatbrudsprocedurer; understreger ikke desto mindre, at Kommissionen — såfremt tidlig indgriben ikke giver nogen resultater — skal gøre brug af alle tilgængelige foranstaltninger, herunder traktatbrudsprocedurer, for at sikre fuld gennemførelse af lovgivningen om det indre marked;

| 66. | glæder sig over hensigten i strategien om at skabe en overensstemmelseskultur og en fortsat nultolerance over for overtrædelser af lovgivningen om det indre marked; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, om ikke Kommissionens beføjelser i forbindelse med traktatbrudsprocedurer bør bringes i tråd med dem, den har inden for konkurrencepolitik; |
| --- | --- |

66.

glæder sig over hensigten i strategien om at skabe en overensstemmelseskultur og en fortsat nultolerance over for overtrædelser af lovgivningen om det indre marked; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, om ikke Kommissionens beføjelser i forbindelse med traktatbrudsprocedurer bør bringes i tråd med dem, den har inden for konkurrencepolitik;

| 67. | opfordrer Kommissionen til at yde yderligere støtte til medlemsstaterne i udviklingen af en stærk kultur for overholdelse og håndhævelse af regler, herunder ved at fremme og udvide informationssystemet for det indre marked (IMI), udvikle planer for gennemførelsen af ny vigtig lovgivning, organisere overholdelsesdialoger med medlemsstaterne og kurser for nationale embedsmænd med ansvar for håndhævelse og fremme mere effektiv koordination mellem de nationale myndigheder; opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig fuldt ud til at gennemføre og håndhæve EU-lovgivningen og anvende princippet om gensidig anerkendelse; understreger, at korrekt håndhævelse og bedre regulering er af afgørende betydning i betragtning af opsplitningen af det indre marked, som begrænser den økonomiske aktivitet og forbrugernes valgmuligheder, og at den bør omfatte alle erhvervssektorer og gælde for al eksisterende og fremtidig lovgivning; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen til at yde yderligere støtte til medlemsstaterne i udviklingen af en stærk kultur for overholdelse og håndhævelse af regler, herunder ved at fremme og udvide informationssystemet for det indre marked (IMI), udvikle planer for gennemførelsen af ny vigtig lovgivning, organisere overholdelsesdialoger med medlemsstaterne og kurser for nationale embedsmænd med ansvar for håndhævelse og fremme mere effektiv koordination mellem de nationale myndigheder; opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig fuldt ud til at gennemføre og håndhæve EU-lovgivningen og anvende princippet om gensidig anerkendelse; understreger, at korrekt håndhævelse og bedre regulering er af afgørende betydning i betragtning af opsplitningen af det indre marked, som begrænser den økonomiske aktivitet og forbrugernes valgmuligheder, og at den bør omfatte alle erhvervssektorer og gælde for al eksisterende og fremtidig lovgivning;

| 68. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at analysere unødvendige begrænsninger på det indre marked, som ikke er begrundet i tvingende almene hensyn, og fremkomme med ideer til, hvordan disse udfordringer overvindes, hvor det er nødvendigt, og aflægge rapport herom i 2017; |
| --- | --- |

68.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at analysere unødvendige begrænsninger på det indre marked, som ikke er begrundet i tvingende almene hensyn, og fremkomme med ideer til, hvordan disse udfordringer overvindes, hvor det er nødvendigt, og aflægge rapport herom i 2017;

| 69. | opfordrer medlemsstaterne til at omsætte det indre markeds regler på en sammenhængende og ensartet måde og til at gennemføre det indre markeds regler og lovgivning fuldt ud; understreger, at krav om supplerende testning og registrering, manglende anerkendelse af attester og standarder, territorialt betingede indskrænkninger i forsyninger og tilsvarende foranstaltninger skaber ekstra omkostninger for forbrugere og detailhandlere og dermed begrænser EU-borgerne i at få fuldt udbytte af det indre marked; opfordrer endvidere Kommissionen til med henblik på at opnå bedre forvaltning at praktisere en passende politik over for de medlemsstater, der ikke anvender reglerne for det indre marked korrekt, og — hvor det er hensigtsmæssigt — at gøre dette ved hjælp af traktatbrudsproceduren, og ved at øge hastigheden af disse procedurer ved at bruge en »fast-track«-strategi; |
| --- | --- |

69.

opfordrer medlemsstaterne til at omsætte det indre markeds regler på en sammenhængende og ensartet måde og til at gennemføre det indre markeds regler og lovgivning fuldt ud; understreger, at krav om supplerende testning og registrering, manglende anerkendelse af attester og standarder, territorialt betingede indskrænkninger i forsyninger og tilsvarende foranstaltninger skaber ekstra omkostninger for forbrugere og detailhandlere og dermed begrænser EU-borgerne i at få fuldt udbytte af det indre marked; opfordrer endvidere Kommissionen til med henblik på at opnå bedre forvaltning at praktisere en passende politik over for de medlemsstater, der ikke anvender reglerne for det indre marked korrekt, og — hvor det er hensigtsmæssigt — at gøre dette ved hjælp af traktatbrudsproceduren, og ved at øge hastigheden af disse procedurer ved at bruge en »fast-track«-strategi;

| 70. | bemærker, at det er bydende nødvendigt med konsekvent ensartet anvendelse og korrekt håndhævelse af EU's regler kombineret med regelmæssig overvågning og evaluering på grundlag af kvalitative og kvantitative indikatorer, benchmarking og udveksling af bedste praksis for at få en mere homogen gennemførelse af den eksisterende lovgivning om det indre marked; minder derfor om nødvendigheden af fuldstændig og grundig indarbejdelse i national ret og gennemførelse af EU-reglerne om det indre markeds funktion i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

70.

bemærker, at det er bydende nødvendigt med konsekvent ensartet anvendelse og korrekt håndhævelse af EU's regler kombineret med regelmæssig overvågning og evaluering på grundlag af kvalitative og kvantitative indikatorer, benchmarking og udveksling af bedste praksis for at få en mere homogen gennemførelse af den eksisterende lovgivning om det indre marked; minder derfor om nødvendigheden af fuldstændig og grundig indarbejdelse i national ret og gennemførelse af EU-reglerne om det indre markeds funktion i alle medlemsstater;

| 71. | opfordrer Kommissionen til at styrke sin indsats for at udpege eventuelle overtrædelser af EU-retten i medlemsstaterne på et meget tidligt tidspunkt og til at indtage en fast holdning over for ethvert lovgivningsforslag, der vedtages eller behandles i de nationale parlamenter, som kan føre til en øget fragmentering af det indre marked; |
| --- | --- |

71.

opfordrer Kommissionen til at styrke sin indsats for at udpege eventuelle overtrædelser af EU-retten i medlemsstaterne på et meget tidligt tidspunkt og til at indtage en fast holdning over for ethvert lovgivningsforslag, der vedtages eller behandles i de nationale parlamenter, som kan føre til en øget fragmentering af det indre marked;

| 72. | fremhæver, at medlemsstaternes tilsagn om og vilje til at sikre en korrekt gennemførelse og anvendelse af EU-retten er afgørende, for at det indre marked lykkes; opfordrer medlemsstaterne til at fjerne ubegrundede og uforholdsmæssige hindringer for det indre marked og til at afstå fra diskriminerende og protektionistiske foranstaltninger med henblik på at fremme jobskabelse, vækst og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

72.

fremhæver, at medlemsstaternes tilsagn om og vilje til at sikre en korrekt gennemførelse og anvendelse af EU-retten er afgørende, for at det indre marked lykkes; opfordrer medlemsstaterne til at fjerne ubegrundede og uforholdsmæssige hindringer for det indre marked og til at afstå fra diskriminerende og protektionistiske foranstaltninger med henblik på at fremme jobskabelse, vækst og konkurrenceevne;

| 73. | bemærker, at medlemsstaterne spiller en afgørende rolle for god forvaltningsskik på det indre marked og for, at det indre marked fungerer korrekt, og at de derfor er nødt til sammen at udøve proaktivt ejerskab over og forvaltning af det indre marked og dermed skabe et nyt politisk momentum ved hjælp af konsoliderede rapporter om sundhedstjek af det indre marked, regelmæssige og tematiske drøftelser på møder i Rådet for Konkurrenceevne, dedikerede årlige møder i Det Europæiske Råd og medtagelse af det indre marked som en forvaltningssøjle i det europæiske semester; |
| --- | --- |

73.

bemærker, at medlemsstaterne spiller en afgørende rolle for god forvaltningsskik på det indre marked og for, at det indre marked fungerer korrekt, og at de derfor er nødt til sammen at udøve proaktivt ejerskab over og forvaltning af det indre marked og dermed skabe et nyt politisk momentum ved hjælp af konsoliderede rapporter om sundhedstjek af det indre marked, regelmæssige og tematiske drøftelser på møder i Rådet for Konkurrenceevne, dedikerede årlige møder i Det Europæiske Råd og medtagelse af det indre marked som en forvaltningssøjle i det europæiske semester;

| 74. | gentager, at EU kan skabe sit eget sæt af videnskabeligt baserede, uafhængige indikatorer for graden af integration på det indre marked, som skal offentliggøres som en del af den årlige vækststrategi, og opfordrer til at formændene for visse EU-institutioner vedtager et strategisk dokument, en »de fem formænds rapport«, med en plan for, hvordan man når frem til et ægte indre marked; |
| --- | --- |

74.

gentager, at EU kan skabe sit eget sæt af videnskabeligt baserede, uafhængige indikatorer for graden af integration på det indre marked, som skal offentliggøres som en del af den årlige vækststrategi, og opfordrer til at formændene for visse EU-institutioner vedtager et strategisk dokument, en »de fem formænds rapport«, med en plan for, hvordan man når frem til et ægte indre marked;

| 75. | understreger, at Parlamentets Udvalg om Det Indre Market og Forbrugerbeskyttelse skal styrke sine bånd til de nationale parlamenter med henblik på at koordinere og behandle emner, der vedrører omsætningen til national ret og gennemførelsen af lovgivning om det indre marked; |
| --- | --- |

75.

understreger, at Parlamentets Udvalg om Det Indre Market og Forbrugerbeskyttelse skal styrke sine bånd til de nationale parlamenter med henblik på at koordinere og behandle emner, der vedrører omsætningen til national ret og gennemførelsen af lovgivning om det indre marked;

| 76. | understreger, at det er nødvendigt at styrke Solvit-netværket, især ved at udvide de indbyrdes forbindelser mellem sager hos Solvit, CHAP, EU-Pilot og Enterprise Europe Network (EEN) for at strømline den bredere ramme for klageprocedurer i EU og forbedre kendskabet hos borgere og SMV'er til netværket, og den praktiske rolle, som det spiller med hensyn til at løse fortolkningsproblemer vedrørende det indre marked; mener, at data om anliggender, som er taget op via Solvit-netværket, bør tages i betragtning, når Kommissionen overvejer, hvordan prioriteterne for håndhævelsestiltag skal fastlægges; opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at hjælpe medlemsstaterne med at løse de mest problematiske sager; opfordrer medlemsstaterne til på passende vis at udstyre og positionere deres nationale Solvit-centre, så de kan udfylde deres rolle; |
| --- | --- |

76.

understreger, at det er nødvendigt at styrke Solvit-netværket, især ved at udvide de indbyrdes forbindelser mellem sager hos Solvit, CHAP, EU-Pilot og Enterprise Europe Network (EEN) for at strømline den bredere ramme for klageprocedurer i EU og forbedre kendskabet hos borgere og SMV'er til netværket, og den praktiske rolle, som det spiller med hensyn til at løse fortolkningsproblemer vedrørende det indre marked; mener, at data om anliggender, som er taget op via Solvit-netværket, bør tages i betragtning, når Kommissionen overvejer, hvordan prioriteterne for håndhævelsestiltag skal fastlægges; opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at hjælpe medlemsstaterne med at løse de mest problematiske sager; opfordrer medlemsstaterne til på passende vis at udstyre og positionere deres nationale Solvit-centre, så de kan udfylde deres rolle;

| 77. | understreger, at gennemsigtighed i de nationale regler er et afgørende redskab til at muliggøre grænseoverskridende handel på det indre marked og bidrager til at identificere ikketoldmæssige hindringer; tilskynder medlemsstaterne til at gøre deres regler mere lettilgængelige online og på mere end ét sprog med henblik på at øge handelen, hvilket vil være til gavn for alle; |
| --- | --- |

77.

understreger, at gennemsigtighed i de nationale regler er et afgørende redskab til at muliggøre grænseoverskridende handel på det indre marked og bidrager til at identificere ikketoldmæssige hindringer; tilskynder medlemsstaterne til at gøre deres regler mere lettilgængelige online og på mere end ét sprog med henblik på at øge handelen, hvilket vil være til gavn for alle;

| 78. | bemærker betydningen af at fremme mobilitet gennem uddannelse, lærlingeforløb, færdigheder og beskæftigelsesegnethed via programmer som Erasmus+ og Eures, der giver millioner af arbejdstagere i EU muligheder for at få nyttige erfaringer; |
| --- | --- |

78.

bemærker betydningen af at fremme mobilitet gennem uddannelse, lærlingeforløb, færdigheder og beskæftigelsesegnethed via programmer som Erasmus+ og Eures, der giver millioner af arbejdstagere i EU muligheder for at få nyttige erfaringer;

| 79. | beklager, at princippet om gensidig anerkendelse ikke anvendes korrekt af mange medlemsstater; ser på denne baggrund frem til Kommissionens forslag som et led i en styrkelse af det indre marked for varer, idet det vil forbedre den gensidige anerkendelse ved hjælp af foranstaltninger, der øger kendskabet til princippet, såvel som det vil sikre en bedre gennemførelse og håndhævelse af princippet om gensidig anerkendelse gennem revisionen af forordningen om gensidig anerkendelse med henblik på bl.a. at forbedre redskaberne til tvistbilæggelse i forbindelse med utilstrækkelig gennemførelse eller anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse; understreger, at virksomhederne — hvis princippet om gensidig anerkendelse blev anvendt korrekt af de kompetente myndigheder overalt i EU — ville kunne koncentrere sig udelukkende om at drive forretning og øge EU's vækst og ikke om at forsøge at overvinde forskellige hindringer, som skyldes medlemsstaternes manglende overholdelse af princippet om gensidig anerkendelse; |
| --- | --- |

79.

beklager, at princippet om gensidig anerkendelse ikke anvendes korrekt af mange medlemsstater; ser på denne baggrund frem til Kommissionens forslag som et led i en styrkelse af det indre marked for varer, idet det vil forbedre den gensidige anerkendelse ved hjælp af foranstaltninger, der øger kendskabet til princippet, såvel som det vil sikre en bedre gennemførelse og håndhævelse af princippet om gensidig anerkendelse gennem revisionen af forordningen om gensidig anerkendelse med henblik på bl.a. at forbedre redskaberne til tvistbilæggelse i forbindelse med utilstrækkelig gennemførelse eller anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse; understreger, at virksomhederne — hvis princippet om gensidig anerkendelse blev anvendt korrekt af de kompetente myndigheder overalt i EU — ville kunne koncentrere sig udelukkende om at drive forretning og øge EU's vækst og ikke om at forsøge at overvinde forskellige hindringer, som skyldes medlemsstaternes manglende overholdelse af princippet om gensidig anerkendelse;

| 80. | mener også, at Kommissionen bør være mere proaktiv med hensyn til at identificere sektorer med stort potentiale for grænseoverskridende handel og digitalisering, hvor princippet om gensidig anerkendelse kan finde anvendelse; |
| --- | --- |

80.

mener også, at Kommissionen bør være mere proaktiv med hensyn til at identificere sektorer med stort potentiale for grænseoverskridende handel og digitalisering, hvor princippet om gensidig anerkendelse kan finde anvendelse;

| 81. | opfordrer Kommissionen til at forklare, hvordan de foreslåede markedsoplysningsredskaber kommer til at fungere, og give yderligere oplysninger om retsgrundlaget for sådanne redskaber; |
| --- | --- |

81.

opfordrer Kommissionen til at forklare, hvordan de foreslåede markedsoplysningsredskaber kommer til at fungere, og give yderligere oplysninger om retsgrundlaget for sådanne redskaber;

| 82. | gentager sin opfordring til Rådet om hurtigt at vedtage produktsikkerheds- og markedsovervågningspakken, og opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse fuldt ud at påtage sig sin rolle som den, der finder på løsninger; understreger vigtigheden af levere relevante oplysninger om detailprodukter, navnlig oprindelsesmærkning, som er af afgørende betydning for at beskytte forbrugerne og for at styrke bekæmpelsen af varemærkeforfalskning; |
| --- | --- |

82.

gentager sin opfordring til Rådet om hurtigt at vedtage produktsikkerheds- og markedsovervågningspakken, og opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse fuldt ud at påtage sig sin rolle som den, der finder på løsninger; understreger vigtigheden af levere relevante oplysninger om detailprodukter, navnlig oprindelsesmærkning, som er af afgørende betydning for at beskytte forbrugerne og for at styrke bekæmpelsen af varemærkeforfalskning;

| 83. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skærpe deres sanktioner mod varemærkeforfalskning og til at sikre, at EU-lovgivningen håndhæves fuldt ud på dette område; |
| --- | --- |

83.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skærpe deres sanktioner mod varemærkeforfalskning og til at sikre, at EU-lovgivningen håndhæves fuldt ud på dette område;

| 84. | understreger, at reguleringsmæssige forskelle mellem medlemsstaterne for så vidt angår uensartede mærknings- eller kvalitetskrav skaber unødvendige hindringer for leverandørers aktiviteter og for forbrugerbeskyttelsen; fremhæver merværdien ved miljømærkning; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvilke mærker der er væsentlige, og hvilke der ikke er væsentlige, for at sikre forbrugerinformation og til at overveje at indføre en obligatorisk ordning for afgivelse af vigtige oplysninger for håndlavede og industrielt fremstillede produkter, som det har været overvejet f.eks. i møbelbranchen på EU-plan med henblik på at sikre, at forbrugerne får vigtige oplysninger og sikre, at produkternes kvalitet er den samme i de forskellige medlemsstater; mener, at et sådant initiativ ville være til gavn for forbrugerne, industrien og de erhvervsdrivende, idet det sikrer gennemsigtighed, passende anerkendelse af europæiske produkter og harmoniserede regler for operatørerne på det indre marked; |
| --- | --- |

84.

understreger, at reguleringsmæssige forskelle mellem medlemsstaterne for så vidt angår uensartede mærknings- eller kvalitetskrav skaber unødvendige hindringer for leverandørers aktiviteter og for forbrugerbeskyttelsen; fremhæver merværdien ved miljømærkning; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvilke mærker der er væsentlige, og hvilke der ikke er væsentlige, for at sikre forbrugerinformation og til at overveje at indføre en obligatorisk ordning for afgivelse af vigtige oplysninger for håndlavede og industrielt fremstillede produkter, som det har været overvejet f.eks. i møbelbranchen på EU-plan med henblik på at sikre, at forbrugerne får vigtige oplysninger og sikre, at produkternes kvalitet er den samme i de forskellige medlemsstater; mener, at et sådant initiativ ville være til gavn for forbrugerne, industrien og de erhvervsdrivende, idet det sikrer gennemsigtighed, passende anerkendelse af europæiske produkter og harmoniserede regler for operatørerne på det indre marked;

| 85. | understreger for så vidt angår det indre marked for tjenesteydelser, at der er et klart behov for at forbedre den grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, samtidig med at man sørger for ikke at tilskynde til social dumping; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre en korrekt og mere effektiv anvendelse af tjenesteydelsesdirektivet og til at undgå en praksis med overregulering; glæder sig over Kommissionens forslag om at forbedre proceduren for underretning i henhold til tjenesteydelsesdirektivet, eftersom den nuværende procedure er ineffektiv og ikke er gennemsigtig; mener, at underretning bør finde sted tidligere i lovgivningsprocessen med henblik på at sikre rettidig tilbagemelding fra interessenter og medlemsstater og for at mindske forsinkelser i forbindelse med vedtagelsen af ny lovgivning; indvilliger i at udvide den i direktiv (EU) 2015/1535 fastsatte underretningsprocedure til at gælde for alle de sektorer, der ikke er omfattet af dette direktiv; afviser ethvert forslag om at udvide tjenesteydelsesdirektivets anvendelsesområde; opfordrer Kommissionen til at lette de byrder, der påhviler den opdelte banksektor i Europa, og som skaber problemer for tredjelandsstatsborgere, særlig for SMV'er, med at åbne en bankkonto i en anden medlemsstat; |
| --- | --- |

85.

understreger for så vidt angår det indre marked for tjenesteydelser, at der er et klart behov for at forbedre den grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, samtidig med at man sørger for ikke at tilskynde til social dumping; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre en korrekt og mere effektiv anvendelse af tjenesteydelsesdirektivet og til at undgå en praksis med overregulering; glæder sig over Kommissionens forslag om at forbedre proceduren for underretning i henhold til tjenesteydelsesdirektivet, eftersom den nuværende procedure er ineffektiv og ikke er gennemsigtig; mener, at underretning bør finde sted tidligere i lovgivningsprocessen med henblik på at sikre rettidig tilbagemelding fra interessenter og medlemsstater og for at mindske forsinkelser i forbindelse med vedtagelsen af ny lovgivning; indvilliger i at udvide den i direktiv (EU) 2015/1535 fastsatte underretningsprocedure til at gælde for alle de sektorer, der ikke er omfattet af dette direktiv; afviser ethvert forslag om at udvide tjenesteydelsesdirektivets anvendelsesområde; opfordrer Kommissionen til at lette de byrder, der påhviler den opdelte banksektor i Europa, og som skaber problemer for tredjelandsstatsborgere, særlig for SMV'er, med at åbne en bankkonto i en anden medlemsstat;

| 86. | opfordrer Kommissionen til at tilstræbe en forenklet og standardiseret form i forbindelse med proceduren for grænseoverskridende levering af tjenesteydelser med henblik på at integrere SMV'er bedre i det indre marked; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Kommissionen til at tilstræbe en forenklet og standardiseret form i forbindelse med proceduren for grænseoverskridende levering af tjenesteydelser med henblik på at integrere SMV'er bedre i det indre marked;

| 87. | påpeger, at kravet om en proportionel regulering er klart fastsat i artikel 16, stk. 1, i tjenesteydelsesdirektivet og EU-domstolens retspraksis; minder om, at en situation, hvor en medlemsstat indfører mindre strenge regler end en anden medlemsstat, ikke betyder, at den sidstnævnte medlemsstats regler er ude af proportioner og dermed uforenelige med EU-lovgivningen; minder om, at regler, der undergraver, hindrer eller gør levering af grænseoverskridende tjenesteydelser mindre attraktiv, kun er forenelige med kravene i det indre marked, hvis de varetager tvingende almene hensyn og reelt er egnede til dette formål, og hvis de ikke begrænser den frie udveksling af tjenesteydelser, mere end hvad der er nødvendigt for at beskytte de almene hensyn, som de har til formål at varetage; |
| --- | --- |

87.

påpeger, at kravet om en proportionel regulering er klart fastsat i artikel 16, stk. 1, i tjenesteydelsesdirektivet og EU-domstolens retspraksis; minder om, at en situation, hvor en medlemsstat indfører mindre strenge regler end en anden medlemsstat, ikke betyder, at den sidstnævnte medlemsstats regler er ude af proportioner og dermed uforenelige med EU-lovgivningen; minder om, at regler, der undergraver, hindrer eller gør levering af grænseoverskridende tjenesteydelser mindre attraktiv, kun er forenelige med kravene i det indre marked, hvis de varetager tvingende almene hensyn og reelt er egnede til dette formål, og hvis de ikke begrænser den frie udveksling af tjenesteydelser, mere end hvad der er nødvendigt for at beskytte de almene hensyn, som de har til formål at varetage;

| 88. | gør opmærksom på behovet for at sikre en konsekvent proportionalitetsvurdering af lovgivningsmæssige krav og restriktioner, der gælder for tjenesteydelser; noterer sig Kommissionens forslag om at indføre et tjenestepas for at lette udviklingen og mobiliteten af virksomheder i vigtige økonomiske sektorer, som f.eks. erhvervstjenester, inden for det indre marked; mener, at dette initiativ bør tage sigte på at forenkle de administrative procedurer for tjenesteydere, som ønsker at operere på tværs af grænserne, og for myndighederne, og afhjælpe hindringer af reguleringsmæssig art, som afholder disse virksomheder fra at komme ind på markedet i en anden medlemsstat; kræver, at et eventuelt tjenestepas skal indgå i den række af horisontale værktøjer, der tager sigte på at støtte lovgivningen om det indre marked, herunder informationssystemet for det indre marked eller de kvikskranker, som forudses i tjenesteydelsesdirektivet som et samlet administrativt kontaktpunkt til at behandle alle nødvendige administrative procedurer i forbindelse med grænseoverskridende tjenesteydelser; understreger, at indførelsen af et tjenestepas ikke må føre til en situation, hvor EU-Domstolens praksis vedrørende tvingende almene hensyn, der kan legitimere regler, som begrænser den grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, svækkes eller ophæves; understreger imidlertid, at et tjenestepas ville være overflødigt, hvis tjenesteydelsesdirektivet blev korrekt gennemført og håndhævet; understreger, at dette ikke bør føre til indførelse af princippet om oprindelsesland; |
| --- | --- |

88.

gør opmærksom på behovet for at sikre en konsekvent proportionalitetsvurdering af lovgivningsmæssige krav og restriktioner, der gælder for tjenesteydelser; noterer sig Kommissionens forslag om at indføre et tjenestepas for at lette udviklingen og mobiliteten af virksomheder i vigtige økonomiske sektorer, som f.eks. erhvervstjenester, inden for det indre marked; mener, at dette initiativ bør tage sigte på at forenkle de administrative procedurer for tjenesteydere, som ønsker at operere på tværs af grænserne, og for myndighederne, og afhjælpe hindringer af reguleringsmæssig art, som afholder disse virksomheder fra at komme ind på markedet i en anden medlemsstat; kræver, at et eventuelt tjenestepas skal indgå i den række af horisontale værktøjer, der tager sigte på at støtte lovgivningen om det indre marked, herunder informationssystemet for det indre marked eller de kvikskranker, som forudses i tjenesteydelsesdirektivet som et samlet administrativt kontaktpunkt til at behandle alle nødvendige administrative procedurer i forbindelse med grænseoverskridende tjenesteydelser; understreger, at indførelsen af et tjenestepas ikke må føre til en situation, hvor EU-Domstolens praksis vedrørende tvingende almene hensyn, der kan legitimere regler, som begrænser den grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, svækkes eller ophæves; understreger imidlertid, at et tjenestepas ville være overflødigt, hvis tjenesteydelsesdirektivet blev korrekt gennemført og håndhævet; understreger, at dette ikke bør føre til indførelse af princippet om oprindelsesland;

| 89. | glæder sig over, at der fokuseres på tjenesteydelsernes rolle på det indre marked og på at sikre, at fagfolk og tjenesteydere, især inden for detailhandelen, ikke låses fast på deres nationale markeder; understreger, at en yderligere udvidelse af ordningerne for erhvervs- og tjenestepas vil være afgørende for at undgå unødvendigt bureaukrati mellem medlemsstaterne, som forhindrer borgere i at arbejde og handle på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

89.

glæder sig over, at der fokuseres på tjenesteydelsernes rolle på det indre marked og på at sikre, at fagfolk og tjenesteydere, især inden for detailhandelen, ikke låses fast på deres nationale markeder; understreger, at en yderligere udvidelse af ordningerne for erhvervs- og tjenestepas vil være afgørende for at undgå unødvendigt bureaukrati mellem medlemsstaterne, som forhindrer borgere i at arbejde og handle på tværs af grænserne;

| 90. | gentager, at det er vigtigt at fjerne de barrierer (herunder sproglige, informationsmæssige og administrative hindringer samt hindringer, der skyldes manglende information), som begrænser virksomhedernes potentiale for onlinehandel på tværs af grænserne og undergraver forbrugernes tillid til det fælles marked; understreger betydningen af at afskaffe de operative restriktioner for udøvelsen af detailhandelsvirksomhed, såsom f.eks. reguleringen af butikkers åbningstider, detailhandelspecifikke afgifter og selektive afgifter samt uforholdsmæssige krav om oplysninger fra virksomheder; |
| --- | --- |

90.

gentager, at det er vigtigt at fjerne de barrierer (herunder sproglige, informationsmæssige og administrative hindringer samt hindringer, der skyldes manglende information), som begrænser virksomhedernes potentiale for onlinehandel på tværs af grænserne og undergraver forbrugernes tillid til det fælles marked; understreger betydningen af at afskaffe de operative restriktioner for udøvelsen af detailhandelsvirksomhed, såsom f.eks. reguleringen af butikkers åbningstider, detailhandelspecifikke afgifter og selektive afgifter samt uforholdsmæssige krav om oplysninger fra virksomheder;

| 91. | anerkender lokale myndigheders kompetencer med hensyn til byplanlægning; understreger dog, at byplanlægning ikke bør bruges som påskud til omgåelse af den fri etableringsret; erindrer i denne sammenhæng om vigtigheden af en effektiv håndhævelse af tjenesteydelsesdirektivet; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fjerne hindringer for fri bevægelighed og åbne deres markeder for at stimulere konkurrenceevnen og fremme et bredt udvalg af butikker, hvilket er afgørende, hvis indkøbsområder, navnlig i bycentrene, skal forblive attraktive; |
| --- | --- |

91.

anerkender lokale myndigheders kompetencer med hensyn til byplanlægning; understreger dog, at byplanlægning ikke bør bruges som påskud til omgåelse af den fri etableringsret; erindrer i denne sammenhæng om vigtigheden af en effektiv håndhævelse af tjenesteydelsesdirektivet; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fjerne hindringer for fri bevægelighed og åbne deres markeder for at stimulere konkurrenceevnen og fremme et bredt udvalg af butikker, hvilket er afgørende, hvis indkøbsområder, navnlig i bycentrene, skal forblive attraktive;

| 92. | understreger, at detail- og engroshandelen er den største erhvervssektor i Europa; mener, at mindskelse af unødvendige lovgivningsmæssige administrative og praktiske barrierer for detailhandelen er en prioritet; |
| --- | --- |

92.

understreger, at detail- og engroshandelen er den største erhvervssektor i Europa; mener, at mindskelse af unødvendige lovgivningsmæssige administrative og praktiske barrierer for detailhandelen er en prioritet;

| 93. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give detailhandelssektoren den størst mulige politiske betydning og gøre den til en søjle i det indre marked, herunder det digitale indre marked, og fjerne reguleringsmæssige, administrative og praktiske hindringer, der gør det vanskeligt for virksomheder at etablere sig, udvikle sig og overleve samt for detailhandlere at få fuldt udbytte af det indre marked; mener, at detailmarkedslovgivningen bør være evidensbaseret og tage hensyn til sektorens behov; |
| --- | --- |

93.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give detailhandelssektoren den størst mulige politiske betydning og gøre den til en søjle i det indre marked, herunder det digitale indre marked, og fjerne reguleringsmæssige, administrative og praktiske hindringer, der gør det vanskeligt for virksomheder at etablere sig, udvikle sig og overleve samt for detailhandlere at få fuldt udbytte af det indre marked; mener, at detailmarkedslovgivningen bør være evidensbaseret og tage hensyn til sektorens behov;

| 94. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at analysere unødvendige restriktioner for etablering af detailvirksomheder på det indre marked, som ikke er begrundet i tvingende almene hensyn, og, hvor det er nødvendigt, fremkomme med forslag til, hvordan disse udfordringer kan overvindes, og aflægge rapport herom i foråret 2017; |
| --- | --- |

94.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at analysere unødvendige restriktioner for etablering af detailvirksomheder på det indre marked, som ikke er begrundet i tvingende almene hensyn, og, hvor det er nødvendigt, fremkomme med forslag til, hvordan disse udfordringer kan overvindes, og aflægge rapport herom i foråret 2017;

| 95. | er af den opfattelse, at forskellige reguleringsstrategier for sektoren for liberale tjenesteydelser ikke per definition udgør en hindring for en udbygningen af det indre marked; understreger, at regler om adgang til og udøvelse af erhverv kan være nødvendige for at beskytte den offentlige interesse og forbrugerbeskyttelsen, og at evalueringen af erhvervskvalifikationer kun giver mening i den nationale kontekst; |
| --- | --- |

95.

er af den opfattelse, at forskellige reguleringsstrategier for sektoren for liberale tjenesteydelser ikke per definition udgør en hindring for en udbygningen af det indre marked; understreger, at regler om adgang til og udøvelse af erhverv kan være nødvendige for at beskytte den offentlige interesse og forbrugerbeskyttelsen, og at evalueringen af erhvervskvalifikationer kun giver mening i den nationale kontekst;

| 96. | er enig med Kommissionen i, at mange af medlemsstaternes bestemmelser om adgang til og udøvelse af lovregulerede erhverv er uforholdsmæssige for så vidt angår deres krav og skaber hindringer, som begrænser adgangen til disse erhverv; |
| --- | --- |

96.

er enig med Kommissionen i, at mange af medlemsstaternes bestemmelser om adgang til og udøvelse af lovregulerede erhverv er uforholdsmæssige for så vidt angår deres krav og skaber hindringer, som begrænser adgangen til disse erhverv;

| 97. | mener, at midlertidig grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, herunder liberale tjenesteydelser, bør betragtes som et nøgleelement for det indre marked, eftersom de skaber job og sikrer levering af produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet til EU-borgerne; anser derfor en regelmæssig vejledning til medlemsstaterne for et nyttigt instrument, der tager hensyn til de forskellige økonomiske, geografiske og sociale forhold i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

97.

mener, at midlertidig grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, herunder liberale tjenesteydelser, bør betragtes som et nøgleelement for det indre marked, eftersom de skaber job og sikrer levering af produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet til EU-borgerne; anser derfor en regelmæssig vejledning til medlemsstaterne for et nyttigt instrument, der tager hensyn til de forskellige økonomiske, geografiske og sociale forhold i alle medlemsstater;

| 98. | glæder sig over, at der i forbindelse med den nylige strategi for det indre marked igen rettes fokus mod lovregulerede og liberale erhverv i Europa, som udgør en vigtig faktor for vækst og beskæftigelse på det indre marked; opfordrer Kommissionen til at foreslå specifikke foranstaltninger til gennemførelse af anbefalingerne fra Kommissionens arbejdsgruppe vedrørende indsatsområder til fremme af de liberale erhverv; |
| --- | --- |

98.

glæder sig over, at der i forbindelse med den nylige strategi for det indre marked igen rettes fokus mod lovregulerede og liberale erhverv i Europa, som udgør en vigtig faktor for vækst og beskæftigelse på det indre marked; opfordrer Kommissionen til at foreslå specifikke foranstaltninger til gennemførelse af anbefalingerne fra Kommissionens arbejdsgruppe vedrørende indsatsområder til fremme af de liberale erhverv;

| 99. | glæder sig over Kommissionens lovgivningsmæssige forslag til at fjerne reguleringsmæssige hindringer, der begrænser adgangen til visse erhverv som et vigtigt skridt i åbningen af det indre marked og fremme af jobskabelse; |
| --- | --- |

99.

glæder sig over Kommissionens lovgivningsmæssige forslag til at fjerne reguleringsmæssige hindringer, der begrænser adgangen til visse erhverv som et vigtigt skridt i åbningen af det indre marked og fremme af jobskabelse;

| 100. | støtter Kommissionens initiativ til at gennemgå de lovregulerede erhverv, men påpeger, at det i forbindelse med et sådant tiltag bør sikres, at de høje kvalitetsstandarder for beskæftigelse og tjenesteydelser, solide kvalifikationer og forbrugerbeskyttelsen bevares; |
| --- | --- |

100.

støtter Kommissionens initiativ til at gennemgå de lovregulerede erhverv, men påpeger, at det i forbindelse med et sådant tiltag bør sikres, at de høje kvalitetsstandarder for beskæftigelse og tjenesteydelser, solide kvalifikationer og forbrugerbeskyttelsen bevares;

| 101. | mener, at virksomheder kan få svært ved at forblive konkurrencedygtige og fastholde og skabe nye arbejdspladser uden konkurrencedygtige faglige og erhvervsmæssige tjenester på tværs af EU; |
| --- | --- |

101.

mener, at virksomheder kan få svært ved at forblive konkurrencedygtige og fastholde og skabe nye arbejdspladser uden konkurrencedygtige faglige og erhvervsmæssige tjenester på tværs af EU;

| 102. | understreger, at ineffektive leveringstjenester, navnlig for så vidt angår den sidste del af leveringen, er en stor hindringer for grænseoverskridende handel i EU; understreger, at åbne, overkommelige og effektive pakkeleveringstjenester af høj kvalitet er af afgørende betydning for væksten på det indre marked; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en omfattende handlingsplan for pakkelevering og fastsætte de mål, der skal realiseres på dette marked inden udgangen af 2020; opfordrer Kommissionen til at gøre en større indsats for at fjerne de hindringer, som operatørerne møder i forbindelse med grænseoverskridende levering; |
| --- | --- |

102.

understreger, at ineffektive leveringstjenester, navnlig for så vidt angår den sidste del af leveringen, er en stor hindringer for grænseoverskridende handel i EU; understreger, at åbne, overkommelige og effektive pakkeleveringstjenester af høj kvalitet er af afgørende betydning for væksten på det indre marked; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en omfattende handlingsplan for pakkelevering og fastsætte de mål, der skal realiseres på dette marked inden udgangen af 2020; opfordrer Kommissionen til at gøre en større indsats for at fjerne de hindringer, som operatørerne møder i forbindelse med grænseoverskridende levering;

| 103. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at forenkle og fremskynde procedurerne for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, bl.a. ved at lette og fremme indførelsen af fælles uddannelsesrammer, men samtidig respektere nærhedsprincippet fuldt ud; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme IKT og uddannelse inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik for at udstyre både den nuværende og den fremtidige arbejdsstyrke med de relevante digitale færdigheder; |
| --- | --- |

103.

opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at forenkle og fremskynde procedurerne for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, bl.a. ved at lette og fremme indførelsen af fælles uddannelsesrammer, men samtidig respektere nærhedsprincippet fuldt ud; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme IKT og uddannelse inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik for at udstyre både den nuværende og den fremtidige arbejdsstyrke med de relevante digitale færdigheder;

| 104. | glæder sig over, at strategien henviser til den høje arbejdsløshed i EU, men beklager, at den ikke frembyder specifikke tiltag og foranstaltninger, der kan hjælpe folk med at finde beskæftigelse, såsom forbedring af uddannelsesstandarder, opfyldelse af målene om livslang læring og håndtering af kvalifikationsmismatch og kvalifikationer for arbejdstagere og fagfolk; mener, at det er selvindlysende, at det indre marked er under hastig forandring som følge af digitaliseringen inden for de forskellige industrier, og at de nye job vil kræve en anden slags kompetencer og kvalifikationer; |
| --- | --- |

104.

glæder sig over, at strategien henviser til den høje arbejdsløshed i EU, men beklager, at den ikke frembyder specifikke tiltag og foranstaltninger, der kan hjælpe folk med at finde beskæftigelse, såsom forbedring af uddannelsesstandarder, opfyldelse af målene om livslang læring og håndtering af kvalifikationsmismatch og kvalifikationer for arbejdstagere og fagfolk; mener, at det er selvindlysende, at det indre marked er under hastig forandring som følge af digitaliseringen inden for de forskellige industrier, og at de nye job vil kræve en anden slags kompetencer og kvalifikationer;

| 105. | er utilfreds med, at Kommissionen ikke har vedtaget specifikke foranstaltninger i strategien for det indre marked med henblik på at imødekomme behovene hos mennesker og forbrugere med handicap, ældre og mennesker, der bor i landdistrikter og fjerntliggende områder; |
| --- | --- |

105.

er utilfreds med, at Kommissionen ikke har vedtaget specifikke foranstaltninger i strategien for det indre marked med henblik på at imødekomme behovene hos mennesker og forbrugere med handicap, ældre og mennesker, der bor i landdistrikter og fjerntliggende områder;

| 106. | anser princippet om lige løn for lige arbejde på samme sted som anbefalet af Kommissionens formand Jean-Claude Juncker for et vigtigt redskab til bekæmpelse af markedsforvridninger; |
| --- | --- |

106.

anser princippet om lige løn for lige arbejde på samme sted som anbefalet af Kommissionens formand Jean-Claude Juncker for et vigtigt redskab til bekæmpelse af markedsforvridninger;

Et mere retfærdigt indre marked

| 107. | understreger, at et ægte indre marked bør være til gavn for borgere, forbrugere og virksomheder og beskytte dem ved at sikre bedre kvalitet, større udvalg, rimelige priser og sikkerhed ved varer og tjenesteydelser; understreger, at ubegrundet forskelsbehandling af tjenestemodtagere (forbrugere og erhvervsdrivende) på grundlag af nationalitet eller opholdssted, som ikke kan begrundes ud fra nogen objektive og verificerbare kriterier, i såvel online- som offlinemiljøer, ikke kan accepteres i det indre marked; mener imidlertid ikke, at det er muligt at gøre det til en forpligtelse for virksomheder at sælge deres varer og tjenesteydelser i hele EU; |
| --- | --- |

107.

understreger, at et ægte indre marked bør være til gavn for borgere, forbrugere og virksomheder og beskytte dem ved at sikre bedre kvalitet, større udvalg, rimelige priser og sikkerhed ved varer og tjenesteydelser; understreger, at ubegrundet forskelsbehandling af tjenestemodtagere (forbrugere og erhvervsdrivende) på grundlag af nationalitet eller opholdssted, som ikke kan begrundes ud fra nogen objektive og verificerbare kriterier, i såvel online- som offlinemiljøer, ikke kan accepteres i det indre marked; mener imidlertid ikke, at det er muligt at gøre det til en forpligtelse for virksomheder at sælge deres varer og tjenesteydelser i hele EU;

| 108. | opfordrer Kommissionen til presse på med et lovforslag, der sigter på at gribe ind over for uberettiget geografisk blokering og andre uberettigede former for forskelsbehandling fra markedsaktørers side; opfordrer Kommissionen til at fastsætte effektive kriterier for, hvornår geografisk blokering kan betragtes som uberettiget; understreger, at ethvert sådant forslag skal respektere det grundlæggende princip om handelsfrihed; understreger også, at der i Kommissionens forslag bør tages hensyn til proportionalitetsprincippet, navnlig for små virksomheders og mikrovirksomheders vedkommende; bemærker, at markedsoperatører sommetider er nødt til at foretage et markedsvalg for at kunne fungere inden for de givne markedsbetingelser; |
| --- | --- |

108.

opfordrer Kommissionen til presse på med et lovforslag, der sigter på at gribe ind over for uberettiget geografisk blokering og andre uberettigede former for forskelsbehandling fra markedsaktørers side; opfordrer Kommissionen til at fastsætte effektive kriterier for, hvornår geografisk blokering kan betragtes som uberettiget; understreger, at ethvert sådant forslag skal respektere det grundlæggende princip om handelsfrihed; understreger også, at der i Kommissionens forslag bør tages hensyn til proportionalitetsprincippet, navnlig for små virksomheders og mikrovirksomheders vedkommende; bemærker, at markedsoperatører sommetider er nødt til at foretage et markedsvalg for at kunne fungere inden for de givne markedsbetingelser;

| 109. | er enig i, at forbrugerne har behov for gennemsigtige oplysninger og et sæt af moderne og solide rettigheder, som beskytter deres interesser, når de køber varer og tjenesteydelser på det indre marked; er af den opfattelse, at enhver gennemgang, sammenlægning eller konsolidering af direktiver vedrørende forbrugerlovgivning bør sikre et reelt højt niveau af forbrugerbeskyttelse og rettigheder, der kan håndhæves, idet der tages hensyn til eksisterende bedste praksis fra national lovgivning; |
| --- | --- |

109.

er enig i, at forbrugerne har behov for gennemsigtige oplysninger og et sæt af moderne og solide rettigheder, som beskytter deres interesser, når de køber varer og tjenesteydelser på det indre marked; er af den opfattelse, at enhver gennemgang, sammenlægning eller konsolidering af direktiver vedrørende forbrugerlovgivning bør sikre et reelt højt niveau af forbrugerbeskyttelse og rettigheder, der kan håndhæves, idet der tages hensyn til eksisterende bedste praksis fra national lovgivning;

| 110. | opfordrer Kommissionen til at analysere de eksisterende juridiske usikkerheder, som påvirker forbrugerne, og om nødvendigt at løse disse gennem en præcisering og supplering af lovrammen vedrørende forbrugerrettigheder; gentager sin støtte til princippet om fleksibel harmonisering i forbindelse med alle forslag om EU-lovgivning vedrørende forbrugere, og mener, at fuld harmonisering kun bør anvendes, når den fastsætter et meget højt forbrugerbeskyttelsesniveau og giver klare fordele for forbrugerne; |
| --- | --- |

110.

opfordrer Kommissionen til at analysere de eksisterende juridiske usikkerheder, som påvirker forbrugerne, og om nødvendigt at løse disse gennem en præcisering og supplering af lovrammen vedrørende forbrugerrettigheder; gentager sin støtte til princippet om fleksibel harmonisering i forbindelse med alle forslag om EU-lovgivning vedrørende forbrugere, og mener, at fuld harmonisering kun bør anvendes, når den fastsætter et meget højt forbrugerbeskyttelsesniveau og giver klare fordele for forbrugerne;

| 111. | understreger, at socialøkonomiske virksomheder repræsenterer mange forskellige virksomhedsmodeller, hvilket er afgørende for et stærkt konkurrencedygtigt og mere retfærdigt indre marked; opfordrer Kommissionen til at integrere den sociale økonomi i sine politikker for det indre marked og til at udvikle en europæisk handlingsplan for socialøkonomiske virksomheder med henblik på at udnytte det fulde potentiale for bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

111.

understreger, at socialøkonomiske virksomheder repræsenterer mange forskellige virksomhedsmodeller, hvilket er afgørende for et stærkt konkurrencedygtigt og mere retfærdigt indre marked; opfordrer Kommissionen til at integrere den sociale økonomi i sine politikker for det indre marked og til at udvikle en europæisk handlingsplan for socialøkonomiske virksomheder med henblik på at udnytte det fulde potentiale for bæredygtig og inklusiv vækst;

Konklusioner

| 112. | opfordrer Kommissionen til under hensyntagen til ovennævnte forslag — og efter at der er foretaget passende høringer af interessenter og gennemført konsekvensanalyser — hurtigt at fremlægge de planlagte lovgivningsmæssige forslag og initiativer for lovgiverne med henblik på at sikre, at de kan vedtages rettidigt; |
| --- | --- |

112.

opfordrer Kommissionen til under hensyntagen til ovennævnte forslag — og efter at der er foretaget passende høringer af interessenter og gennemført konsekvensanalyser — hurtigt at fremlægge de planlagte lovgivningsmæssige forslag og initiativer for lovgiverne med henblik på at sikre, at de kan vedtages rettidigt;

o

o o

| 113. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

113.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0069.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0580.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0009.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0012.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 26. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/128

---

P8_TA(2016)0231

Anmodning om ophævelse af Gianluca Buonannos immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 26. maj 2016 om anmodning om ophævelse af Gianluca Buonannos immunitet (2016/2003(IMM))

(2018/C 076/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 20. november 2015 om tilladelse til at indhente oplysninger fra telefonselskaber vedrørende telefontrafikken for et nummer benyttet af Gianluca Buonanno, som er fremsendt af vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli (Italien) i forbindelse med en straffesag indledt ved retten i Vercelli på vegne af Gianluca Buonanno i relation til nogle telefontrusler, han hævder at have modtaget fra en ukendt person på sit mobiltelefonnummer den 14. april 2015 (ref. nr. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44), og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 14. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 20. november 2015 om tilladelse til at indhente oplysninger fra telefonselskaber vedrørende telefontrafikken for et nummer benyttet af Gianluca Buonanno, som er fremsendt af vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli (Italien) i forbindelse med en straffesag indledt ved retten i Vercelli på vegne af Gianluca Buonanno i relation til nogle telefontrusler, han hævder at have modtaget fra en ukendt person på sit mobiltelefonnummer den 14. april 2015 (ref. nr. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44), og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 14. december 2015,

| — | der har hørt Gianluca Buonanno, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der har hørt Gianluca Buonanno, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5,

| — | der henviser til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1),

| — | der henviser til artikel 68 i Den Italienske Republiks forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 68 i Den Italienske Republiks forfatning,

| — | der henviser til artikel 4 i lov nr. 140 af 20. juni 2003 om bestemmelser til gennemførelse af forfatningens artikel 68 og om retsforfølgning af personer i høje embeder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4 i lov nr. 140 af 20. juni 2003 om bestemmelser til gennemførelse af forfatningens artikel 68 og om retsforfølgning af personer i høje embeder (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0180/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0180/2016),

| A. | der henviser til, at vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli har fremsendt en anmodning om tilladelse til at indsamle oplysninger fra telefonselskaber vedrørende fortegnelser over telefonsamtaler for et nummer benyttet af et medlem af Europa-Parlamentet, der er valgt i Italien, Gianluca Buonanno, i forbindelse med en straffesag indledt ved retten i Vercelli på vegne af det pågældende medlem i relation til nogle telefontrusler, han hævder at have modtaget fra en ukendt person på sit mobiltelefonnummer den 14. april 2015; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli har fremsendt en anmodning om tilladelse til at indsamle oplysninger fra telefonselskaber vedrørende fortegnelser over telefonsamtaler for et nummer benyttet af et medlem af Europa-Parlamentet, der er valgt i Italien, Gianluca Buonanno, i forbindelse med en straffesag indledt ved retten i Vercelli på vegne af det pågældende medlem i relation til nogle telefontrusler, han hævder at have modtaget fra en ukendt person på sit mobiltelefonnummer den 14. april 2015;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| C. | der henviser til, at artikel 68 i Den Italienske Republiks forfatning bestemmer, at »Et medlem af parlamentet kan ikke uden tilladelse fra det kammer, som vedkommende tilhører, underkastes visitation eller husundersøgelse, anholdes eller på anden måde berøves sin personlige frihed, medmindre der er tale om fuldbyrdelse af en endelig straffedom, eller medmindre han pågribes i færd med at begå en lovovertrædelse, for hvilken anholdelse på fersk gerning er obligatorisk. En sådan tilladelse kræves også, hvis et parlamentsmedlems samtaler eller kommunikation under nogen som helst form ønskes aflyttet, eller vedkommendes post ønskes beslaglagt.«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 68 i Den Italienske Republiks forfatning bestemmer, at »Et medlem af parlamentet kan ikke uden tilladelse fra det kammer, som vedkommende tilhører, underkastes visitation eller husundersøgelse, anholdes eller på anden måde berøves sin personlige frihed, medmindre der er tale om fuldbyrdelse af en endelig straffedom, eller medmindre han pågribes i færd med at begå en lovovertrædelse, for hvilken anholdelse på fersk gerning er obligatorisk. En sådan tilladelse kræves også, hvis et parlamentsmedlems samtaler eller kommunikation under nogen som helst form ønskes aflyttet, eller vedkommendes post ønskes beslaglagt.«;

| D. | der henviser til, at det i artikel 4 i lov nr. 140 af 20. juni 2003 om bestemmelser til gennemførelse af forfatningens artikel 68 og om retsforfølgning af personer i høje embeder bl.a. fastslås, at den kompetente myndighed, når det er nødvendigt at indsamle oplysninger om et parlamentsmedlems telefontrafik, bør anmode om en tilladelse fra det kammer, som vedkommende er medlem af; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i artikel 4 i lov nr. 140 af 20. juni 2003 om bestemmelser til gennemførelse af forfatningens artikel 68 og om retsforfølgning af personer i høje embeder bl.a. fastslås, at den kompetente myndighed, når det er nødvendigt at indsamle oplysninger om et parlamentsmedlems telefontrafik, bør anmode om en tilladelse fra det kammer, som vedkommende er medlem af;

| E. | der henviser til, at anmodningen om ophævelse af Gianluca Buonannos immunitet vedrører undersøgelsesmyndighedens adgang til fortegnelser over telefonsamtaler for medlemmets mobiltelefonnummer på den dato, hvor han hævder at have modtaget telefonopkald med trusler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at anmodningen om ophævelse af Gianluca Buonannos immunitet vedrører undersøgelsesmyndighedens adgang til fortegnelser over telefonsamtaler for medlemmets mobiltelefonnummer på den dato, hvor han hævder at have modtaget telefonopkald med trusler;

| F. | der henviser til, at vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli i sin anmodning om ophævelse af immuniteten medgiver, at det ikke er klart, om dette parlamentariske privilegium også bør gælde i tilfælde, hvor parlamentsmedlemmet angiveligt er offer for en forbrydelse; han konkluderer ikke desto mindre, at den bedste fortolkning af den nationale lovgivning er, at det pågældende privilegium bør gælde for parlamentsmedlemmer uanset deres processuelle stilling; han henviser dog ikke til national retspraksis til støtte for sin konklusion; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli i sin anmodning om ophævelse af immuniteten medgiver, at det ikke er klart, om dette parlamentariske privilegium også bør gælde i tilfælde, hvor parlamentsmedlemmet angiveligt er offer for en forbrydelse; han konkluderer ikke desto mindre, at den bedste fortolkning af den nationale lovgivning er, at det pågældende privilegium bør gælde for parlamentsmedlemmer uanset deres processuelle stilling; han henviser dog ikke til national retspraksis til støtte for sin konklusion;

| G. | der henviser til, at det ikke tilkommer Europa-Parlamentet at fortolke de nationale regler om parlamentsmedlemmers privilegier og immuniteter; det forekommer dog hensigtsmæssigt at minde om, at formålet med artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter først og fremmest er at sikre parlamentsmedlemmernes uafhængighed ved at forhindre, at der under Parlamentets mødeperioder kan udøves pression over for dem i form af trusler om arrestation eller strafforfølgning; det er i det foreliggende tilfælde ubestrideligt, at der ikke er blevet udøvet pression over for det pågældende medlem, da sagen vedrører nogle påståede trusler, som medlemmet selv har oplyst om som offer for telefontrusler; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det ikke tilkommer Europa-Parlamentet at fortolke de nationale regler om parlamentsmedlemmers privilegier og immuniteter; det forekommer dog hensigtsmæssigt at minde om, at formålet med artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter først og fremmest er at sikre parlamentsmedlemmernes uafhængighed ved at forhindre, at der under Parlamentets mødeperioder kan udøves pression over for dem i form af trusler om arrestation eller strafforfølgning; det er i det foreliggende tilfælde ubestrideligt, at der ikke er blevet udøvet pression over for det pågældende medlem, da sagen vedrører nogle påståede trusler, som medlemmet selv har oplyst om som offer for telefontrusler;

| H. | der henviser til, at vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli på baggrund af ovenstående ikke synes at have behøvet at anmode om tilladelse fra Europa-Parlamentet til at beslutte at indhente oplysninger vedrørende Gianluca Buonannos telefontrafik den 14. april 2015; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli på baggrund af ovenstående ikke synes at have behøvet at anmode om tilladelse fra Europa-Parlamentet til at beslutte at indhente oplysninger vedrørende Gianluca Buonannos telefontrafik den 14. april 2015;

| I. | der henviser til, at det på trods af ovenstående af hensyn til retssikkerheden forekommer hensigtsmæssigt at imødekomme anmodningen om tilladelse fra vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli ud fra et forsigtighedsprincip; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det på trods af ovenstående af hensyn til retssikkerheden forekommer hensigtsmæssigt at imødekomme anmodningen om tilladelse fra vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli ud fra et forsigtighedsprincip;

| 1. | vedtager at ophæve Gianluca Buonannos immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Gianluca Buonannos immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli og Gianluca Buonanno. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til vicestatsadvokaten ved retten i Vercelli og Gianluca Buonanno.

---

(1)  Dom af 12. maj 1964, Wagner mod Fohrmann og Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Domstolens dom af 10. juli 1986, Wybot mod Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Rettens dom af 15. oktober 2008, Mote mod Parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Domstolens dom af 21. oktober 2008, Marra mod De Gregorio og Clemente, C-200/07 og C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Rettens dom af 19. marts 2010, Gollnisch mod Parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Domstolens dom af 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Rettens dom af 17. januar 2013, Gollnisch mod Parlamentet, T-346/11 og T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Legge n. 140, disposizioni per l’attuazione dell’articolo 68 della Costituzione nonché in materia di processi penali nei confronti delle alte cariche dello Stato, af 20. juni 2003 (GURI nr. 142 af 21. juni 2003).

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 10. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/130

---

P8_TA(2016)0205

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: Overgangsregler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen, hvor de relevante elektroniske systemer endnu ikke er operationelle

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 8. april 2016 om berigtigelse af delegerede forordning (EU) 2016/341 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med overgangsregler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen, hvor de relevante elektroniske systemer endnu ikke er operationelle, og om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 — 2016/2656(DEA))

(2018/C 076/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2016)2002), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2016)2002),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 11. marts 2016, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 11. marts 2016, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 21. april 2016 fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 21. april 2016 fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1), særlig artikel 278, artikel 279, og artikel 284, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1), særlig artikel 278, artikel 279, og artikel 284, stk. 5,

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 28. april 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 28. april 2016,

| A. | der henviser til, at det efter vedtagelsen af delegeret forordning (EU) 2016/341 (2) blev opdaget, at visse formularer i den del, der omhandler forenklinger, ved en fejl var blevet udeladt fra bilag 12, hvilket vil have særdeles negative konsekvenser for toldmyndigheder og erhvervsdrivende, såfremt de ikke tilføjes inden den 1. maj 2016, når de relevante bestemmelser i EU-toldkodeksen og dens gennemførelsesbestemmelser får virkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det efter vedtagelsen af delegeret forordning (EU) 2016/341 (2) blev opdaget, at visse formularer i den del, der omhandler forenklinger, ved en fejl var blevet udeladt fra bilag 12, hvilket vil have særdeles negative konsekvenser for toldmyndigheder og erhvervsdrivende, såfremt de ikke tilføjes inden den 1. maj 2016, når de relevante bestemmelser i EU-toldkodeksen og dens gennemførelsesbestemmelser får virkning;

| B. | der henviser til, at der med hensyn til samme bilag 12 i den del, som omhandler forenklinger, ligeledes blev opdaget fejl vedrørende terminologien i formularerne, og at disse fejl, såfremt de ikke rettes, vil påvirke den juridiske klarhed i og tilstrækkeligheden af EU-toldkodeksen og dens gennemførelsesbestemmelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der med hensyn til samme bilag 12 i den del, som omhandler forenklinger, ligeledes blev opdaget fejl vedrørende terminologien i formularerne, og at disse fejl, såfremt de ikke rettes, vil påvirke den juridiske klarhed i og tilstrækkeligheden af EU-toldkodeksen og dens gennemførelsesbestemmelser;

| C. | der henviser til, at delegeret forordning (EU) 2016/341 derfor bør berigtiges i overensstemmelse hermed for at medtage de manglende formularer i bilag 12 i den del, der omhandler forenklinger, og erstatte de eksisterende formularer i samme del af nævnte bilag; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at delegeret forordning (EU) 2016/341 derfor bør berigtiges i overensstemmelse hermed for at medtage de manglende formularer i bilag 12 i den del, der omhandler forenklinger, og erstatte de eksisterende formularer i samme del af nævnte bilag;

| D. | der henviser til, at den delegerede forordning skal finde anvendelse fra den 1. maj 2016 med henblik på at sikre, at toldunionen fungerer tilfredsstillende, og at der ikke er nogen forstyrrelse af samhandelen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den delegerede forordning skal finde anvendelse fra den 1. maj 2016 med henblik på at sikre, at toldunionen fungerer tilfredsstillende, og at der ikke er nogen forstyrrelse af samhandelen;

| E. | der henviser til, at denne delegerede forordning kun kan træde i kraft ved udløbet af Parlamentets og Rådets indsigelsesfrist, hvis hverken Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse, eller hvis Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse; der henviser til, at indsigelsesfristen er fastsat i artikel 284, stk. 5, i forordning (EU) nr. 952/2013 til to måneder fra datoen for meddelelsen, dvs. den løber til den 9. juni 2016, og kan forlænges med endnu en periode på to måneder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at denne delegerede forordning kun kan træde i kraft ved udløbet af Parlamentets og Rådets indsigelsesfrist, hvis hverken Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse, eller hvis Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse; der henviser til, at indsigelsesfristen er fastsat i artikel 284, stk. 5, i forordning (EU) nr. 952/2013 til to måneder fra datoen for meddelelsen, dvs. den løber til den 9. juni 2016, og kan forlænges med endnu en periode på to måneder;

| F. | der henviser til, at Kommissionen på grund af sagens påtrængende karakter den 11. marts 2016 anmodede Parlamentet om en tidlig bekræftelse af den delegerede forordning inden den 1. maj 2016; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen på grund af sagens påtrængende karakter den 11. marts 2016 anmodede Parlamentet om en tidlig bekræftelse af den delegerede forordning inden den 1. maj 2016;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/341 af 17. december 2015 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med overgangsregler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen, hvor de relevante elektroniske systemer endnu ikke er operationelle, og om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (EUT L 69 af 15.3.2016, s. 1).

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/132

---

P8_TA(2016)0206

Beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af EU ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) (COM(2014)0660 — C8-0229/2014 — 2014/0305(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2018/C 076/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0660), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0660),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0229/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0229/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 10. december 2014 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. december 2014 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0257/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0257/2015),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 230 af 14.7.2015, s. 129.

(2)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0305

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2016/1037.)

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/133 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/133

---

P8_TA(2016)0207

Beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af EU ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) (COM(2014)0667 — C8-0232/2014 — 2014/0309(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2018/C 076/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0667), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0667),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0232/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0232/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0256/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0256/2015),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0309

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2016/1036.)

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/134 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/134

---

P8_TA(2016)0208

Partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Liberia ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Liberia og den tilhørende gennemførelsesprotokol (13015/2015 — C8-0402/2015 — 2015/0224(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 076/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13015/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13015/2015),

| — | der henviser til udkast til partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Liberia og den tilhørende gennemførelsesprotokol (13014/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Liberia og den tilhørende gennemførelsesprotokol (13014/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0402/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0402/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, artikel 99, stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, artikel 99, stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og fra Budgetudvalget (A8-0142/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og fra Budgetudvalget (A8-0142/2016),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse og den tilhørende gennemførelsesprotokol; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse og den tilhørende gennemførelsesprotokol;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Liberias regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Liberias regeringer og parlamenter.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/135

---

P8_TA(2016)0209

Fiskerimuligheder og finansiel modydelse i fiskeripartnerskabsaftalen mellem EU og Mauretanien ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om fastsættelse for en periode på fire år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien (12773/2015 — C8-0354/2015 — 2015/0229(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 076/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12773/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12773/2015),

| — | der henviser til udkast til protokol om fastsættelse for en periode på fire år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien (12776/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol om fastsættelse for en periode på fire år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien (12776/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0354/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og fra Budgetudvalget (A8-0147/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og fra Budgetudvalget (A8-0147/2016),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Islamiske Republik Mauretaniens regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Islamiske Republik Mauretaniens regering og parlament.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/136

---

P8_TA(2016)0210

Samarbejdsaftale med Korea om et civilt globalt satellitbaseret navigationssystem (GNSS) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitbaseret navigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Korea på den anden side (05977/2016 — C8-0116/2016 — 2015/0265(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 076/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05977/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05977/2016),

| — | der henviser til udkast til samarbejdsaftale om et civilt globalt satellitbaseret navigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Korea på den anden side (11516/2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til samarbejdsaftale om et civilt globalt satellitbaseret navigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Korea på den anden side (11516/2006),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 172 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8–0116/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 172 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8–0116/2016),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, artikel 99, stk. 2, artikel 108, stk. 7, og artikel 50, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, artikel 99, stk. 2, artikel 108, stk. 7, og artikel 50, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0065/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0065/2016),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Koreas regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Koreas regering og parlament.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/137 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/137

---

P8_TA(2016)0212

Statistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen med henblik på vedtagelsen af visse foranstaltninger (COM(2014)0379 — C8-0038/2014 — 2014/0194(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 076/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0379), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0379),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk.1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0038/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk.1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0038/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 284, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 284, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 5. december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 5. december 2014 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. februar 2016 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. februar 2016 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0227/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0227/2015),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 31 af 30.1.2015, s. 3.

---

P8_TC1-COD(2014)0194

Europa-Parlamentet og Rådets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2016/1013.)

---

Onsdag den 11. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/138 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/138

---

P8_TA(2016)0214

Undtagelser for råvarehandlere ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår undtagelser for råvarehandlere (COM(2015)0648 — C8–0403/2015 — 2015/0295(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 076/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0648), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0648),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0403/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0403/2015),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 3. marts 2016 fra Den Europæiske Centralbank (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 3. marts 2016 fra Den Europæiske Centralbank (1),

| — | der henviser til udtalelse af 27. april 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 27. april 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. marts 2016 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. marts 2016 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og artikel 50, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og artikel 50, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0064/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0064/2016),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 130 af 13.4.2016, s. 1.

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2015)0295

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. maj 2016 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår undtagelser for råvarehandlere

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2016/1014.)

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/139

---

P8_TA(2016)0215

EU's Agentur for Samarbejde på Retshåndhævelsesområdet (Europol) ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (14957/2/2015 — C8-0130/2016 — 2013/0091(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2018/C 076/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14957/2/2015 — C8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14957/2/2015 — C8-0130/2016),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0173),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0164/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0164/2016),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster af 25.2.2014, P7_TA(2014)0121.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Rådet og Europa-Parlamentet om artikel 44

Det er af afgørende betydning at skabe et harmoniseret, højt databeskyttelsesniveau, der omfatter politimæssige og retlige aktiviteter i Unionen som middel til respekt for og sikring af EU-borgernes grundlæggende rettigheder. I betragtning af, at Unionen og medlemsstaterne deler ansvaret på området frihed, sikkerhed og retfærdighed, er det vigtigt, at der er et tæt og effektivt samarbejde mellem tilsynsmyndighederne på nationalt plan og EU-plan. Europa-Parlamentet og Rådet er af den opfattelse, at de forskellige mekanismer for samarbejde mellem Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og de nationale tilsynsmyndigheder på området, herunder samarbejdsrådet, der nedsættes ved denne forordning, efter vedtagelsen af den foreslåede generelle forordning om databeskyttelse og databeskyttelsesdirektivet vedrørende databehandling inden for politiet og retsvæsenet, herunder det nye Europæiske Databeskyttelsesråd, der snart skal oprettes, og i lyset af den planlagte revision af forordning (EF) nr. 45/2001, i fremtiden bør omstruktureres med henblik på at sikre effektivitet og konsekvens og undgå unødvendig overlapning, uden at dette berører Kommissionens initiativret.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/141

---

P8_TA(2016)0216

Indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudveksling samt au pair-ophold ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2016 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (omarbejdning) (14958/2/2015 — C8-0131/2016 — 2013/0081(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2018/C 076/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14958/2/2015 — C8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14958/2/2015 — C8-0131/2016),

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det græske parlament, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det græske parlament, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 18. september 2013 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. september 2013 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 28. november 2013 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 28. november 2013 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0151),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0166/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0166/2016),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 341 af 21.11.2013, s. 50.

(2)  EUT C 114 af 15.4.2014, s. 42.

(3)  Vedtagne tekster af 25.2.2014, P7_TA(2014)0122.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Kommissionen om begrundelsen for afslag i artikel 20, stk. 2, litra f)

Europa-Parlamentet og Kommissionen forstår litra f) i artikel 20, stk. 2, sådan, at medlemsstaterne kun kan give afslag på en ansøgning fra sag til sag under hensyntagen til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende for tredjelandsstatsborgeren, til proportionalitetsprincippet og på grundlag af dokumentation eller tungtvejende og objektive årsager. Kommissionen vil sikre sig, at medlemsstaterne implementerer denne bestemmelse på linje med denne fortolkning, når de gennemfører direktivet i national ret, og vil underrette Parlamentet og Rådet herom som led i sine forpligtelser i henhold til artikel 39.

Europa-Parlamentet og Kommissionen mener ikke, at medtagelsen af denne bestemmelse i dette direktiv må danne præcedens for kommende instrumenter om lovlig migration.

---

Torsdag den 12. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/143

---

P8_TA(2016)0221

Obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. maj 2016 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet (COM(2016)0025 — C8-0030/2016 — 2016/0010(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2018/C 076/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0025), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0025),

| — | der henviser til artikel 113 og 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 og 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0030/2016),

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0157/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0157/2016),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | I de senere år har skattesvig og skatteunddragelse givet stadig større udfordringer og er kommet stærkt i fokus inden for Unionen og på globalt plan. Den automatiske udveksling af oplysninger er et vigtigt værktøj i den forbindelse, og Kommissionen påpegede i sin meddelelse af 6. december 2012 om en handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, at det var nødvendigt på det kraftigste at fremme automatisk udveksling af oplysninger som fremtidens europæiske og internationale standard for gennemsigtighed og udveksling af oplysninger på skatteområdet. Det Europæiske Råd anmodede i sine konklusioner fra mødet den 22. maj 2013 om, at den automatiske udveksling af oplysninger på EU-plan og globalt plan blev udvidet med henblik på at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

I de senere år har skattesvig og skatteunddragelse givet stadig større udfordringer og er kommet stærkt i fokus inden for Unionen og på globalt plan. Den automatiske udveksling af oplysninger er et vigtigt værktøj i den forbindelse, og Kommissionen påpegede i sin meddelelse af 6. december 2012 om en handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, at det var nødvendigt på det kraftigste at fremme automatisk udveksling af oplysninger som fremtidens europæiske og internationale standard for gennemsigtighed og udveksling af oplysninger på skatteområdet. Det Europæiske Råd anmodede i sine konklusioner fra mødet den 22. maj 2013 om, at den automatiske udveksling af oplysninger på EU-plan og globalt plan blev udvidet med henblik på at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.

| (1) | I de senere år har skattesvig
  , skatteundgåelse
  og skatteunddragelse givet stadig større udfordringer og er kommet stærkt i fokus inden for Unionen og på globalt plan. Den automatiske udveksling af oplysninger er et vigtigt værktøj i den forbindelse, og Kommissionen påpegede i sin meddelelse af 6. december 2012 om en handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, at det var nødvendigt på det kraftigste at fremme automatisk udveksling af oplysninger som fremtidens europæiske og internationale standard for gennemsigtighed og udveksling af oplysninger på skatteområdet. Det Europæiske Råd anmodede i sine konklusioner fra mødet den 22. maj 2013 om, at den automatiske udveksling af oplysninger på EU-plan og globalt plan blev udvidet med henblik på at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning. |
| --- | --- |

(1)

I de senere år har skattesvig
  , skatteundgåelse
  og skatteunddragelse givet stadig større udfordringer og er kommet stærkt i fokus inden for Unionen og på globalt plan. Den automatiske udveksling af oplysninger er et vigtigt værktøj i den forbindelse, og Kommissionen påpegede i sin meddelelse af 6. december 2012 om en handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, at det var nødvendigt på det kraftigste at fremme automatisk udveksling af oplysninger som fremtidens europæiske og internationale standard for gennemsigtighed og udveksling af oplysninger på skatteområdet. Det Europæiske Råd anmodede i sine konklusioner fra mødet den 22. maj 2013 om, at den automatiske udveksling af oplysninger på EU-plan og globalt plan blev udvidet med henblik på at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Eftersom multinationale koncerner er aktive i forskellige lande, har de mulighed for at give sig af med aggressiv skatteplanlægning, hvilket ikke er muligt for nationale virksomheder. En sådan praksis fra de multinationale koncerners side risikerer især at have negative følger for rent nationale virksomheder (typisk SMV'er), idet
  disse beskattes kraftigere
  end de multinationale
  koncerner
  .
  Samtidig
  risikerer alle
  medlemsstaterne
  at miste indtægter og at begive sig ud i en kamp om at tiltrække de multinationale koncerner ved at tilbyde dem ekstra skattefordele. Det er derfor et problem for det indre markeds rette funktion. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Eftersom multinationale koncerner er aktive i forskellige lande, har de mulighed for at give sig af med aggressiv skatteplanlægning, hvilket ikke er muligt for nationale virksomheder. En sådan praksis fra de multinationale koncerners side risikerer især at have negative følger for rent nationale virksomheder (typisk SMV'er), idet
  disse beskattes kraftigere
  end de multinationale
  koncerner
  .
  Samtidig
  risikerer alle
  medlemsstaterne
  at miste indtægter og at begive sig ud i en kamp om at tiltrække de multinationale koncerner ved at tilbyde dem ekstra skattefordele. Det er derfor et problem for det indre markeds rette funktion.

| (2) | Eftersom multinationale koncerner er aktive i forskellige lande, har de mulighed for at give sig af med aggressiv skatteplanlægning, hvilket ikke er muligt for nationale virksomheder. En sådan praksis fra de multinationale koncerners side risikerer især at have negative følger for rent nationale virksomheder (typisk SMV'er), idet
  de normalt betaler en faktisk skattesats, der er langt tættere på de lovpligtige satser
  end de multinationale
  koncerners, hvilket medfører konkurrenceforvridning og dårlig funktion af det indre marked samt konkurrenceforvridning på bekostning af SMV'erne
  .
  For at undgå konkurrenceforvridning skal nationale virksomheder ikke stilles dårligere på grund af deres størrelse eller manglende grænseoverskridende handel. Endvidere
  risikerer alle
  medlemsstater
  at miste indtægter og at begive sig ud i en
  indbyrdes unfair
  kamp om at tiltrække de multinationale koncerner ved at tilbyde dem ekstra skattefordele. Det er derfor et problem for det indre markeds rette funktion.
  Det bør i denne forbindelse understreges, at det er Kommissionen, der har ansvaret for det indre markeds korrekte funktion. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom multinationale koncerner er aktive i forskellige lande, har de mulighed for at give sig af med aggressiv skatteplanlægning, hvilket ikke er muligt for nationale virksomheder. En sådan praksis fra de multinationale koncerners side risikerer især at have negative følger for rent nationale virksomheder (typisk SMV'er), idet
  de normalt betaler en faktisk skattesats, der er langt tættere på de lovpligtige satser
  end de multinationale
  koncerners, hvilket medfører konkurrenceforvridning og dårlig funktion af det indre marked samt konkurrenceforvridning på bekostning af SMV'erne
  .
  For at undgå konkurrenceforvridning skal nationale virksomheder ikke stilles dårligere på grund af deres størrelse eller manglende grænseoverskridende handel. Endvidere
  risikerer alle
  medlemsstater
  at miste indtægter og at begive sig ud i en
  indbyrdes unfair
  kamp om at tiltrække de multinationale koncerner ved at tilbyde dem ekstra skattefordele. Det er derfor et problem for det indre markeds rette funktion.
  Det bør i denne forbindelse understreges, at det er Kommissionen, der har ansvaret for det indre markeds korrekte funktion.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Det er af afgørende betydning for Unionen, at skattereglerne udformes på en sådan måde, at de ikke hindrer vækst, investeringer eller stiller Unionens virksomheder dårligere med hensyn til konkurrenceevne eller øger risikoen for dobbeltbeskatning, og at de udformes på en sådan måde, at de minimerer omkostninger og administrative byrder for virksomhederne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Det er af afgørende betydning for Unionen, at skattereglerne udformes på en sådan måde, at de ikke hindrer vækst, investeringer eller stiller Unionens virksomheder dårligere med hensyn til konkurrenceevne eller øger risikoen for dobbeltbeskatning, og at de udformes på en sådan måde, at de minimerer omkostninger og administrative byrder for virksomhederne.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Skattemyndighederne i Unionen
  har behov for omfattende og relevante oplysninger om de multinationale koncerner, for så vidt angår deres struktur, deres interne afregningspolitik og deres interne transaktioner inden for og uden for
  EU
  . Disse oplysninger vil sætte skattemyndighederne i stand til at reagere på skadelig skattepraksis ved at ændre lovgivningen eller foretage målrettede risikovurderinger og skatterevisioner samt til at fastslå, om en virksomhed anvender metoder til kunstigt at flytte en betydelig del af fortjenesten til områder, hvor den kan få en skattefordel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Skattemyndighederne i Unionen
  har behov for omfattende og relevante oplysninger om de multinationale koncerner, for så vidt angår deres struktur, deres interne afregningspolitik og deres interne transaktioner inden for og uden for
  EU
  . Disse oplysninger vil sætte skattemyndighederne i stand til at reagere på skadelig skattepraksis ved at ændre lovgivningen eller foretage målrettede risikovurderinger og skatterevisioner samt til at fastslå, om en virksomhed anvender metoder til kunstigt at flytte en betydelig del af fortjenesten til områder, hvor den kan få en skattefordel.

| (3) | Medlemsstaternes skattemyndigheder
  har behov for omfattende og relevante oplysninger om de multinationale koncerner, for så vidt angår deres struktur, deres interne afregningspolitik
  , deres skatteafregninger, skattegodtgørelser
  og deres interne transaktioner inden for og uden for
  Unionen
  . Disse oplysninger vil sætte skattemyndighederne i stand til at reagere på skadelig skattepraksis ved at ændre lovgivningen eller foretage målrettede risikovurderinger og skatterevisioner samt til at fastslå, om en virksomhed anvender metoder til kunstigt at flytte en betydelig del af fortjenesten til områder, hvor den kan få en skattefordel.
  Kommissionen bør også have adgang til de oplysninger, som er udvekslet mellem medlemsstaternes skattemyndigheder for at sikre overholdelsen af de relevante konkurrenceregler. Kommissionen bør behandle disse oplysninger som fortrolige og træffe alle nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af disse oplysninger. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaternes skattemyndigheder
  har behov for omfattende og relevante oplysninger om de multinationale koncerner, for så vidt angår deres struktur, deres interne afregningspolitik
  , deres skatteafregninger, skattegodtgørelser
  og deres interne transaktioner inden for og uden for
  Unionen
  . Disse oplysninger vil sætte skattemyndighederne i stand til at reagere på skadelig skattepraksis ved at ændre lovgivningen eller foretage målrettede risikovurderinger og skatterevisioner samt til at fastslå, om en virksomhed anvender metoder til kunstigt at flytte en betydelig del af fortjenesten til områder, hvor den kan få en skattefordel.
  Kommissionen bør også have adgang til de oplysninger, som er udvekslet mellem medlemsstaternes skattemyndigheder for at sikre overholdelsen af de relevante konkurrenceregler. Kommissionen bør behandle disse oplysninger som fortrolige og træffe alle nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af disse oplysninger.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | En
  øget gennemsigtighed over for skattemyndighederne
  vil kunne tilskynde multinationale koncerner til at
  opgive visse metoder og
  i 
  stedet
  betale deres
  rimelige del af skatten
  i det land, hvor de genererer deres overskud. Øget gennemsigtighed for multinationale koncerner er derfor et afgørende element i kampen mod udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

En
  øget gennemsigtighed over for skattemyndighederne
  vil kunne tilskynde multinationale koncerner til at
  opgive visse metoder og
  i 
  stedet
  betale deres
  rimelige del af skatten
  i det land, hvor de genererer deres overskud. Øget gennemsigtighed for multinationale koncerner er derfor et afgørende element i kampen mod udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste.

| (4) | En
  passende mængde oplysninger, der formidles til og udveksles mellem medlemsstaternes skattemyndigheder og Kommissionen,
  vil kunne tilskynde multinationale koncerner til
  at
  betale deres
  skyldige skat
  i det land, hvor de genererer deres overskud.
  Dette ville også øge »gruppepresset« mellem medlemsstaterne og rette de finansielle markeders opmærksomhed mod de multinationale selskabers skatteansvar.
  Øget gennemsigtighed for multinationale koncerner
  uden at hæmme Unionens konkurrenceevne
  er derfor et afgørende element i kampen mod udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste
  og i sidste instans mod skatteundgåelse
  . |
| --- | --- |

(4)

En
  passende mængde oplysninger, der formidles til og udveksles mellem medlemsstaternes skattemyndigheder og Kommissionen,
  vil kunne tilskynde multinationale koncerner til
  at
  betale deres
  skyldige skat
  i det land, hvor de genererer deres overskud.
  Dette ville også øge »gruppepresset« mellem medlemsstaterne og rette de finansielle markeders opmærksomhed mod de multinationale selskabers skatteansvar.
  Øget gennemsigtighed for multinationale koncerner
  uden at hæmme Unionens konkurrenceevne
  er derfor et afgørende element i kampen mod udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste
  og i sidste instans mod skatteundgåelse
  .

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | De multinationale koncerner bør i land for land-rapporten årligt og for hver af de jurisdiktioner, som de er aktive inden for, oplyse om deres samlede omsætning, overskud før selskabsskat og betalt og beregnet selskabsskat. De bør ligeledes oplyse om antallet af ansatte, vedtaget kapital, tilbageholdt overskud og materielle aktiver for hver jurisdiktion. Endelig bør de multinationale koncerner identificere alle de enheder inden for koncernen, der er aktive i hver enkelt skattejurisdiktion, og oplyse om de forretningsaktiviteter, som hver af disse enheder beskæftiger sig med. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

De multinationale koncerner bør i land for land-rapporten årligt og for hver af de jurisdiktioner, som de er aktive inden for, oplyse om deres samlede omsætning, overskud før selskabsskat og betalt og beregnet selskabsskat. De bør ligeledes oplyse om antallet af ansatte, vedtaget kapital, tilbageholdt overskud og materielle aktiver for hver jurisdiktion. Endelig bør de multinationale koncerner identificere alle de enheder inden for koncernen, der er aktive i hver enkelt skattejurisdiktion, og oplyse om de forretningsaktiviteter, som hver af disse enheder beskæftiger sig med.

| (6) | De multinationale koncerner bør i land for land-rapporten årligt og for hver af de jurisdiktioner, som de er aktive inden for, oplyse om deres samlede omsætning, overskud før selskabsskat og betalt og beregnet selskabsskat
  samt skattegodtgørelser
  . De bør ligeledes oplyse om antallet af ansatte, vedtaget kapital, tilbageholdt overskud og materielle aktiver for hver jurisdiktion. Endelig bør de multinationale koncerner identificere alle de enheder inden for koncernen, der er aktive i hver enkelt skattejurisdiktion, og oplyse om de forretningsaktiviteter, som hver af disse enheder beskæftiger sig med. |
| --- | --- |

(6)

De multinationale koncerner bør i land for land-rapporten årligt og for hver af de jurisdiktioner, som de er aktive inden for, oplyse om deres samlede omsætning, overskud før selskabsskat og betalt og beregnet selskabsskat
  samt skattegodtgørelser
  . De bør ligeledes oplyse om antallet af ansatte, vedtaget kapital, tilbageholdt overskud og materielle aktiver for hver jurisdiktion. Endelig bør de multinationale koncerner identificere alle de enheder inden for koncernen, der er aktive i hver enkelt skattejurisdiktion, og oplyse om de forretningsaktiviteter, som hver af disse enheder beskæftiger sig med.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | For at garantere det indre markeds rette funktion skal
  EU
  sikre en fair konkurrence mellem EU-baserede og ikke-EU-baserede multinationale koncerner, hvoraf en eller flere af deres enheder er beliggende i 
  EU
  . Begge koncerntyper bør derfor være underlagt obligatorisk indberetning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

For at garantere det indre markeds rette funktion skal
  EU
  sikre en fair konkurrence mellem EU-baserede og ikke-EU-baserede multinationale koncerner, hvoraf en eller flere af deres enheder er beliggende i 
  EU
  . Begge koncerntyper bør derfor være underlagt obligatorisk indberetning.

| (8) | For at garantere det indre markeds rette funktion skal
  Unionen
  sikre en fair konkurrence mellem EU-baserede og ikke-EU-baserede multinationale koncerner, hvoraf en eller flere af deres enheder er beliggende i 
  Unionen
  . Begge koncerntyper bør derfor være underlagt obligatorisk indberetning.
  Medlemsstaterne bør i denne forbindelse være ansvarlige for at håndhæve indberetningskravet for multinationale selskaber ved f.eks. at tage skridt til at indføre sanktioner over for multinationale selskaber i tilfælde af manglende indberetning. |
| --- | --- |

(8)

For at garantere det indre markeds rette funktion skal
  Unionen
  sikre en fair konkurrence mellem EU-baserede og ikke-EU-baserede multinationale koncerner, hvoraf en eller flere af deres enheder er beliggende i 
  Unionen
  . Begge koncerntyper bør derfor være underlagt obligatorisk indberetning.
  Medlemsstaterne bør i denne forbindelse være ansvarlige for at håndhæve indberetningskravet for multinationale selskaber ved f.eks. at tage skridt til at indføre sanktioner over for multinationale selskaber i tilfælde af manglende indberetning.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Medlemsstaterne bør sikre, at de fastholder eller øger antallet af menneskelige, tekniske og finansielle ressourcer, der er dedikeret til automatisk udveksling af oplysninger mellem skatteforvaltningerne og databehandling i skatteforvaltningerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Medlemsstaterne bør sikre, at de fastholder eller øger antallet af menneskelige, tekniske og finansielle ressourcer, der er dedikeret til automatisk udveksling af oplysninger mellem skatteforvaltningerne og databehandling i skatteforvaltningerne.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Med hensyn til udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne indeholder Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF allerede bestemmelser om obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på en række områder. Dets anvendelsesområde bør udvides til at omfatte obligatorisk automatisk udveksling af land for land-rapporter mellem medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Med hensyn til udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne indeholder Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF allerede bestemmelser om obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på en række områder. Dets anvendelsesområde bør udvides til at omfatte obligatorisk automatisk udveksling af land for land-rapporter mellem medlemsstaterne.

| (11) | Med hensyn til udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne indeholder Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF allerede bestemmelser om obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på en række områder. Dets anvendelsesområde bør udvides til at omfatte obligatorisk automatisk udveksling af land for land-rapporter mellem medlemsstaterne
  og fremsendelse af disse rapporter til Kommissionen. Kommissionen anvender desuden land for land-rapporterne til at vurdere medlemsstaternes overholdelse af Unionens statsstøtteregler, idet unfair skattepraksis inden for virksomhedsbeskatning også har en dimension som statsstøtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(11)

Med hensyn til udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne indeholder Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF allerede bestemmelser om obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på en række områder. Dets anvendelsesområde bør udvides til at omfatte obligatorisk automatisk udveksling af land for land-rapporter mellem medlemsstaterne
  og fremsendelse af disse rapporter til Kommissionen. Kommissionen anvender desuden land for land-rapporterne til at vurdere medlemsstaternes overholdelse af Unionens statsstøtteregler, idet unfair skattepraksis inden for virksomhedsbeskatning også har en dimension som statsstøtteforanstaltning.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Den obligatoriske automatiske udveksling af land for land-rapporter mellem medlemsstaterne bør i hvert enkelt tilfælde omfatte meddelelsen af et fast defineret sæt basisoplysninger, som skal stilles til rådighed for de medlemsstater, som en eller flere enheder i den multinationale koncern ifølge land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, der drives gennem en multinational koncerns faste driftssted. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Den obligatoriske automatiske udveksling af land for land-rapporter mellem medlemsstaterne bør i hvert enkelt tilfælde omfatte meddelelsen af et fast defineret sæt basisoplysninger, som skal stilles til rådighed for de medlemsstater, som en eller flere enheder i den multinationale koncern ifølge land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, der drives gennem en multinational koncerns faste driftssted.

| (12) | Den obligatoriske automatiske udveksling af land for land-rapporter mellem medlemsstaterne
  og Kommissionen
  bør i hvert enkelt tilfælde omfatte meddelelsen af et fast defineret sæt basisoplysninger,
  der bør baseres på ensartede definitioner, og
  som skal stilles til rådighed for de medlemsstater, som en eller flere enheder i den multinationale koncern ifølge land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, der drives gennem en multinational koncerns faste driftssted. |
| --- | --- |

(12)

Den obligatoriske automatiske udveksling af land for land-rapporter mellem medlemsstaterne
  og Kommissionen
  bør i hvert enkelt tilfælde omfatte meddelelsen af et fast defineret sæt basisoplysninger,
  der bør baseres på ensartede definitioner, og
  som skal stilles til rådighed for de medlemsstater, som en eller flere enheder i den multinationale koncern ifølge land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, der drives gennem en multinational koncerns faste driftssted.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Det er nødvendigt at fastlægge sproglige krav for udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne vedrørende land for land-rapporterne. Det er ligeledes nødvendigt at vedtage de praktiske foranstaltninger, der er nødvendige for at opgradere CCN-netværket. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 20, stk. 6, og artikel 21, stk. 7, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Det er nødvendigt at fastlægge sproglige krav for udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne vedrørende land for land-rapporterne. Det er ligeledes nødvendigt at vedtage de praktiske foranstaltninger, der er nødvendige for at opgradere CCN-netværket. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 20, stk. 6, og artikel 21, stk. 7, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011.

| (16) | Det er nødvendigt at fastlægge sproglige krav for udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne
  og fremsendelse af sådanne oplysninger til Kommissionen
  vedrørende land for land-rapporterne. Det er ligeledes nødvendigt at vedtage de praktiske foranstaltninger, der er nødvendige for at opgradere CCN-netværket
  og sikre, at en duplikation af standarder, der ville medføre en stigning i de administrative omkostninger for økonomiske aktører, undgås
  . For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 20, stk. 6, og artikel 21, stk. 7, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(16)

Det er nødvendigt at fastlægge sproglige krav for udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne
  og fremsendelse af sådanne oplysninger til Kommissionen
  vedrørende land for land-rapporterne. Det er ligeledes nødvendigt at vedtage de praktiske foranstaltninger, der er nødvendige for at opgradere CCN-netværket
  og sikre, at en duplikation af standarder, der ville medføre en stigning i de administrative omkostninger for økonomiske aktører, undgås
  . For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 20, stk. 6, og artikel 21, stk. 7, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18a) | Medlemsstaternes årlige rapporter til Kommissionen i henhold til nærværende direktiv bør specificere omfanget af indgivelse i henhold til artikel 8aa og bilag III, afsnit II, punkt 1, til dette direktiv og indeholde en liste over eventuelle jurisdiktioner, hvor EU-baserede koncernenheders ultimative moderselskaber er hjemmehørende, men hvor der ikke er indgivet eller udvekslet fuldstændige rapporter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18a)

Medlemsstaternes årlige rapporter til Kommissionen i henhold til nærværende direktiv bør specificere omfanget af indgivelse i henhold til artikel 8aa og bilag III, afsnit II, punkt 1, til dette direktiv og indeholde en liste over eventuelle jurisdiktioner, hvor EU-baserede koncernenheders ultimative moderselskaber er hjemmehørende, men hvor der ikke er indgivet eller udvekslet fuldstændige rapporter.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 18 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18b) | Det bør være muligt ikke at udveksle oplysninger i henhold til dette direktiv, hvis en sådan udveksling vil føre til videregivelse af en erhvervsmæssig, industriel eller faglig hemmelighed, en fremstillingsmetode eller af oplysninger, hvis videregivelse ville stride mod almene interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18b)

Det bør være muligt ikke at udveksle oplysninger i henhold til dette direktiv, hvis en sådan udveksling vil føre til videregivelse af en erhvervsmæssig, industriel eller faglig hemmelighed, en fremstillingsmetode eller af oplysninger, hvis videregivelse ville stride mod almene interesser.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 18 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18c) | Der bør tages hensyn til Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, Europa-Parlamentets Retsudvalgs betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2007/36/EF, for så vidt angår tilskyndelse til langsigtet aktionærengagement, og direktiv 2013/34/EU, for så vidt angår visse aspekter ved redegørelsen for virksomhedsledelse og Parlamentets beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i selskabsbeskatningspolitikker i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18c)

Der bør tages hensyn til Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, Europa-Parlamentets Retsudvalgs betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2007/36/EF, for så vidt angår tilskyndelse til langsigtet aktionærengagement, og direktiv 2013/34/EU, for så vidt angår visse aspekter ved redegørelsen for virksomhedsledelse og Parlamentets beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i selskabsbeskatningspolitikker i Unionen.

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Formålet med dette direktiv, nemlig at sikre et effektivt administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne på betingelser, som er forenelige med et velfungerende indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den påkrævede ensartethed og effektivitet bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Formålet med dette direktiv, nemlig at sikre et effektivt administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne på betingelser, som er forenelige med et velfungerende indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den påkrævede ensartethed og effektivitet bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (20) | Formålet med dette direktiv, nemlig at sikre et effektivt administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne
  og med Kommissionen
  på betingelser, som er forenelige med et velfungerende indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den påkrævede ensartethed og effektivitet bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(20)

Formålet med dette direktiv, nemlig at sikre et effektivt administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne
  og med Kommissionen
  på betingelser, som er forenelige med et velfungerende indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den påkrævede ensartethed og effektivitet bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

Ændring 16

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. - 1 (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 1 — stk. 1

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | -1) | Artikel 1, stk. 1, affattes således: |

Gældende tekst

Ændring

-1)

1.   Dette direktiv fastsætter de regler og procedurer, hvorefter medlemsstaterne skal samarbejde indbyrdes med henblik på at udveksle de oplysninger, som kan forudses at være relevante for administrationen og håndhævelsen af medlemsstaternes nationale love vedrørende de i artikel 2 omhandlede skatter.

»1.   Dette direktiv fastsætter de regler og procedurer, hvorefter medlemsstaterne skal samarbejde indbyrdes
  og med Kommissionen
  med henblik på at udveksle de oplysninger, som kan forudses at være relevante for administrationen og håndhævelsen af medlemsstaternes nationale love vedrørende de i artikel 2 omhandlede skatter.«

Ændring 17

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 — litra -a (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 — nr. 2

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | -a) | Artikel 3, nr. 2), affattes således: |

Gældende tekst

Ændring

-a)

| 2) | »centralt forbindelseskontor«: det kontor, der er udpeget som særligt ansvarligt for kontakterne til de øvrige medlemsstater med henblik på det administrative samarbejde |
| --- | --- |

2)

»centralt forbindelseskontor«: det kontor, der er udpeget som særligt ansvarligt for kontakterne til de øvrige medlemsstater med henblik på det administrative samarbejde

| »2) | »centralt forbindelseskontor«: det kontor, der er udpeget som særligt ansvarligt for kontakterne til de øvrige medlemsstater
  og Kommissionen
  med henblik på det administrative samarbejde« |
| --- | --- |

»2)

»centralt forbindelseskontor«: det kontor, der er udpeget som særligt ansvarligt for kontakterne til de øvrige medlemsstater
  og Kommissionen
  med henblik på det administrative samarbejde«

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 — litra a

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 — nr. 9 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | i forbindelse med artikel 8, stk. 1, artikel 8a og artikel 8aa, systematisk meddelelse til en anden medlemsstat, uden forudgående anmodning, af oplysninger, som er defineret på forhånd, med forud fastsatte regelmæssige intervaller. I forbindelse med artikel 8, stk. 1, vedrører henvisningen til tilgængelige oplysninger de oplysninger i sagsakterne i den medlemsstat, der meddeler oplysningerne, som kan indhentes i medfør af procedurerne til indsamling og behandling af oplysninger i den pågældende medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

i forbindelse med artikel 8, stk. 1, artikel 8a og artikel 8aa, systematisk meddelelse til en anden medlemsstat, uden forudgående anmodning, af oplysninger, som er defineret på forhånd, med forud fastsatte regelmæssige intervaller. I forbindelse med artikel 8, stk. 1, vedrører henvisningen til tilgængelige oplysninger de oplysninger i sagsakterne i den medlemsstat, der meddeler oplysningerne, som kan indhentes i medfør af procedurerne til indsamling og behandling af oplysninger i den pågældende medlemsstat

| a) | i forbindelse med artikel 8, stk. 1, artikel 8a og artikel 8aa, systematisk meddelelse til en anden medlemsstat
  og Kommissionen
  uden forudgående anmodning, af oplysninger, som er defineret på forhånd, med forud fastsatte regelmæssige intervaller. I forbindelse med artikel 8, stk. 1, vedrører henvisningen til tilgængelige oplysninger de oplysninger i sagsakterne i den medlemsstat, der meddeler oplysningerne, som kan indhentes i medfør af procedurerne til indsamling og behandling af oplysninger i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med artikel 8, stk. 1, artikel 8a og artikel 8aa, systematisk meddelelse til en anden medlemsstat
  og Kommissionen
  uden forudgående anmodning, af oplysninger, som er defineret på forhånd, med forud fastsatte regelmæssige intervaller. I forbindelse med artikel 8, stk. 1, vedrører henvisningen til tilgængelige oplysninger de oplysninger i sagsakterne i den medlemsstat, der meddeler oplysningerne, som kan indhentes i medfør af procedurerne til indsamling og behandling af oplysninger i den pågældende medlemsstat.

og Kommissionen

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 4 — stk. 6

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikel 4, stk. 6, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

1a)

1a)

Artikel 4, stk. 6, affattes således:

6.   Når en forbindelsesafdeling eller en kompetent embedsmand sender eller modtager en anmodning om samarbejde eller et svar på en sådan anmodning, underretter den/han det centrale forbindelseskontor i sin medlemsstat efter de procedurer, der anvendes i denne medlemsstat.

»6.   Når en forbindelsesafdeling eller en kompetent embedsmand sender eller modtager en anmodning om samarbejde eller et svar på en sådan anmodning, underretter den/han det centrale forbindelseskontor i sin medlemsstat
  og Kommissionen
  efter de procedurer, der anvendes i denne medlemsstat.«

og Kommissionen

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 b (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 6 — stk. 2

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b) | Artikel 6, stk. 2, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

1b)

1b)

Artikel 6, stk. 2, affattes således:

2.   Den i artikel 5 omhandlede anmodning kan indeholde en begrundet anmodning om en specifik administrativ undersøgelse. Hvis den bistandssøgte myndighed ikke finder det nødvendigt med en administrativ undersøgelse, underretter den straks den bistandssøgende myndighed om grundene hertil.

»2.   Den i artikel 5 omhandlede anmodning kan indeholde en begrundet anmodning om en specifik administrativ undersøgelse. Hvis den bistandssøgte myndighed ikke finder det nødvendigt med en administrativ undersøgelse, underretter den straks den bistandssøgende myndighed
  og Kommissionen
  om grundene hertil.«

og Kommissionen

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 c (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 c (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c) | I artikel 8, stk. 1, tilføjes følgende litra: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1c)

1c)

I artikel 8, stk. 1, tilføjes følgende litra:

| »ea) | land for land-rapporter.« |
| --- | --- |

»ea)

»ea)

land for land-rapporter.«

land for land-rapporter.«

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8 aa — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat, som modtager land for land-rapporten i medfør af stk. 1, skal ved hjælp af automatisk udveksling meddele rapporten til enhver anden medlemsstat, i hvilken en eller flere Koncernenheder i den Multinationale Koncern, som den Rapporterende Enhed er en del af, ifølge oplysningerne i land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, der drives gennem et fast driftssted, inden den frist, der er fastsat i stk. 4. | 2.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat, som modtager land for land-rapporten i medfør af stk. 1, skal ved hjælp af automatisk udveksling
  hurtigst muligt
  meddele rapporten til enhver anden medlemsstat, i hvilken en eller flere Koncernenheder i den Multinationale Koncern, som den Rapporterende Enhed er en del af, ifølge oplysningerne i land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, der drives gennem et fast driftssted, inden den frist, der er fastsat i stk. 4.
  Den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder skal også meddele land for land-rapporten til Kommissionen, der er ansvarlig for centralregistret for land for land-rapporter, der er tilgængelige for dens kompetente tjenester. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat, som modtager land for land-rapporten i medfør af stk. 1, skal ved hjælp af automatisk udveksling meddele rapporten til enhver anden medlemsstat, i hvilken en eller flere Koncernenheder i den Multinationale Koncern, som den Rapporterende Enhed er en del af, ifølge oplysningerne i land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, der drives gennem et fast driftssted, inden den frist, der er fastsat i stk. 4.

2.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat, som modtager land for land-rapporten i medfør af stk. 1, skal ved hjælp af automatisk udveksling
  hurtigst muligt
  meddele rapporten til enhver anden medlemsstat, i hvilken en eller flere Koncernenheder i den Multinationale Koncern, som den Rapporterende Enhed er en del af, ifølge oplysningerne i land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, der drives gennem et fast driftssted, inden den frist, der er fastsat i stk. 4.
  Den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder skal også meddele land for land-rapporten til Kommissionen, der er ansvarlig for centralregistret for land for land-rapporter, der er tilgængelige for dens kompetente tjenester.

hurtigst muligt

Den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder skal også meddele land for land-rapporten til Kommissionen, der er ansvarlig for centralregistret for land for land-rapporter, der er tilgængelige for dens kompetente tjenester.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8aa — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | oplysninger for hele koncernen vedrørende den samlede omsætning, overskud (underskud) før selskabsskat,
  betalt
  selskabsskat, beregnet selskabsskat, vedtaget kapital, akkumuleret fortjeneste, antal ansatte samt andre materielle aktiver end likvide midler for hver jurisdiktion, som den Multinationale Koncern opererer i |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

oplysninger for hele koncernen vedrørende den samlede omsætning, overskud (underskud) før selskabsskat,
  betalt
  selskabsskat, beregnet selskabsskat, vedtaget kapital, akkumuleret fortjeneste, antal ansatte samt andre materielle aktiver end likvide midler for hver jurisdiktion, som den Multinationale Koncern opererer i

betalt

| a) | oplysninger for hele koncernen vedrørende den samlede omsætning, overskud (underskud) før selskabsskat,
  indbetalt
  selskabsskat, beregnet selskabsskat, vedtaget kapital, akkumuleret fortjeneste, antal ansatte samt andre materielle aktiver end likvide midler for hver jurisdiktion, som den multinationale koncern opererer i
  , modtaget offentlig støtte, værdien af aktiver og årlige omkostninger til vedligeholdelse af disse samt koncernens salg og køb |
| --- | --- |

a)

oplysninger for hele koncernen vedrørende den samlede omsætning, overskud (underskud) før selskabsskat,
  indbetalt
  selskabsskat, beregnet selskabsskat, vedtaget kapital, akkumuleret fortjeneste, antal ansatte samt andre materielle aktiver end likvide midler for hver jurisdiktion, som den multinationale koncern opererer i
  , modtaget offentlig støtte, værdien af aktiver og årlige omkostninger til vedligeholdelse af disse samt koncernens salg og køb

indbetalt

, modtaget offentlig støtte, værdien af aktiver og årlige omkostninger til vedligeholdelse af disse samt koncernens salg og køb

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8aa — stk. 3 — litra b a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | den multinationale koncerns fremtidige europæiske skatteidentifikationsnummer (TIN) anført i Kommissionens handlingsplan fra 2012 for at fremme bekæmpelsen af svindel og skatteunddragelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

den multinationale koncerns fremtidige europæiske skatteidentifikationsnummer (TIN) anført i Kommissionens handlingsplan fra 2012 for at fremme bekæmpelsen af svindel og skatteunddragelse

den multinationale koncerns fremtidige europæiske skatteidentifikationsnummer (TIN) anført i Kommissionens handlingsplan fra 2012 for at fremme bekæmpelsen af svindel og skatteunddragelse

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8aa — stk. 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  For at øge gennemsigtigheden for borgerne skal Kommissionen offentliggøre et sammendrag af land for land-rapporterne baseret på oplysningerne indeholdt i centralregistret for land for land-rapporter. I denne forbindelse skal Kommissionen overholde bestemmelserne vedrørende fortrolighed i artikel 23a. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  For at øge gennemsigtigheden for borgerne skal Kommissionen offentliggøre et sammendrag af land for land-rapporterne baseret på oplysningerne indeholdt i centralregistret for land for land-rapporter. I denne forbindelse skal Kommissionen overholde bestemmelserne vedrørende fortrolighed i artikel 23a.

4a.

For at øge gennemsigtigheden for borgerne skal Kommissionen offentliggøre et sammendrag af land for land-rapporterne baseret på oplysningerne indeholdt i centralregistret for land for land-rapporter. I denne forbindelse skal Kommissionen overholde bestemmelserne vedrørende fortrolighed i artikel 23a.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 9 — stk. 1 — indledningen

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a) | Artikel 9, stk. 1, indledningen, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

2a)

2a)

Artikel 9, stk. 1, indledningen, affattes således:

1.   Den kompetente myndighed i hver medlemsstat meddeler de i artikel 1, stk. 1, omhandlede oplysninger til den kompetente myndighed i enhver anden berørt medlemsstat i ethvert af følgende tilfælde:

»1.   Den kompetente myndighed i hver medlemsstat meddeler de i artikel 1, stk. 1, omhandlede oplysninger til den kompetente myndighed i enhver anden berørt medlemsstat
  og Kommissionen
  i ethvert af følgende tilfælde:«

og Kommissionen

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 b (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 9 — stk. 2

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b) | Artikel 9, stk. 2, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

2b)

2b)

Artikel 9, stk. 2, affattes således:

2.   Hver medlemsstats kompetente myndigheder kan ved spontan udveksling meddele de andre medlemsstaters kompetente myndigheder oplysninger, som de har kendskab til, og som kan være nyttige for de andre medlemsstaters kompetente myndigheder.

»2.   Hver medlemsstats kompetente myndigheder kan ved spontan udveksling meddele de andre medlemsstaters kompetente myndigheder
  og Kommissionen
  oplysninger, som de har kendskab til, og som kan være nyttige for de andre medlemsstaters kompetente myndigheder.«

og Kommissionen

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 a (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23 — stk. 2

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a) | Artikel 23, stk. 2, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

4a)

4a)

Artikel 23, stk. 2, affattes således:

2.   Medlemsstaterne sender Kommissionen alle relevante oplysninger, der er nødvendige for at evaluere, om det administrative samarbejde, der finder sted i overensstemmelse med dette direktiv, er effektivt med hensyn til bekæmpelse af skatteunddragelse og
  skatteundgåelse
  .

skatteundgåelse

»2.   Medlemsstaterne sender Kommissionen alle relevante oplysninger, der er nødvendige for at evaluere, om det administrative samarbejde, der finder sted i overensstemmelse med dette direktiv, er effektivt med hensyn til bekæmpelse af
  skatteundgåelse,
  skatteunddragelse og
  skattesvig
  .«

skatteundgåelse,

skattesvig

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterne sender Kommissionen en årlig vurdering af effektiviteten af den automatiske udveksling af oplysninger som omhandlet i artikel 8, artikel 8a og artikel 8aa og af de opnåede konkrete resultater. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter formatet og betingelserne for meddelelse af den årlige vurdering. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2. | 3.   Medlemsstaterne sender Kommissionen en årlig vurdering af effektiviteten af den automatiske udveksling af oplysninger som omhandlet i artikel 8, artikel 8a og artikel 8aa og af de opnåede konkrete resultater.
  Kommissionen underretter på en passende måde Rådet og Europa-Parlamentet om disse resultater, f.eks. via en årlig konsolideret rapport, hvori resultaterne af rapporteringsproceduren behandles.
  Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter formatet og betingelserne for meddelelse af den årlige vurdering. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Medlemsstaterne sender Kommissionen en årlig vurdering af effektiviteten af den automatiske udveksling af oplysninger som omhandlet i artikel 8, artikel 8a og artikel 8aa og af de opnåede konkrete resultater. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter formatet og betingelserne for meddelelse af den årlige vurdering. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

3.   Medlemsstaterne sender Kommissionen en årlig vurdering af effektiviteten af den automatiske udveksling af oplysninger som omhandlet i artikel 8, artikel 8a og artikel 8aa og af de opnåede konkrete resultater.
  Kommissionen underretter på en passende måde Rådet og Europa-Parlamentet om disse resultater, f.eks. via en årlig konsolideret rapport, hvori resultaterne af rapporteringsproceduren behandles.
  Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter formatet og betingelserne for meddelelse af den årlige vurdering. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

Kommissionen underretter på en passende måde Rådet og Europa-Parlamentet om disse resultater, f.eks. via en årlig konsolideret rapport, hvori resultaterne af rapporteringsproceduren behandles.

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a) | I artikel 23 tilføjes følgende stykke: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a)

5a)

I artikel 23 tilføjes følgende stykke:

»3a.
     
  Kommissionen forelægger hvert år en konsolideret rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om medlemsstaternes årlige vurderinger af effektiviteten af den automatiske udveksling af oplysninger og af de opnåede konkrete resultater.«

»3a.

Kommissionen forelægger hvert år en konsolideret rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om medlemsstaternes årlige vurderinger af effektiviteten af den automatiske udveksling af oplysninger og af de opnåede konkrete resultater.«

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 b (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b) | I artikel 23 tilføjes følgende stykke: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b)

5b)

I artikel 23 tilføjes følgende stykke:

»3b.
     
  Hvis Kommissionens konsekvensanalyse vedrørende konsekvenserne af offentliggørelsen af oplysninger om land for land-rapportering fastslår, at der ikke er negative konsekvenser for de multinationale koncerner, skal Kommissionen straks fremsætte et lovforslag om at gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige.«

»3b.

Hvis Kommissionens konsekvensanalyse vedrørende konsekvenserne af offentliggørelsen af oplysninger om land for land-rapportering fastslår, at der ikke er negative konsekvenser for de multinationale koncerner, skal Kommissionen straks fremsætte et lovforslag om at gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige.«

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 c (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 c (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 24 — stk. 1

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | 5c) | Artikel 24, stk. 1, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

5c)

5c)

Artikel 24, stk. 1, affattes således:

1.   Når den kompetente myndighed i en medlemsstat fra et tredjeland modtager oplysninger, som kan forudses at være relevante for administrationen og håndhævelsen af de nationale love i den pågældende medlemsstat vedrørende de i artikel 2 omhandlede skatter, kan denne myndighed, i det omfang det tillades i medfør af en aftale med det pågældende tredjeland, videresende oplysningerne til de kompetente myndigheder i medlemsstater, der kan have gavn af disse oplysninger, og til enhver bistandssøgende myndighed.

»1.   Når den kompetente myndighed i en medlemsstat fra et tredjeland modtager oplysninger, som kan forudses at være relevante for administrationen og håndhævelsen af de nationale love i den pågældende medlemsstat vedrørende de i artikel 2 omhandlede skatter, kan denne myndighed, i det omfang det tillades i medfør af en aftale med det pågældende tredjeland, videresende oplysningerne til de kompetente myndigheder i medlemsstater, der kan have gavn af disse oplysninger, og til enhver bistandssøgende myndighed
  og til Kommissionen
  .«

og til Kommissionen

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 a (nyt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a) | Følgende artikel indsættes: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a)

7a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 27a

»Artikel 27a

Evaluering

Evaluering

Kommissionen foretager en evaluering af dette direktivs effektivitet senest ... [tre år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden].«

Kommissionen foretager en evaluering af dette direktivs effektivitet senest ... [tre år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden].«

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag — bilag III — afsnit II — punkt 1 — afsnit 2

Bilag — bilag III — afsnit II — punkt 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis mere end en Koncernenhed i en Multinational Koncern er skattemæssigt hjemmehørende i Unionen, og en eller flere af betingelserne i punkt b) er opfyldt, kan den Multinationale Koncern udpege en af disse Koncernenheder til at indgive land for land-rapporten i overensstemmelse med kravene i artikel 8aa, stk. 1, for så vidt angår ethvert Rapporteringsår, inden for den frist, der er angivet i artikel 8aa, stk. 1, samt til at meddele medlemsstaten, at rapporten opfylder rapporteringskravet for alle de Koncernenheder i den Multinationale Koncern, der er skattemæssigt hjemmehørende i Unionen. Medlemsstaten meddeler i henhold til artikel 8aa, stk. 2, den modtagne land for land-rapport til alle andre medlemsstater, som en eller flere af den Multinationale Koncerns Koncernenheder ifølge oplysningerne i land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, de driver gennem et fast driftssted. | Hvis mere end en Koncernenhed i en Multinational Koncern er skattemæssigt hjemmehørende i Unionen, og en eller flere af betingelserne i punkt b) er opfyldt, kan den Multinationale Koncern udpege en af disse Koncernenheder
  , fortrinsvis den med den største omsætning,
  til at indgive land for land-rapporten i overensstemmelse med kravene i artikel 8aa, stk. 1, for så vidt angår ethvert Rapporteringsår, inden for den frist, der er angivet i artikel 8aa, stk. 1, samt til at meddele medlemsstaten, at rapporten opfylder rapporteringskravet for alle de Koncernenheder i den Multinationale Koncern, der er skattemæssigt hjemmehørende i Unionen. Medlemsstaten meddeler i henhold til artikel 8aa, stk. 2, den modtagne land for land-rapport til alle andre medlemsstater, som en eller flere af den Multinationale Koncerns Koncernenheder ifølge oplysningerne i land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, de driver gennem et fast driftssted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis mere end en Koncernenhed i en Multinational Koncern er skattemæssigt hjemmehørende i Unionen, og en eller flere af betingelserne i punkt b) er opfyldt, kan den Multinationale Koncern udpege en af disse Koncernenheder til at indgive land for land-rapporten i overensstemmelse med kravene i artikel 8aa, stk. 1, for så vidt angår ethvert Rapporteringsår, inden for den frist, der er angivet i artikel 8aa, stk. 1, samt til at meddele medlemsstaten, at rapporten opfylder rapporteringskravet for alle de Koncernenheder i den Multinationale Koncern, der er skattemæssigt hjemmehørende i Unionen. Medlemsstaten meddeler i henhold til artikel 8aa, stk. 2, den modtagne land for land-rapport til alle andre medlemsstater, som en eller flere af den Multinationale Koncerns Koncernenheder ifølge oplysningerne i land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, de driver gennem et fast driftssted.

Hvis mere end en Koncernenhed i en Multinational Koncern er skattemæssigt hjemmehørende i Unionen, og en eller flere af betingelserne i punkt b) er opfyldt, kan den Multinationale Koncern udpege en af disse Koncernenheder
  , fortrinsvis den med den største omsætning,
  til at indgive land for land-rapporten i overensstemmelse med kravene i artikel 8aa, stk. 1, for så vidt angår ethvert Rapporteringsår, inden for den frist, der er angivet i artikel 8aa, stk. 1, samt til at meddele medlemsstaten, at rapporten opfylder rapporteringskravet for alle de Koncernenheder i den Multinationale Koncern, der er skattemæssigt hjemmehørende i Unionen. Medlemsstaten meddeler i henhold til artikel 8aa, stk. 2, den modtagne land for land-rapport til alle andre medlemsstater, som en eller flere af den Multinationale Koncerns Koncernenheder ifølge oplysningerne i land for land-rapporten enten er skattemæssigt hjemmehørende i eller er skattepligtige i for så vidt angår de forretningsaktiviteter, de driver gennem et fast driftssted.

, fortrinsvis den med den største omsætning,

---

Onsdag den 26. maj 2016

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/158

---

P8_TA(2016)0229

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Frankrig — EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Frankrig — EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 — C8-0136/2016 — 2016/2043(BUD))

(2018/C 076/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0185 — C8-0136/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0185 — C8-0136/2016),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13,

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0182/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0182/2016),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 2. december 2013 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 2. december 2013 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF);

| C. | der henviser til, at vedtagelsen af EGF-forordningen afspejler den aftale, der er indgået mellem Parlamentet og Rådet om at genindføre kriseanvendelseskriteriet, fastlægge Unionens økonomiske støtte til 60 % af de samlede anslåede omkostninger ved de foreslåede foranstaltninger, øge effektiviteten af behandlingen af EGF-ansøgninger i Kommissionen og af Parlamentet og Rådet ved at forkorte perioden for vurdering og godkendelse, udvide omfanget af støtteberettigede foranstaltninger og modtagere ved at inkludere selvstændige erhvervsdrivende og unge og yde støtte til incitamenter til virksomhedsetablering; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vedtagelsen af EGF-forordningen afspejler den aftale, der er indgået mellem Parlamentet og Rådet om at genindføre kriseanvendelseskriteriet, fastlægge Unionens økonomiske støtte til 60 % af de samlede anslåede omkostninger ved de foreslåede foranstaltninger, øge effektiviteten af behandlingen af EGF-ansøgninger i Kommissionen og af Parlamentet og Rådet ved at forkorte perioden for vurdering og godkendelse, udvide omfanget af støtteberettigede foranstaltninger og modtagere ved at inkludere selvstændige erhvervsdrivende og unge og yde støtte til incitamenter til virksomhedsetablering;

| D. | der henviser til, at Frankrig har indgivet ansøgning EGF/2015/010 FR/MoryGlobal om økonomisk EGF-støtte som følge af afskedigelser i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE revision 2, hovedgruppe 49 (Landtransport og rørtransport) og hovedgruppe 52 (Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport) på hele det franske fastland, og at 2 132 af de afskedigede arbejdstagere, som er berettiget til EGF-støtte, forventes at deltage i foranstaltningerne; der henviser til, at anmodningen er fremsat efter den retslige likvidation af MoryGlobal og er en opfølgning på ansøgning EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Frankrig har indgivet ansøgning EGF/2015/010 FR/MoryGlobal om økonomisk EGF-støtte som følge af afskedigelser i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE revision 2, hovedgruppe 49 (Landtransport og rørtransport) og hovedgruppe 52 (Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport) på hele det franske fastland, og at 2 132 af de afskedigede arbejdstagere, som er berettiget til EGF-støtte, forventes at deltage i foranstaltningerne; der henviser til, at anmodningen er fremsat efter den retslige likvidation af MoryGlobal og er en opfølgning på ansøgning EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros;

| E. | der henviser til, at ansøgningen er indgivet i henhold til interventionskriterierne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen er indgivet i henhold til interventionskriterierne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Frankrig derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 5 146 800 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 8 528 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Frankrig derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 5 146 800 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 8 528 000 EUR;

| 2. | bemærker, at Kommissionen har overholdt fristen på 12 uger fra modtagelsen af ansøgningen fra de franske myndigheder den 19. november 2015 til færdiggørelsen den 7. april 2016 af sin vurdering af, om ansøgningen opfylder betingelserne for ydelse af økonomisk støtte, og at Kommissionen samme dag gav Parlamentet meddelelse om sin vurdering; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at Kommissionen har overholdt fristen på 12 uger fra modtagelsen af ansøgningen fra de franske myndigheder den 19. november 2015 til færdiggørelsen den 7. april 2016 af sin vurdering af, om ansøgningen opfylder betingelserne for ydelse af økonomisk støtte, og at Kommissionen samme dag gav Parlamentet meddelelse om sin vurdering;

| 3. | mener, at afskedigelserne i MoryGlobal er knyttet til det generelle fald i det fysiske output i Europa, der har ført til et fald i de mængder, som skulle transporteres, og en priskrig i sektoren vejgodstransport, hvilket har ført til en konstant forringelse af driftsmarginerne og til en række tab for sektoren i Frankrig siden 2007 efterfulgt af en bølge af konkurser, herunder Mory-Ducros' konkurs og senere konkursen hos MoryGlobal, der genansatte 2 107 af Mory-Ducros' tidligere arbejdstagere; |
| --- | --- |

3.

mener, at afskedigelserne i MoryGlobal er knyttet til det generelle fald i det fysiske output i Europa, der har ført til et fald i de mængder, som skulle transporteres, og en priskrig i sektoren vejgodstransport, hvilket har ført til en konstant forringelse af driftsmarginerne og til en række tab for sektoren i Frankrig siden 2007 efterfulgt af en bølge af konkurser, herunder Mory-Ducros' konkurs og senere konkursen hos MoryGlobal, der genansatte 2 107 af Mory-Ducros' tidligere arbejdstagere;

| 4. | påpeger, at EGF-støtten, der blev godkendt i april 2015 (4), til 2 513 tidligere arbejdstagere hos Mory-Ducros, udgør 6 052 200 EUR; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at EGF-støtten, der blev godkendt i april 2015 (4), til 2 513 tidligere arbejdstagere hos Mory-Ducros, udgør 6 052 200 EUR;

| 5. | bemærker, at sektoren for landtransport og rørtransport til dato har været genstand for to andre EGF-ansøgninger: EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros og EGF/2011/001 AT/Nieder- und Oberösterreich, der begge var baseret på den internationale finansielle og økonomiske krise, og som vedrørte 2 804 afskedigelser i denne sektor; bemærker, at adskillige foranstaltninger i de to ansøgninger ligner hinanden; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at sektoren for landtransport og rørtransport til dato har været genstand for to andre EGF-ansøgninger: EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros og EGF/2011/001 AT/Nieder- und Oberösterreich, der begge var baseret på den internationale finansielle og økonomiske krise, og som vedrørte 2 804 afskedigelser i denne sektor; bemærker, at adskillige foranstaltninger i de to ansøgninger ligner hinanden;

| 6. | bemærker, at de franske myndigheder besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere i værk den 23. april 2015 før ansøgningen om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at de franske myndigheder besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere i værk den 23. april 2015 før ansøgningen om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke;

| 7. | glæder sig over, at den franske stat iværksatte en social plan, hvortil MoryGlobal også bidrager økonomisk, før der blev givet supplerende midler fra EGF; påskønner, at den støtte, som ønskes fra EGF, ikke omfatter foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen, nemlig tilskud, men er rettet mod foranstaltninger med reel merværdi for den fremtidige reintegration på arbejdsmarkedet af de arbejdstagere, der er blevet afskediget; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at den franske stat iværksatte en social plan, hvortil MoryGlobal også bidrager økonomisk, før der blev givet supplerende midler fra EGF; påskønner, at den støtte, som ønskes fra EGF, ikke omfatter foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen, nemlig tilskud, men er rettet mod foranstaltninger med reel merværdi for den fremtidige reintegration på arbejdsmarkedet af de arbejdstagere, der er blevet afskediget;

| 8. | noterer sig, at de individualiserede tilbud, der skal ydes, og som EGF medfinansierer, omfatter rådgivning og vejledning, der leveres af et hold rådgivende eksperter ud over den sociale plan og Contrat de Sécurisation Professionnelle, der finansieres af den franske stat med det formål at hjælpe arbejdstagerne med at vende tilbage til beskæftigelse; bemærker, at de tre kontrahenter, som indgår i holdet af rådgivere, er dem, som leverer ydelser til de afskedigede arbejdstagere fra Mory-Ducros; forventer, at Kommissionen og de franske myndigheder nøje overholder princippet om, at betalingerne til agenturerne vil blive foretaget på grundlag af opnåede resultater; |
| --- | --- |

8.

noterer sig, at de individualiserede tilbud, der skal ydes, og som EGF medfinansierer, omfatter rådgivning og vejledning, der leveres af et hold rådgivende eksperter ud over den sociale plan og Contrat de Sécurisation Professionnelle, der finansieres af den franske stat med det formål at hjælpe arbejdstagerne med at vende tilbage til beskæftigelse; bemærker, at de tre kontrahenter, som indgår i holdet af rådgivere, er dem, som leverer ydelser til de afskedigede arbejdstagere fra Mory-Ducros; forventer, at Kommissionen og de franske myndigheder nøje overholder princippet om, at betalingerne til agenturerne vil blive foretaget på grundlag af opnåede resultater;

| 9. | noterer sig, at kontrahenterne (BPI, Sodie og AFPA Transitions) har til opgave at bistå de afskedigede arbejdstagere og hjælpe disse med at finde løsninger, der gør det muligt for dem at blive på arbejdsmarkedet og finde nye job, ved hjælp af individualiserede tilbud såsom kollektive og individuelle informationsmøder, jobskifte og vejledning hen imod ny beskæftigelse; |
| --- | --- |

9.

noterer sig, at kontrahenterne (BPI, Sodie og AFPA Transitions) har til opgave at bistå de afskedigede arbejdstagere og hjælpe disse med at finde løsninger, der gør det muligt for dem at blive på arbejdsmarkedet og finde nye job, ved hjælp af individualiserede tilbud såsom kollektive og individuelle informationsmøder, jobskifte og vejledning hen imod ny beskæftigelse;

| 10. | mener, at arbejdstagerne i aldersgruppen 55-64 år har en højere risiko for langtidsledighed og udelukkelse fra arbejdsmarkedet, hvilket potentielt kan medføre social udstødelse; mener derfor, at disse arbejdstagere, der tegner sig for mere end 19 % af de personer, som forventes at modtage støtte under de foreslåede foranstaltninger, har særlige behov, hvad angår den individualiserede tilgang over for dem, jf. artikel 7 i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

10.

mener, at arbejdstagerne i aldersgruppen 55-64 år har en højere risiko for langtidsledighed og udelukkelse fra arbejdsmarkedet, hvilket potentielt kan medføre social udstødelse; mener derfor, at disse arbejdstagere, der tegner sig for mere end 19 % af de personer, som forventes at modtage støtte under de foreslåede foranstaltninger, har særlige behov, hvad angår den individualiserede tilgang over for dem, jf. artikel 7 i EGF-forordningen;

| 11. | bemærker, at Frankrig har anført, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud blev udarbejdet i samråd med repræsentanter for modtagerne og arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at Frankrig har anført, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud blev udarbejdet i samråd med repræsentanter for modtagerne og arbejdsmarkedets parter;

| 12. | minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder og være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; glæder sig over, at Frankrig har givet alle nødvendige garantier for, at de foreslåede foranstaltninger vil supplere de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene, som en kombineret foranstaltning for tilpasning til globaliseringens udfordringer med henblik på at sikre bæredygtig økonomisk vækst, som det fremhæves i vurderingen af gennemførelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen 2007-2014 (5); |
| --- | --- |

12.

minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder og være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; glæder sig over, at Frankrig har givet alle nødvendige garantier for, at de foreslåede foranstaltninger vil supplere de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene, som en kombineret foranstaltning for tilpasning til globaliseringens udfordringer med henblik på at sikre bæredygtig økonomisk vækst, som det fremhæves i vurderingen af gennemførelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen 2007-2014 (5);

| 13. | bemærker, at de kontrahenter, der indgår i holdet af rådgivere, er de samme, som leverer ydelser til de afskedigede arbejdstagere fra Mory-Ducros; opfordrer Kommissionen til at få udarbejdet en evaluering af omkostningseffektiviteten af den igangværende støtte til de afskedigede arbejdstagere fra Mory-Ducros, da den aktuelle ansøgning er en opfølgning på ansøgning EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, og de individualiserede tilbud leveres af de samme kontrahenter; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at de kontrahenter, der indgår i holdet af rådgivere, er de samme, som leverer ydelser til de afskedigede arbejdstagere fra Mory-Ducros; opfordrer Kommissionen til at få udarbejdet en evaluering af omkostningseffektiviteten af den igangværende støtte til de afskedigede arbejdstagere fra Mory-Ducros, da den aktuelle ansøgning er en opfølgning på ansøgning EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, og de individualiserede tilbud leveres af de samme kontrahenter;

| 14. | bemærker det specifikke arbejdsmarkeds sårbarhed, eftersom Frankrig har den største andel af merværdi i EU-28 inden for sektoren for landtransport; |
| --- | --- |

14.

bemærker det specifikke arbejdsmarkeds sårbarhed, eftersom Frankrig har den største andel af merværdi i EU-28 inden for sektoren for landtransport;

| 15. | noterer sig, at de franske myndigheder bekræfter, at de foreslåede foranstaltninger ikke modtager økonomisk støtte fra andre af Unionens fonde eller finansielle instrumenter, og at de supplerer de tiltag, som finansieres af strukturfondene; |
| --- | --- |

15.

noterer sig, at de franske myndigheder bekræfter, at de foreslåede foranstaltninger ikke modtager økonomisk støtte fra andre af Unionens fonde eller finansielle instrumenter, og at de supplerer de tiltag, som finansieres af strukturfondene;

| 16. | gentager, at støtte fra EGF er et supplement til nationale foranstaltninger og ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne i medlemsstaterne at gennemføre; |
| --- | --- |

16.

gentager, at støtte fra EGF er et supplement til nationale foranstaltninger og ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne i medlemsstaterne at gennemføre;

| 17. | påskønner den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om hurtigere frigivelse af tilskuddene; noterer sig det tidspres, som den nye tidsplan indebærer, og den potentielle indvirkning på effektiviteten af sagsbehandlingen; |
| --- | --- |

17.

påskønner den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om hurtigere frigivelse af tilskuddene; noterer sig det tidspres, som den nye tidsplan indebærer, og den potentielle indvirkning på effektiviteten af sagsbehandlingen;

| 18. | erindrer om sin opfordring til Kommissionen om at sikre aktindsigt i alle dokumenter vedrørende EGF-sager; |
| --- | --- |

18.

erindrer om sin opfordring til Kommissionen om at sikre aktindsigt i alle dokumenter vedrørende EGF-sager;

| 19. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

19.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 20. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2015/738 af 29. april 2015 om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, fra Frankrig) (EUT L 117 af 8.5.2015, s. 47).

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/558763/EPRS_IDA(2016)558763_EN.pdf

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

(ansøgning fra Frankrig EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2016/989).

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/162 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/162

---

P8_TA(2016)0230

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Grækenland — EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Grækenland EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 — C8-0149/2016 — 2016/2050(BUD))

(2018/C 076/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0210 — C8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0210 — C8-0149/2016),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13,

| — | der henviser til de fem tidligere EGF-ansøgninger vedrørende detailsektoren, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fem tidligere EGF-ansøgninger vedrørende detailsektoren,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. april 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2016/000 TA 2016 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. april 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2016/000 TA 2016 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (4),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0181/2016),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) kommer arbejdstagere, som er blevet afskediget fra små og mellemstore virksomheder og multinationale selskaber, til gode, uanset hvilke politikker eller interesser, der har ligget til grund for beslutningen om lukning, navnlig for så vidt angår sidstnævnte virksomheder; der henviser til, at EGF-forordningen og Unionens handelspolitik i højere grad bør fokusere på, hvordan arbejdspladser, produktion og knowhow kan bevares inden for Unionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) kommer arbejdstagere, som er blevet afskediget fra små og mellemstore virksomheder og multinationale selskaber, til gode, uanset hvilke politikker eller interesser, der har ligget til grund for beslutningen om lukning, navnlig for så vidt angår sidstnævnte virksomheder; der henviser til, at EGF-forordningen og Unionens handelspolitik i højere grad bør fokusere på, hvordan arbejdspladser, produktion og knowhow kan bevares inden for Unionen;

| B. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, som har behov herfor, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 2. december 2013 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om mobilisering af EGF; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, som har behov herfor, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 2. december 2013 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om mobilisering af EGF;

| C. | der henviser til, at Grækenland har indgivet ansøgning EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa om økonomisk støtte fra EGF som følge af afskedigelser i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE rev. 2, hovedgruppe 47 (»Detailhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler«) i NUTS 2-regionerne Centralmakedonien (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) og Thessalien (Θεσσαλία) (EL14), og at 557 afskedigede arbejdstagere og 543 unge under 30 år, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), fra de samme regioner forventes at deltage i foranstaltningerne; der henviser til, at det var konkursen og lukningen af Supermarket Larissa ABEE der gav anledning til afskedigelserne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Grækenland har indgivet ansøgning EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa om økonomisk støtte fra EGF som følge af afskedigelser i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE rev. 2, hovedgruppe 47 (»Detailhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler«) i NUTS 2-regionerne Centralmakedonien (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) og Thessalien (Θεσσαλία) (EL14), og at 557 afskedigede arbejdstagere og 543 unge under 30 år, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), fra de samme regioner forventes at deltage i foranstaltningerne; der henviser til, at det var konkursen og lukningen af Supermarket Larissa ABEE der gav anledning til afskedigelserne;

| D. | der henviser til, at ansøgningen blev indgivet med henvisning til interventionskriterierne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige, hvis aktivitet er ophørt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen blev indgivet med henvisning til interventionskriterierne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige, hvis aktivitet er ophørt;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Grækenland derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 6 468 000 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 10 780 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Grækenland derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 6 468 000 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 10 780 000 EUR;

| 2. | bemærker, at det finansielle bidrag vil fokusere på 557 afskedigede arbejdstagere, hvoraf 194 personer er mænd og 363 er kvinder; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at det finansielle bidrag vil fokusere på 557 afskedigede arbejdstagere, hvoraf 194 personer er mænd og 363 er kvinder;

| 3. | minder om, at yderligere 543 unge under 30, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse eller oplæring i samme region, måske kan modtage individualiserede tilbud, såsom erhvervsvejledning under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

3.

minder om, at yderligere 543 unge under 30, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse eller oplæring i samme region, måske kan modtage individualiserede tilbud, såsom erhvervsvejledning under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet;

| 4. | henviser til, at Kommissionen har overholdt fristen på 12 uger fra modtagelsen af ansøgningen fra de græske myndigheder den 26. november 2015 til afslutningen af evalueringen af, om betingelserne for bevilling af økonomisk tilskud var opfyldt, den 14. april 2016, hvilket blev meddelt Europa-Parlamentet den 15. april 2016; |
| --- | --- |

4.

henviser til, at Kommissionen har overholdt fristen på 12 uger fra modtagelsen af ansøgningen fra de græske myndigheder den 26. november 2015 til afslutningen af evalueringen af, om betingelserne for bevilling af økonomisk tilskud var opfyldt, den 14. april 2016, hvilket blev meddelt Europa-Parlamentet den 15. april 2016;

| 5. | bemærker, at der ud over de 557 afskedigede arbejdstagere er 543 unge på under 30, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse eller oplæring (NEET'er), fra de samme regioner, der forventes at deltage i foranstaltningerne og modtage individualiserede tilbud, der samfinansieres fra EGF; bemærker, at de græske myndigheders anmodning om at få NEET'er inkluderet i disse foranstaltninger skyldes manglen på job i regionen sammenlignet med det høje antal arbejdssøgende, idet 73,5 % af de arbejdsløse personer har været uden beskæftigelse i over 12 måneder i Thessalien (Eurostat); |
| --- | --- |

5.

bemærker, at der ud over de 557 afskedigede arbejdstagere er 543 unge på under 30, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse eller oplæring (NEET'er), fra de samme regioner, der forventes at deltage i foranstaltningerne og modtage individualiserede tilbud, der samfinansieres fra EGF; bemærker, at de græske myndigheders anmodning om at få NEET'er inkluderet i disse foranstaltninger skyldes manglen på job i regionen sammenlignet med det høje antal arbejdssøgende, idet 73,5 % af de arbejdsløse personer har været uden beskæftigelse i over 12 måneder i Thessalien (Eurostat);

| 6. | bemærker, at omfanget af detailhandelen med føde-, drikke- og tobaksvarer som følge af den dybe recession i den græske økonomi, der efterfulgtes af et fald i husholdningsforbruget og købekraften i 2015, var over 30 % lavere end det tilsvarende omfang i begyndelsen af krisen i 2008; bemærker, at omsætningen hos Supermarket Larissa fulgte den samme nedadgående tendens; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at omfanget af detailhandelen med føde-, drikke- og tobaksvarer som følge af den dybe recession i den græske økonomi, der efterfulgtes af et fald i husholdningsforbruget og købekraften i 2015, var over 30 % lavere end det tilsvarende omfang i begyndelsen af krisen i 2008; bemærker, at omsætningen hos Supermarket Larissa fulgte den samme nedadgående tendens;

| 7. | bemærker derfor, at Supermarket Larissa — et kooperativ bestående af en gruppe mindre købmænd, der blev grundlagt i 1986, bestående af 42 forretninger og 600 ansatte — ikke kunne overvinde sine tab og i sidste ende måtte lukke sine forretninger i andet kvartal af 2014; påpeger, at dette ikke kunne modvirkes af de iværksatte spareforanstaltninger, der bl.a. bestod i lønnedskæring (-30 %), genforhandling af lejekontrakter og udsættelse af forfaldsdatoen på regninger; bemærker, at denne situation også skyldes den drastiske tilbagegang i långivningen til virksomheder, sammenholdt med at Den Europæiske Centralbanks kvantitative lempelsespolitik ikke havde held til at kickstarte långivningen; bemærker, at dette er et dramatisk resultat af det fortsatte pres fra Grækenlands kreditorers side og af den europæiske sparepolitik; |
| --- | --- |

7.

bemærker derfor, at Supermarket Larissa — et kooperativ bestående af en gruppe mindre købmænd, der blev grundlagt i 1986, bestående af 42 forretninger og 600 ansatte — ikke kunne overvinde sine tab og i sidste ende måtte lukke sine forretninger i andet kvartal af 2014; påpeger, at dette ikke kunne modvirkes af de iværksatte spareforanstaltninger, der bl.a. bestod i lønnedskæring (-30 %), genforhandling af lejekontrakter og udsættelse af forfaldsdatoen på regninger; bemærker, at denne situation også skyldes den drastiske tilbagegang i långivningen til virksomheder, sammenholdt med at Den Europæiske Centralbanks kvantitative lempelsespolitik ikke havde held til at kickstarte långivningen; bemærker, at dette er et dramatisk resultat af det fortsatte pres fra Grækenlands kreditorers side og af den europæiske sparepolitik;

| 8. | glæder sig over, at de græske myndigheder besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere i værk den 26. februar 2016, længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at de græske myndigheder besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere i værk den 26. februar 2016, længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke;

| 9. | bemærker, at indkomststøtteforanstaltningerne nøje vil blive begrænset til maksimalt 35 % af de samlede omkostninger til den samlede pakke af individualiserede foranstaltninger som fastsat i EGF-forordningen, og at disse foranstaltninger er betinget af, at de modtagere, som støtten fokuserer på, deltager aktivt i jobsøgnings- eller uddannelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at indkomststøtteforanstaltningerne nøje vil blive begrænset til maksimalt 35 % af de samlede omkostninger til den samlede pakke af individualiserede foranstaltninger som fastsat i EGF-forordningen, og at disse foranstaltninger er betinget af, at de modtagere, som støtten fokuserer på, deltager aktivt i jobsøgnings- eller uddannelsesaktiviteter;

| 10. | bemærker, at kooperativet var nødt til at lukke sine forretninger én efter én, selvom det gennemførte nogle spareforanstaltninger, såsom lønnedskæringer, genforhandling af lejekontrakter, udsættelse af forfaldsdatoen på regninger og reduktion af driftsomkostningerne; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at kooperativet var nødt til at lukke sine forretninger én efter én, selvom det gennemførte nogle spareforanstaltninger, såsom lønnedskæringer, genforhandling af lejekontrakter, udsættelse af forfaldsdatoen på regninger og reduktion af driftsomkostningerne;

| 11. | bemærker, at de foranstaltninger, som Grækenland planlægger for de afskedigede arbejdstagere og for NEET'er omfatter følgende kategorier: erhvervsvejledning, videreuddannelse, omskoling og erhvervsuddannelse, støtte til virksomhedsetablering, deltagelsesgodtgørelse og uddannelsesstøtte samt mobilitetstillæg; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at de foranstaltninger, som Grækenland planlægger for de afskedigede arbejdstagere og for NEET'er omfatter følgende kategorier: erhvervsvejledning, videreuddannelse, omskoling og erhvervsuddannelse, støtte til virksomhedsetablering, deltagelsesgodtgørelse og uddannelsesstøtte samt mobilitetstillæg;

| 12. | bemærker det ret høje beløb (15 000 EUR), som arbejdstagere eller NEET'er, der vil starte deres egen virksomhed, vil modtage som en del af de individualiserede tilbud; bemærker, at et stort antal af de afskedigede arbejdstagere har en iværksætterbaggrund, hvilket øger deres chancer for succes i denne sektor; |
| --- | --- |

12.

bemærker det ret høje beløb (15 000 EUR), som arbejdstagere eller NEET'er, der vil starte deres egen virksomhed, vil modtage som en del af de individualiserede tilbud; bemærker, at et stort antal af de afskedigede arbejdstagere har en iværksætterbaggrund, hvilket øger deres chancer for succes i denne sektor;

| 13. | bemærker muligheden for, at nogle af de nye virksomheder vil tage form af sociale kooperativer, og glæder sig i denne forbindelse over de græske myndigheders bestræbelser på at styrke sektoren for social økonomi i Grækenland; |
| --- | --- |

13.

bemærker muligheden for, at nogle af de nye virksomheder vil tage form af sociale kooperativer, og glæder sig i denne forbindelse over de græske myndigheders bestræbelser på at styrke sektoren for social økonomi i Grækenland;

| 14. | bemærker vigtigheden af at indlede en oplysningskampagne for at nå ud til de NEET'er, der kunne komme i betragtning under disse foranstaltninger; erindrer om sin holdning om, at det er nødvendigt at hjælpe NEET'er på en varig og bæredygtig måde; |
| --- | --- |

14.

bemærker vigtigheden af at indlede en oplysningskampagne for at nå ud til de NEET'er, der kunne komme i betragtning under disse foranstaltninger; erindrer om sin holdning om, at det er nødvendigt at hjælpe NEET'er på en varig og bæredygtig måde;

| 15. | glæder sig over det faktum, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet gennem yderligere høringer med repræsentanter for modtagerne og arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over det faktum, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet gennem yderligere høringer med repræsentanter for modtagerne og arbejdsmarkedets parter;

| 16. | minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder og være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

16.

minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder og være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi;

| 17. | understreger nødvendigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpasset erhvervsuddannelse og forventer, at de uddannelsestilbud, der er indeholdt i den samordnede pakke, både vil opfylde arbejdstagernes behov og være tilpasset erhvervsklimaet; |
| --- | --- |

17.

understreger nødvendigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpasset erhvervsuddannelse og forventer, at de uddannelsestilbud, der er indeholdt i den samordnede pakke, både vil opfylde arbejdstagernes behov og være tilpasset erhvervsklimaet;

| 18. | opfordrer Kommissionen til i fremtidige forslag at oplyse nærmere om de sektorer, der har vækstpotentiale og derfor til at ansætte mennesker, samt til at indsamle velfunderede data om virkningen af EGF-finansieringen, herunder vedrørende kvaliteten af job og den grad af reintegration, der er opnået gennem EGF; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til i fremtidige forslag at oplyse nærmere om de sektorer, der har vækstpotentiale og derfor til at ansætte mennesker, samt til at indsamle velfunderede data om virkningen af EGF-finansieringen, herunder vedrørende kvaliteten af job og den grad af reintegration, der er opnået gennem EGF;

| 19. | noterer sig, at de græske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede aktioner ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

19.

noterer sig, at de græske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede aktioner ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter;

| 20. | påskønner den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om hurtigere frigivelse af tilskuddene; noterer sig det tidspres, som den nye tidsplan indebærer, og den potentielle indvirkning på effektiviteten af sagsbehandlingen; |
| --- | --- |

20.

påskønner den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om hurtigere frigivelse af tilskuddene; noterer sig det tidspres, som den nye tidsplan indebærer, og den potentielle indvirkning på effektiviteten af sagsbehandlingen;

| 21. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre offentlig adgang til alle dokumenter vedrørende EGF-sager; |
| --- | --- |

21.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre offentlig adgang til alle dokumenter vedrørende EGF-sager;

| 22. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

22.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 23. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

23.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0112.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

(ansøgning fra Grækenland EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2016/990).

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 76/166 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 76/166

---

P8_TA(2016)0232

Midlertidige foranstaltninger til fordel for Sverige på området international beskyttelse *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. maj 2016 om forslag til Rådets afgørelse om indførelse af midlertidige foranstaltninger til fordel for Sverige på området international beskyttelse i henhold til artikel 9 i Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og artikel 9 i Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 om midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og for Grækenland på området international beskyttelse (COM(2015)0677 — C8-0017/2016 — 2015/0314(NLE))

(Høring)

(2018/C 076/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2015)0677), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2015)0677),

| — | der henviser til artikel 78, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 78, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0017/2016),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0170/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0170/2016),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Sverige står over for en nødsituation i form af en pludselig tilstrømning af tredjelandsstatsborgere som følge af en pludselig forskydning af migrationsstrømmene. Den 8. december 2015 anmodede Sverige formelt om at få suspenderet sine forpligtelser i henhold til Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Sverige står over for en nødsituation i form af en pludselig tilstrømning af tredjelandsstatsborgere som følge af en pludselig forskydning af migrationsstrømmene. Den 8. december 2015 anmodede Sverige formelt om at få suspenderet sine forpligtelser i henhold til Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601.

| (5) | Sverige står over for en nødsituation i form af en pludselig tilstrømning af tredjelandsstatsborgere som følge af en pludselig forskydning af migrationsstrømmene. Den 8. december 2015 anmodede Sverige formelt om at få suspenderet sine forpligtelser i henhold til Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601
  , idet landet står over for udfordringen med både at være et land, som migranter først ankommer til, og det endelige bestemmelsessted
  . |
| --- | --- |

(5)

Sverige står over for en nødsituation i form af en pludselig tilstrømning af tredjelandsstatsborgere som følge af en pludselig forskydning af migrationsstrømmene. Den 8. december 2015 anmodede Sverige formelt om at få suspenderet sine forpligtelser i henhold til Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601
  , idet landet står over for udfordringen med både at være et land, som migranter først ankommer til, og det endelige bestemmelsessted
  .

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | I
  Sverige
  har man
  i 2015 langt det største antal ansøgere om international beskyttelse pr. indbygger i EU (11 503 ansøgere pr. 1 million indbyggere). |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

I
  Sverige
  har man
  i 2015 langt det største antal ansøgere om international beskyttelse pr. indbygger i EU (11 503 ansøgere pr. 1 million indbyggere).

| (9) | Sverige
  havde
  i 2015 langt det største antal ansøgere om international beskyttelse pr. indbygger i EU (11 503 ansøgere pr. 1 million indbyggere)
  og modtog i marts 2016 i alt 170 104 ansøgere, hvoraf 73 331 var børn, herunder 36 181 uledsagede mindreårige
  . |
| --- | --- |

(9)

Sverige
  havde
  i 2015 langt det største antal ansøgere om international beskyttelse pr. indbygger i EU (11 503 ansøgere pr. 1 million indbyggere)
  og modtog i marts 2016 i alt 170 104 ansøgere, hvoraf 73 331 var børn, herunder 36 181 uledsagede mindreårige
  .

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Sverige står ligeledes i en vanskelig situation på grund af den betydelige stigning for nylig i antallet af uledsagede mindreårige, idet hver fjerde ansøger hævder at være
  en uledsaget mindreårig
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Sverige står ligeledes i en vanskelig situation på grund af den betydelige stigning for nylig i antallet af uledsagede mindreårige, idet hver fjerde ansøger hævder at være
  en uledsaget mindreårig
  .

| (10) | Sverige står ligeledes i en vanskelig situation på grund af den betydelige stigning for nylig i antallet af uledsagede mindreårige, idet hver fjerde ansøger hævder at være
  uledsagede mindreårige, som har særlige behov og kræver yderligere ressourcer for at skaffe adgang til sundhedspleje, værdige boliger og uddannelse i henhold til Unionens asylregler
  . |
| --- | --- |

(10)

Sverige står ligeledes i en vanskelig situation på grund af den betydelige stigning for nylig i antallet af uledsagede mindreårige, idet hver fjerde ansøger hævder at være
  uledsagede mindreårige, som har særlige behov og kræver yderligere ressourcer for at skaffe adgang til sundhedspleje, værdige boliger og uddannelse i henhold til Unionens asylregler
  .

---