# Az Európai Unió C 197/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 197 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. június 8. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 197

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. június 8.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | az EGSZB 531. plenáris ülése (2018. január 17–18.) |
| 2018/C 197/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kkv-k támogatása Európában, különös hangsúlyt helyezve a kkv-kkal kapcsolatos horizontális jogalkotói megközelítésre és a kisvállalkozói intézkedéscsomag gondolkozz először kicsiben elvének tiszteletben tartására (feltáró vélemény) | 1 |
| 2018/C 197/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Átfogó megközelítés az iparpolitika kapcsán az EU-ban – az üzleti környezet javítása és az európai ipar versenyképességének támogatása (feltáró vélemény) | 10 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

az EGSZB 531. plenáris ülése (2018. január 17–18.)

2018/C 197/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kkv-k támogatása Európában, különös hangsúlyt helyezve a kkv-kkal kapcsolatos horizontális jogalkotói megközelítésre és a kisvállalkozói intézkedéscsomag gondolkozz először kicsiben elvének tiszteletben tartására (feltáró vélemény)

1

2018/C 197/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Átfogó megközelítés az iparpolitika kapcsán az EU-ban – az üzleti környezet javítása és az európai ipar versenyképességének támogatása (feltáró vélemény)

10

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | az EGSZB 531. plenáris ülése (2018. január 17–18.) |
| 2018/C 197/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai szabványosítás 2018. évi uniós munkaprogramja [COM(2017) 453 final] | 17 |
| 2018/C 197/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről és a 2001/413/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)) | 24 |
| 2018/C 197/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye - Javaslat tanácsi irányelvre a 2011/16/EU irányelvnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatosan az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról [COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)] | 29 |
| 2018/C 197/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Ajánlás tanácsi ajánlásra az euróövezet gazdaságpolitikájáról [COM(2017) 770 final] | 33 |
| 2018/C 197/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1071/2009/EK rendelet és az 1072/2009/EK rendelet ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról [COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)] | 38 |
| 2018/C 197/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 96/71/EK irányelvhez és a 2014/67/EU irányelvhez kapcsolódóan a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályok meghatározásáról [COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)] és Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, napi és heti pihenőidőre vonatkozó követelményei tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról [COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)] | 45 |
| 2018/C 197/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Légi közlekedés: Nyitott és összekapcsolt Európa (COM(2017) 286 final) és Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a légi közlekedés területén zajló verseny védelméről és a 868/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről [COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)] | 58 |
| 2018/C 197/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (átdolgozás) (COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD)) | 66 |
| 2018/C 197/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 726/2004/EU rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD)) | 71 |
| 2018/C 197/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)) | 72 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

az EGSZB 531. plenáris ülése (2018. január 17–18.)

2018/C 197/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai szabványosítás 2018. évi uniós munkaprogramja [COM(2017) 453 final]

[COM(2017) 453 final]

17

2018/C 197/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről és a 2001/413/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD))

(COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD))

24

2018/C 197/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye - Javaslat tanácsi irányelvre a 2011/16/EU irányelvnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatosan az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról [COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

[COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

29

2018/C 197/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Ajánlás tanácsi ajánlásra az euróövezet gazdaságpolitikájáról [COM(2017) 770 final]

[COM(2017) 770 final]

33

2018/C 197/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1071/2009/EK rendelet és az 1072/2009/EK rendelet ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról [COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

[COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

38

2018/C 197/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 96/71/EK irányelvhez és a 2014/67/EU irányelvhez kapcsolódóan a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályok meghatározásáról [COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)] és Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, napi és heti pihenőidőre vonatkozó követelményei tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról [COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)]

[COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)]

[COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)]

45

2018/C 197/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Légi közlekedés: Nyitott és összekapcsolt Európa (COM(2017) 286 final) és Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a légi közlekedés területén zajló verseny védelméről és a 868/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről [COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

(COM(2017) 286 final)

[COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

58

2018/C 197/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (átdolgozás) (COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD))

(COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD))

66

2018/C 197/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 726/2004/EU rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD))

(COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD))

71

2018/C 197/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD))

(COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD))

72

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

az EGSZB 531. plenáris ülése (2018. január 17–18.)

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kkv-k támogatása Európában, különös hangsúlyt helyezve a kkv-kkal kapcsolatos horizontális jogalkotói megközelítésre és a kisvállalkozói intézkedéscsomag „gondolkozz először kicsiben” elvének tiszteletben tartására

(feltáró vélemény)

(2018/C 197/01)

| Előadó: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Panagiotis GKOFAS |

Előadó:

Milena ANGELOVA

Társelőadó:

Panagiotis GKOFAS

| Felkérés: | a Tanács bolgár elnöksége, 2017.9.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.12.18. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.17. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 241/5/8 |

Felkérés:

a Tanács bolgár elnöksége, 2017.9.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.12.18.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.17.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

241/5/8

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) hangsúlyozza, hogy a kkv-kra külön figyelmet kell fordítani (1), és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagot (SBA) és az abban foglalt elveket jogilag kötelező erejűvé. Ezt az Európai Unió, a tagállamok – ezen belül a regionális és helyi szint – és a vállalkozások szövetségei részéről gyors, gondosan megtervezett és összehangolt közös intézkedéseknek kell kísérniük, amelyek a kkv-k helyzetének tényleges javítását célozzák. Valamennyi szereplőnek el kell köteleznie magát mindazon intézkedések végrehajtása mellett, amelyekről közösen megállapodtak, és felelősséget kell vállalnia a társadalmi fejlődéssel és a gazdasági haladással összefüggésben. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az európai szemeszterbe szorosabban be kell vonni a szociális partnereket és a kkv-kat képviselő szervezeteket, ideértve a tagállami partnerségi megállapodások végrehajtásáról és eredményeiről való következetes beszámolást és azok nyomon követését. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) végrehajtását vegye fel állandó ellenőrzési feladatként a szemeszterbe és az éves növekedési jelentésbe, szoros együttműködésben a kkv-kat képviselő szervezetekkel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB egyrészt inkluzív, következetes, eredményes horizontális európai kkv-politikát szorgalmaz, amely a kkv-k összes különböző alcsoportjának a szükségleteit is figyelembe veszi, ideértve például az értéket teremtő vállalatokat, a mikro- és kisvállalkozásokat, a családi és hagyományos vállalkozásokat, valamint a távoli területeken működő vállalkozásokat, az önálló vállalkozókat és a kézműipart, másrészt pedig úgy véli, hogy mindenképpen szükség van ezek mindegyikének külön meghatározására (2). Eredményesen védeni kell az EU társadalmi és piaci modelljének szerves részét alkotó gazdasági demokrácia formáin alapuló vállalkozási tevékenység folytatásának szabadságát, amelyet az Alapjogi Charta is elismer, és erősíteni kell a vállalkozói szellemet, kultúrát és oktatást Európában. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB ajánlja, hogy az Európai Unió Tanácsának soros bolgár, osztrák és román elnöksége hozzon létre és működtessen egy „a kkv-kkal foglalkozó közös intézményközi állandó tanácsadó csoportot” a kkv-kat képviselő szervezetekkel. A csoport a kkv-kra vonatkozó horizontális és ágazatközi szakpolitikákat és programokat érintő 2014–2020-as munkatervek nyomon követésével és az ezekről való beszámolással kezdhetné meg munkáját. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az e dokumentumban szereplő konkrét javaslatokat gyorsan végre kell hajtani, és arra kéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy tegyenek gyors lépéseket ennek céljából. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Háttér és a jelenlegi helyzet

| 2.1. | Az Európai Unió Tanácsának soron következő bolgár elnöksége 2017 szeptemberében kérte, hogy készüljön feltáró vélemény a kkv-k európai támogatásáról, külön hangsúlyt helyezve a kkv-kat középpontba helyező horizontális jogalkotási megközelítésre, valamint az SBA és a „gondolkozz először kicsiben” elv tiszteletben tartására. Az EGSZB nagyon nagyra értékeli e kezdeményezést, mivel az összhangban van az EGSZB véleményeiben megfogalmazott számos arra irányuló felhívással, hogy tegyék az SBA-t és az abban megállapított elveket jogilag kötelező erejűvé. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Európai Bizottság 2017 júniusában menetrendet (3) tett közzé, hogy konzultációt indítson a kkv-k fogalommeghatározásának relevanciájáról és frissítésének szükségességéről. Az erre beérkezett kezdeti válaszok tanúsága szerint a válaszadók többsége – 22-ből 18 – elavultnak tartja a fogalommeghatározást, és kéri annak napra késszé tételét és kiigazítását (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az Európai Bizottság 2011-ben közzétette „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című közleményt (5), hogy felgyorsítsa az SBA végrehajtását (6), majd 2014-ben nyilvános konzultációt indított arról, hogy hogyan kellene átdolgozni az SBA-t (7), de sajnálatos módon nem került sor további politikai intézkedésekre ennek nyomon követése érdekében. Az SBA terén elért éves előrehaladást a kkv-követek hálózata vizsgálja felül, de sok munkára van szükség ahhoz, hogy ezek az információk ténylegesen eljussanak a kkv-khoz és az őket képviselő szervezetekhez. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság által a „gondolkozz először kicsiben” elv végrehajtása érdekében tett célzott erőfeszítéseket és különösen a kkv-k érdekeinek figyelembevételét célzó megközelítést, amelyet a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT), valamint az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezés is alkalmaz (8). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB sajnálattal látja, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elv tényleges alkalmazása terén továbbra is szétaprózott és messze nem teljes az előrehaladás. A végrehajtás késlekedése nagyon veszélyes, mert a kkv-k minden eddiginél nagyobb kihívásokkal néznek szembe – ilyenek többek között az éles verseny, a szakképzett munkaerő hiánya, a munkavégzés és a fogyasztás új formái, az egyre összetettebb és intenzívebb információáramlás, az innovációhoz rendelkezésre álló erőforrások korlátozottsága, a vállalkozói szerep folyamatos leértékelődése, a volatilis pénzügyi piacok, a finanszírozáshoz való hozzáférés bonyolultsága és a külső környezettől való nagy mértékű függés, valamint a korlátozott alkupozíció (9). A kkv-k helyzetét tovább súlyosbító tényezők többek között a technikai szabványosítás túlzottan összetett folyamata, a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó és az általános adatvédelmi szabályok, a globális szereplők általi piaci visszaélések, valamint az uniós/nemzeti közbeszerzésekben és a globális értékláncokban való részvétel akadályozottsága. Hatékonyabb megoldásokat kell kialakítani, különösen amennyiben a kkv-kat strukturális problémák és a piac elégtelenségei is negatívan érintik. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A digitalizáció és a vele járó technológiai fejlesztések, ezen belül az e-kereskedelem, nemcsak értékes lehetőségeket jelentenek a kkv-k számára, hanem fontos kihívásokat is, amelyek kultúrájuk, tevékenységeik és üzleti modelljeik megváltoztatására késztetik őket. Rendkívül kívánatos lenne, hogy a kkv-k számára legfontosabb gazdasági ágazatok és régiók szorosabban részt vegyenek az Ipar 4.0-ban. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Jobb politikai döntéshozatal és eredményesebb megvalósítás

| 4.1. | Az EGSZB szerint a kkv-k fogalommeghatározása nem ad választ a kkv-k összes problémájára, de olyan eszköz, amely jobb hozzáférést biztosíthat a támogatási intézkedésekhez. A fogalommeghatározás bármely átdolgozásának annak értékelésén kell alapulnia, hogy a javasolt módosítások milyen hatást gyakorolnak az Unió kkv-kra vonatkozó politikáira és -programjaira és különösen az azok növekedéshez és a munkahelyteremtéshez való hozzájárulására. A frissítésnek figyelembe kell vennie a konzultációk eredményein alapuló fő ajánlást és az Európai Unió Bíróságának határozatát (10). Az EGSZB további erőfeszítéseket kér annak megállapítása érdekében, hogy a felülvizsgálat kiterjedhet-e legalább a következőkre (11): rugalmasság a kkv-k számára annak megválasztása terén, hogy az ajánlás mellékletének 2. cikkében (12) szereplő három kritérium közül melyik kettőt teljesítik, a személyzet létszámára vonatkozó kritérium (13) egyetlen fő kritériumként való megszabása helyett; a 2. cikkben foglalt küszöbértékek szükség szerinti frissítésére irányuló intézkedések, többek között azoknak a 2013/34/EU irányelvben (14) meghatározott legfrissebb megközelítéssel való összehangolása, valamint a 3. cikkben (15) foglalt korlátozó szabályok újbóli értékelése és felülvizsgálata révén. A kkv-k meghatározásának felülvizsgálata során az Európai Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a kkv-k európai, nemzeti és regionális szervezeteivel. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A kkv-kat támogató intézkedések kidolgozását illetően részletesebb, differenciált megközelítést kell alkalmazni, amely figyelembe veszi a kkv-k sokszínűségét és változatosságát, valamint a kkv-kat érintő különböző piaci elégtelenségeket. A kkv-k növekedését előmozdító szakpolitikai intézkedések megfelelő portfóliójának kialakításához és eredményes megvalósításához fel kell tárni a gazdasági fejlődés folyamatához értéket hozzáadni képes (16), különféle jogi formákban működő és eltérő működési modelleket követő (17) egyes alcsoportok (18) konkrét szükségleteit, és ehhez minden egyes ilyen csoportra külön definíciót kell rögzíteni (19). Eredményes marketinget kell alkalmazni, és az uniós szemeszter keretében uniós szinten évente objektív tanulmányokat – köztük a tagállami támogatási intézkedésekre vonatkozó mennyiségi elemzéseket – kell nyomon követni és értékelni. |
| --- | --- |

4.2.

5.   A kkv-k finanszírozása

| 5.1. | A kkv-k többsége nagyon kis méretű és mikrovállalkozás, és ezek közé tartoznak az önálló vállalkozók és a szabadfoglalkozásúak is. E csoportok a finanszírozást illetően nagyon sajátos szükségletekkel rendelkeznek: viszonylag kis összegekre van szükségük, nem tudnak biztosítékot nyújtani, és nagyon korlátozott kapacitásokkal rendelkeznek az adminisztratív formaságokkal való megbirkózáshoz. Figyelemmel arra, hogy jelentős lehetőségek rejlenek bennük arra, hogy fenntartható munkahelyeket teremtsenek, különösen a viszonylag kis és távoli városokban, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy finanszírozási szükségleteik kielégítése érdekében helyezzen nagyobb hangsúlyt az egyszerű, könnyen hozzáférhető eszközök kidolgozására. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Hitel

| 5.2.1. | Mivel a kkv-charta és az SBA szerepel a bankunióval kapcsolatos legújabb uniós prioritások között, az EGSZB átfogóbb, mélyreható és következetes megközelítést kér annak vizsgálatára, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvet hogyan alkalmazzák, illetve hogyan lehetne alkalmazni az uniós bankpolitikákra és a tagállamok különböző nemzeti banki és pénzügyi jogszabályaira. Az EGSZB felkéri az Európai Bankhatóságot, hogy biztosítsa az EGSZB képviseletét a banki érdekképviseleti csoportban, valamint más érintett technikai fórumokon. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Az EGSZB kéri, hogy a tagállamok uniós koordináció mellett hozzák létre és alakítsák ki a „hitelügyi ombudsmanok” hálózatát, hogy még inkább megkönnyítsék és kiegyensúlyozottabbá tegyék a kkv-k és a hitelintézetek közötti párbeszédet. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | A bankok és kkv-k közötti információs hézag szűkítése és a kkv-k pénzügyi ismereteinek javítása érdekében az EGSZB javasolja, hogy – összhangban a bankoktól származó visszajelzésekre vonatkozó elvekkel (20) – kérjenek be és elemezzenek kvalitatív adatokat annak megismerése érdekében, hogy a közvetítő bankok hogyan használják fel a pénzügyi eszközöket a pénzügyi forrásokra leginkább rászoruló kkv-k elérése céljából (21), és hogy milyen okokból nem nyújtanak számukra hitelt. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Az EGSZB súlyos aggodalmának ad hangot azokkal a beszámolókkal kapcsolatban, amelyek szerint bankcsődök kapcsán egyes kisvállalkozások egyszerű likviditási problémák miatt kénytelenek voltak megszüntetni működésüket, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon gyors intézkedéseket a hasonló esetek jövőbeli megelőzése érdekében. Az egyik megoldás egy olyan vállalati hitelkártya lehetne, amely rögzíti a hitelfelvevői múltat, és a prudens múltbeli magatartás alapján (22) lehetővé teszi a hitelkeret növelését. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | A személyközi hitelezés innovatív platformjaiban nagy lehetőségek rejlenek a kkv-k alternatív finanszírozási forrásaként, minthogy lehetővé teszik a pénzügyi közvetítés nem banki formáit. A hitelezés ezen új formáiban rejlő óriási potenciál kibontakozását azonban még mindig tisztázatlan jogi és szabályozási területek gátolják. Az EGSZB felkéri a politikai döntéshozókat, a szabályozókat és az érdekelt feleket, hogy nemzetközi erőfeszítés keretében tisztázzák az e területen működő fő pénzügyi közvetítőkre irányadó szabályokat, anélkül, hogy jelentős szabályozási terhet hoznának létre. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Tanulmányozni és terjeszteni kell a kkv-k finanszírozáshoz való könnyű és megfizethető hozzáférésének tagállami bevált gyakorlatait, és ösztönözni kell ezek lemásolását. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | Európában a kkv-k a likviditás hiánya, a nagy kibocsátási költségek és a magas szintű tájékoztatási követelmények miatt alig vagy egyáltalán nem férnek hozzá a vállalati kötvénypiachoz. Az EGSZB úgy véli, hogy a kkv-knak szóló arányos jegyzési és közzétételi követelmények, a speciális ösztönzők bevezetése és a kkv-kra szakosodott tőkepiacok tagállami szinten történő létrehozása segíteni fognak ezen akadályok leküzdésében. |
| --- | --- |

5.2.7.

5.3.   
  Uniós források

| 5.3.1. | Az állami támogatásra vonatkozó szabályokat egyszerűsíteni és frissíteni kell, megszüntetve ezzel a bizonytalanságokat a kkv-k számára, különösen a fizikai személyekkel való kapcsolattal, az állami vagy önkormányzati tulajdonnal, a holdingszerkezetekkel és egyéb korlátozásokkal kapcsolatban, amelyek nagyon nehezen követhetők nyomon. Az EGSZB egyetért a „Túlszabályozás az esb-alapoknál” (Gold-plating in the ESIF) című, az Európai Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által 2017-ben közzétett tanulmány következtetéseivel, különösen azzal, hogy a szabályok további egyszerűsítésére, a valósághoz való jobb hozzáigazításukra és alkalmazásuk rugalmasabbá tételére van szükség, mivel a szabályok összetettsége növeli az adminisztratív terhet, a párhuzamos követelmények kockázatát, valamint annak a kockázatát, hogy a szabályoknak való megfelelést a megvalósított projektek eredményei elé helyezik (23). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Ha uniós szinten dolgoznak ki támogatási intézkedéseket és programokat, ezeknek olyan kritériumokat kell magukban foglalniuk, amelyek garantálják az észszerű földrajzi egyensúlyt. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Az EGSZB nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy tartsa fenn és fejlessze tovább a COSME programot, amely a kkv-kat támogató fontos eszköz (24). |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Az EGSZB sajnálatosnak tartja, hogy nagyon kevés az adat az egyértelműen a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben a kkv-kkal kapcsolatos szakpolitikai intézkedésekre fordított forrásokkal elért hatásról. Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy mielőbb orvosolja e problémát, és az említett intézkedések hatásainak értékelésekor a minőségi és a mennyiségi kritériumokat egyaránt kövesse nyomon, és számoljon be ezekről. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a következő többéves pénzügyi keret kereteinek kialakításakor eredményesebben valósítsák meg a partnerség elvét (25). Noha a szociális partnerek döntéshozatali folyamatban való részvétele kötelező, a gyakorlatban számos akadály gátolja, hogy tényleges hatást gyakoroljanak a döntésekre. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | A kkv-knak nyújtott támogatás többnyire a kkv-k által végzett kutatás és innováció fokozására, valamint az induló vállalkozásokra irányul. Az EGSZB – anélkül, hogy megkérdőjelezné e szakpolitikák fontosságát – hangsúlyozni kívánja, hogy ezek előnyeiből az összes kkv nagyon csekély töredéke részesül majd, és ezért diverzifikáltabb támogatási eszközöket kér, amelyek a vállalkozások valamennyi típusának szólnak, és azok életciklusának valamennyi szakaszát lefedik. |
| --- | --- |

5.3.6.

5.4.   
  Saját tőke

| 5.4.1. | A tőkepiaci unió fejlődése, azaz a kockázati tőkealapok, magántőkepiacok bővülése, ideértve az informális piacokat, az informális befektetőket (üzleti angyalok) és a közösségi finanszírozást, javította a kkv-k bizonyos kategóriáinak a kockázati tőkéhez való hozzáférését. A kkv-k nagyon nagy aránya azonban valószínűleg nem nagyon képes kihasználni ezeket. Még az innovatív vállalatok, az induló vállalkozások és a közepes méretű cégek számára sem könnyű az új eszközök hasznosítása, és a helyi tőkepiacok fejlettségi szintje és a megfelelő jogszabályok hiánya miatt továbbra is jelentősek az egyes országok közötti különbségek. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson jobb tájékoztatást és mentorálást a kkv-k számára, hogy szélesítse stratégiai jövőképüket, és még inkább képessé tegye őket a sajáttőke-finanszírozás igénybevételére. Mivel a kkv-k hagyományosan többnyire hitelfinanszírozásra támaszkodnak, nem ismerik kellőképpen az alternatív eszközöket, és bizonytalanul állnak hozzá a sajáttőke-finanszírozáshoz. Jóllehet az EGSZB elismeri az Európai Bizottság által a közelmúltban az egyes pénzügyi eszközök ismertségének fokozása érdekében tett erőfeszítéseket, hangsúlyozza, hogy ez nem elegendő, és kéri, hogy támogassák a vállalkozások szervezeteit, és ösztönözzék őket a kkv-k vállalkozásfinanszírozásra irányuló hosszú távú stratégiai megközelítésének fejlesztésére. Mivel napi kapcsolatban állnak a kkv-kkal, segíthetik őket annak jobb megértésében, hogy a különböző eszközök hogyan szolgálhatják a kkv-k különböző finanszírozási szükségleteit életciklusuk meghatározott szakaszaiban. |
| --- | --- |

5.4.2.

6.   Tényeken alapuló, gyakorlati fellépésekre van szükség a kkv-k támogatásához

| 6.1. | A kkv-követek hálózata hasznos eszköz lehet (26), ennek ellenére sajnos számos országban nem sikerült bizonyítania tényleges többletértékét, és nagyon nehéz nyomon követni munkájának eredményeit. Ha újra kívánnák éleszteni egy ilyen hálózat kitűnő elképzelését, annak fontosabb szerepet kell kapnia, amelybe bele kell tartoznia a nemzeti és helyi kkv-szervezetekkel való szorosabb és közvetlen kapcsolatnak, valamint a bevált gyakorlatok és jelentések megosztásának. Az EGSZB ajánlja, hogy a hálózat hozzon létre és tegyen elérhetővé egy bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló platformot annak érdekében, hogy a kkv-kat képviselő uniós/nemzeti szervezetekkel együttműködve éves jelentést tudjon készíteni arról, hogy ténylegesen hogyan érvényesül a „gondolkozz először kicsiben” elv. Egyszersmind ajánlja, hogy a nemzeti kkv-követ mellett működjön egy olyan követ is, akit a kkv-szervezetek jelölnek ki. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EGSZB hasznosnak tartja, hogy a követek részt vegyenek a kkv-k éves teljesítményértékelésében, és általános iránymutatásokat kapjanak az Európai Bizottságtól a kkv-szervezetekkel való módszeresebb és strukturált együttműködés érdekében. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | A kkv-közgyűlést „a kkv-k általános közgyűléseként” népszerűsítik, és az EGSZB teljes mértékben egyetért azzal az elképzeléssel, hogy legyen egy fórum, ahol a kkv-k találkozhatnak, azonosíthatják a sürgető problémákat, és megoldásokat kereshetnek. A kkv-közgyűlés hatékonyabb szintre való továbbfejlesztése és vita- és döntéshozatali platformként betöltött szerepének megerősítése érdekében az EGSZB nyomatékosan ajánlja a következőket:






  — | a kkv-szervezeteket szorosabban vonják be a közgyűlés éves előkészítésébe és nyomon követésébe, és kapjanak tényleges tanácsadói szerepet, |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

a kkv-szervezeteket szorosabban vonják be a közgyűlés éves előkészítésébe és nyomon követésébe, és kapjanak tényleges tanácsadói szerepet,

| — | a közgyűlés ülésein biztosítsanak több elemző jellegű anyagot, amely semleges kutatók – elsősorban felsőoktatási intézmények – által ismertetett fontos tényeket, tendenciákat, elvárásokat tartalmaz, |
| --- | --- |

—

a közgyűlés ülésein biztosítsanak több elemző jellegű anyagot, amely semleges kutatók – elsősorban felsőoktatási intézmények – által ismertetett fontos tényeket, tendenciákat, elvárásokat tartalmaz,

| — | mielőbb vezessék be a hasonló léptékű fórumok bevált gyakorlatait, és végezzék el az ezekkel való sikeres összehasonlító elemzést (27), |
| --- | --- |

—

mielőbb vezessék be a hasonló léptékű fórumok bevált gyakorlatait, és végezzék el az ezekkel való sikeres összehasonlító elemzést (27),

| — | vezessenek be átlátható és inkluzív eljárást a részvételi felhívások tekintetében, amely garantálja a valamennyi tagállamot képviselő vállalkozókból, kkv-szervezetekből, közvetítőkből, felsőoktatási intézményekből és kutatóintézetekből, valamint politikai döntéshozókból álló megfelelő összetételt (28), |
| --- | --- |

—

vezessenek be átlátható és inkluzív eljárást a részvételi felhívások tekintetében, amely garantálja a valamennyi tagállamot képviselő vállalkozókból, kkv-szervezetekből, közvetítőkből, felsőoktatási intézményekből és kutatóintézetekből, valamint politikai döntéshozókból álló megfelelő összetételt (28),

| — | szülessenek kézzelfogható eredmények a közgyűlés tanácskozásai és munkája nyomán – például elvihető anyagok, a tennivalókat tartalmazó listák stb. Minden évben jelentést kellene készíteni arról, hogy hogyan hajtották végre az előző évi döntéseket, és ezt elérhetővé kell tenni, |
| --- | --- |

—

szülessenek kézzelfogható eredmények a közgyűlés tanácskozásai és munkája nyomán – például elvihető anyagok, a tennivalókat tartalmazó listák stb. Minden évben jelentést kellene készíteni arról, hogy hogyan hajtották végre az előző évi döntéseket, és ezt elérhetővé kell tenni,

| — | a program és a közgyűlés alatt megtárgyalandó kérdések körének eldöntésekor konzultáljanak a kkv-kkal és képviselőikkel. |
| --- | --- |

—

a program és a közgyűlés alatt megtárgyalandó kérdések körének eldöntésekor konzultáljanak a kkv-kkal és képviselőikkel.

| 6.4. | Abban a mélységes meggyőződésben, hogy a reprezentativitás növeli az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű szakpolitikák és intézkedések eredményességét, és további lendületet adhat az ágazati szintű szociális párbeszédnek, az EGSZB kéri a kkv-k jobb képviseletét az erős és reprezentatív kkv-szervezetek általi közös fellépésekbe való befektetés és a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje révén. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Az Európai Bizottság egyes, a kkv-k számára fontos tájékoztató portáljait nem fordították le valamennyi uniós nyelvre, ami hátrányos helyzetbe hozza a kkv-kat. Ugyanez vonatkozik a nyilvános konzultációk többségére is. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az EGSZB aggályosnak tartja, hogy túlságosan sok európai bizottsági tanulmány és felmérés elkészítésével magán tanácsadókat bíznak meg, amelyek nem ismerik mélyrehatóan a kkv-k politikáit és azok hatásait, mivel nincsenek napi kapcsolatban a kkv-kkal és nem képviselik azokat. Ahhoz, hogy a kkv-k uniós szinten tényleges hozzáadott értékhez jussanak, sürgős szükség van a kkv-szervezetekkel együttműködő független tudományos testületekre és köz-magán társulásokra. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Adminisztratív és szabályozásból eredő terhek

| 7.1. | Ha az európai, nemzeti, regionális és a helyi szabályozási terhek túlzott mértékűek, akkor továbbra is komoly akadályt jelentenek a kkv-k számára, mivel ezek a vállalkozások általában kevésbé vannak felkészülve az ilyen problémák kezelésére. Az EGSZB támogatja a kis-, közepes és mikrovállalkozásokra, illetve a polgárokra nehezedő terhek és a bürokrácia csökkentését. Az Európai Bizottságnak ugyanis a mennyiség helyett a minőségre kellene összpontosítania, és az adminisztratív terhek csökkentését kellene előtérbe helyeznie, mivel azok a vállalkozások többletköltségeinek tekinthetők, fékezik a versenyképességet, akadályozzák az innovációt és a munkahelyteremtést. Ezt nyilvánvalóan a kötelezettségek céljának és rendeltetésének a figyelembevételével kell elvégezni. Az EGSZB kitart amellett, hogy a szabályszerűségi eljárások ne legyenek szükségtelenül költségesek vagy hosszadalmasak. Az európai, a nemzeti és a regionális szintű jogalkotásban egyaránt a hallgatólagos beleegyezés elvét kell előmozdítani. A tagállamokat arra kell biztatni, hogy a közigazgatási adókat az adminisztratív költségeket meg nem haladó szinten tartsák. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az Európai Bizottság érintett szervezeti egységeinek alaposabban és szisztematikusabban kell alkalmazniuk az egyszeri adatszolgáltatás elvét és a kkv-tesztet (29), valamint jogilag kötelező erejűvé kell tenni őket, mert ezek gyakorlati alkalmazása jelenleg rendkívül korlátozott, mivel a tagállamok jóindulatára van bízva. E törekvésnek a kkv-kat érintő jogszabályokat és közigazgatási eljárásokat egyaránt fel kell ölelnie (többek között az egyetlen kapcsolattartási pont és a csökkentett jelentéstételi kötelezettségek bevezetése révén (30)). Az EGSZB hangsúlyozza, hogy fontos elkerülni a kért információk párhuzamosságát, ugyanakkor a jó kormányzás érdekében a szakpolitikák kialakításához, ellenőrzéséhez és értékeléséhez a feltétlenül szükséges és releváns adatoknak és információknak rendelkezésre kell állniuk a kormányzati adatnyilvántartásokban. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a különböző jogszabályok és szabályozások értékelésére vonatkozó azon kötelezettségvállalásait, amelyeknek még nem tett eleget vagy amelyekkel késlekedik, és mielőbb lépjen előre a kkv-kkal kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítése terén. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg és növelje a kkv-kkal foglalkozó igazgatóság adminisztratív kapacitásait. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy a hatásvizsgálat és a REFIT-program adott esetben külön hangsúlyt helyezzen a kkv-k szükségleteire. A tagállamoknak is hasonlóképpen kell eljárniuk. Az Európai Bizottság által az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról szóló közleményben kinyilvánított szándékot, miszerint „megvizsgálja annak lehetőségét, miként lehetne csökkenteni a tagállamok »túlbuzgóságát«”, a gyakorlatban meg kell valósítani (31), az intelligens szabályozásról szóló közleménnyel (32) összhangban, a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók védelmére vonatkozó szabályozás, a férfiak és a nők közötti egyenlőségre vonatkozó normák vagy a környezetvédelmi előírások korlátozása nélkül, többek között a tagállamok arra való ösztönzése révén, hogy egy központi szervre ruházzák a nyomon követés felelősségét. Ez megvalósulhat korai figyelmeztető szolgálat formájában, amely a túlszabályozás és a szükségtelen adminisztratív terhek megelőzése érdekében nyomon követi az uniós jogszabályok nemzeti, regionális és helyi szintű átültetésének következetességét. Az EGSZB azt is javasolja, hogy a kkv-követek napirendje kötelezően tartalmazza az Európai Bizottság szabályozási napirendjén szereplő kérdéseket. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Az EGSZB kéri az európai és nemzeti politikai döntéshozókat annak biztosítására, hogy az új jogszabályokat és végrehajtásukat módszeresen ellenőrizzék az uniós, nemzeti, regionális és helyi vállalkozói szövetségek képviselői. A felesleges költségek és terhek csökkentését eseti alapú értékelésből származó tények alapján kell megvalósítani. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Az EGSZB, mivel tisztában van azzal, hogy a vállalkozások átruházása kritikus fontosságú a kkv-k és különösen a családi vállalkozások számára, gyors intézkedéseket kér annak észszerű költségek melletti megkönnyítése és egyszerűsítése érdekében. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | A kockázatvállalás kultúráját szélesebb körben népszerűsíteni kell, többek között a második esélyt biztosító kedvezőbb jogszabályi keret kialakítása révén. Az olyan projekteket, mint a PRE-SOLVE és az Early Warning Europe, tovább kell fejleszteni, és valamennyi tagállamra ki kell terjeszteni őket. |
| --- | --- |

7.7.

8.   Humán erőforrások

| 8.1. | Jóllehet az EU-ban az új munkahelyek többségét kkv-k teremtik, újabban súlyos problémákkal néznek szembe a szakképzett munkaerőhöz – különösen a digitális gazdasággal kapcsolatos ismeretekkel rendelkező munkavállalókhoz – való hozzáférés terén, többek között azért, mert a népességet és az elöregedési tendenciát tekintve sok régióban romlik a demográfiai helyzet. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Még azokban a régiókban is nehéz a kkv-k számára a magasan képzett munkaerő felvétele és megtartása, valamint a munkaerőpiaci intézmények növekvő szabályozási és bürokratikus követelményeinek való megfelelés, amelyekben nő a népesség. A kkv-knak segítségre van szükségük a humán erőforrások megkeresése, vonzása és képzése terén. Olyan intézkedésekre van szükség, amelyek támogatják a kkv-kat a munkavállalóknak nyújtott egészségvédelmi és biztonsági képzés, valamint egészségügyi szolgáltatások vonatkozásában, például ilyen szolgáltatások kkv-kből álló klaszterek vagy csoportok számára való felkínálásával, csökkentve a költségeket és korlátozva a technikai formalitásokat. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan támogatási intézkedéseket, amelyek idényen kívüli és testre szabott képzési programokat biztosítanak a munkavállalók képesítése érdekében, és ösztönözze a tagállamokat az ilyen programok rendszeres biztosítására szolgáló rendszerek létrehozására, mivel a kisvállalatoknál magasak a kilépési ráták. Ezek az intézkedések segíteni fognak abban, hogy a kkv-k megbirkózzanak a kilátásaikat rontó munkaerőpiaci hiányosságokkal. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Az EGSZB külön hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség problémáival való megbirkózás érdekében növelni kell a tanulószerződéses gyakorlati képzések számát, valamint speciális mentorálási és egyéni konzultációs programokat kell kidolgozni. Ezt úgy kell megvalósítani, hogy a kkv-kra a lehető legkevesebb adminisztratív teher nehezedjen. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Az EGSZB megállapítja, hogy a foglalkoztatás növekedése elsősorban a kkv-szektorban és különösen a középvállalkozásoknál valósul meg. Ugyanakkor kihívást jelent azoknak a megfelelő módozatoknak a megtalálása, amelyek révén e vállalkozásoknál is biztosítható a munkavállalók és a munkaadók közötti társadalmi párbeszéd, valamint az ennek keretet adó konkrét struktúra kiépítése. Ezt segíthetné egy különböző országok bevált gyakorlataiból válogatott innovatív példák összegyűjtését célzó kezdeményezés. |
| --- | --- |

8.5.

9.   Vállalkozás

| 9.1. | Korábbi véleményeivel összhangban (33) az EGSZB aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a közelmúltbeli adatok szerint a „kényszervállalkozás” a jellemző, szemben az „önkéntes vállalkozással”, és arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan intézkedéseket, amelyek megfordítják ezt a tendenciát (34), és erőteljesebb vállalkozási kultúrát ösztönöznek Európában. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | A „Vállalkozás 2020” cselekvési terv (35) még messze nem valósult meg. Az EGSZB bármely további késedelmet rendkívül károsnak tartana, mivel a vállalkozói szellem Európában kevésbé erős, mint a világ más részeiben, és a jelenlegi intézkedések kevés hatással bírnak (36). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Aggodalomra ad okot az – különösen a mikrovállalkozások kapcsán –, hogy a kkv-k nem eléggé használják a digitális egységes piacot határokon átnyúló kereskedelmi kapcsolataikban. Ösztönözni kell tehát őket, hogy egyenlő piaci feltételek mellett, illetve a nagy nemzetközi és európai online kereskedőkkel egyforma esélyekkel ők is részt vegyenek a digitális egységes piacon. Meg kell erősíteni a kkv-kat abban, hogy joguk van megválasztani, hogy mely piacon kívánnak működni és hogy kivel kívánnak szerződést kötni. Ezzel az a cél, hogy a kkv-k ismét bízzanak a határokon átnyúló online kereskedelmi tranzakciókban. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Az EGSZB kéri, hogy általános kedvező légkört hozzanak létre, amely mindenki számára fellendítheti a vállalkozói tevékenységet anélkül, hogy a vállalkozók meghatározott csoportjait helyeznék előtérbe. E célból sürgősen szükség van egy, a vállalkozói gondolkodásmód oktatására vonatkozó cselekvési tervre. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Az EGSZB – hangsúlyozva a kulturális és társadalmi normák szerepét – arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy legyenek innovatívabbak a kockázatkerülési kultúrával való megbirkózás módjainak megtalálásában. Jobban fel kell hívni a figyelmet a vállalkozók és a vállalatok értékére, valamint a munkahelyteremtésben és a növekedésben játszott kritikus szerepükre, többek között a vállalkozói jogok külön pillérének (37) kidolgozása révén, amelynek a vállalkozások valamennyi sajátos formáját fel kell ölelnie, valamint egy európai évnek a vállalkozók évévé nyilvánításával. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak javítaniuk kell a vállalkozások keretfeltételeit, így például a finanszírozáshoz való hozzáférést, a szabályozási keretet és a vállalkozási ismeretek oktatását. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogasson és mozdítson elő a kisvállalkozások és a hagyományos családi vállalkozások irányításának javítását szolgáló tanácsadási szolgáltatásokat és programokat, mivel e vállalkozásoknál minden közvetlenül összefügg e tényezővel, valamint hogy támogasson és mozdítson elő az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos tanácsadási szolgáltatásokat és programokat, többek között online oktatási eszközök biztosítása révén olyan területeken, mint az üzleti tervezés és a gyártási szabványok, a fogyasztóvédelmi jogszabályok és egyéb szabályozások. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Piacra jutás

| 10.1. | Egyes tanulmányokból az derül ki, hogy a kkv-k nagyon kis hányada (38) tartja a belső piacot a saját hazai piacának. Bár a kkv-k többsége helyi szinten működik, üzleti tevékenységeik nagymértékben függenek a belső piaci szabályozásoktól. Az EGSZB szorgalmazza a belső piac – mind a termékek, mind a szolgáltatások piaca – elmélyítését, a szabályozási és adminisztratív akadályok megszüntetését, valamint a kkv-k belső piacon történő terjeszkedését támogató eszközök létrehozását. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy értékelje, hogy a különböző ágazatokban mely kkv-eszközök segíthetnének a kkv-knak abban, hogy aktívabban és jobban részt vegyenek a kereskedelmi megállapodásokkal és a piacvédelemmel kapcsolatos tárgyalásokban, valamint kéri, hogy tegyen erőfeszítést a legeredményesebb eszközök további előmozdítása érdekében, a „gondolkozz először kicsiben” elvet helyezve az uniós kereskedelempolitika középpontjába. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kkv-k egyre fontosabb témát jelentenek az EU számára, és gyors intézkedéseket kér annak érdekében, hogy egyre nagyobb mértékben végezhessenek nemzetközi tevékenységeket, és így kihasználhassák az idegen piacok nyújtotta lehetőségeket. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a kkv-k fontos piacokra – pl. Kínába, Japánba stb. – való belépését segíteni hivatott kkv-központok jobb és eredményesebb működését. Kéri az Európai Bizottságtól, hogy biztosítsa a kkv-kat képviselő szervezetek és a szabványosítási hatóságok közötti jobb és eredményesebb együttműködést a meglévő és új uniós műszaki szabványokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Egyes tagállamok tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról számolnak be a nagy kereskedelmi láncok részéről, amelyek túlzottan súlyos kereskedelmi feltételeket szabnak meg a kkv-k számára. Ez a probléma további tanulmányozást és megfelelő megoldást igényel. |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | Az EGSZB ezenkívül arra kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az európai és nemzeti programjai révén annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy növekedjen a kisvállalkozások részesedése a közbeszerzés keretében szerzett kormányzati szerződésekben (39). |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy fontos a kkv-szervezeteket partnerségekbe bevonni, hogy a képzés és a jobb koordináció révén uniós szinten meg tudjanak birkózni a természeti és nem természeti katasztrófák következményeivel. |
| --- | --- |

10.7.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Különösen most, 35 évvel a kézműipar európai évének az Európai Parlament általi elfogadása, 25 évvel a belső piac elindítása és 15 évvel az euro bevezetése után.

1

(2)  HL C 318., 2009.12.23., 22. o.; HL C 226., 2014.7.16., 10. o.

2

(3)  http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/sme-definition_hu.

3

(4)  http://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2017-2868537/feedback_hu?size=10&page=2. Az Európai Bizottság által a konzultáció következő szakaszának valamennyi uniós nyelven való elindítása érdekében tett erőfeszítések dicséretet érdemelnek, és lehetővé teszik a szélesebb körű részvételt.

4

(5)  COM(2011) 78 final.

5

(6)  COM(2008) 394 final.

6

(7)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_hu, Ref. Ares(2015)812234 – 2015.2.25.

7

(8)  COM(2016) 733 final.

8

(9)  Különféle tanulmányok, pl.: EP, 2011; CSES, 2012; Európai Bizottság, 2008; OECD, 1998.

9

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/AUTO/?uri=uriserv:OJ.C_.2017.030.01.0056.01.HUN&toc=OJ:C:2017:030:FULL, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183329&pageIndex=0&doclang=HU&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=687947, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183335&pageIndex=0&doclang=HU&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=691887.

10

(11)  HL C 81., 2018.3.2., 1. o..

11

(12)  A 2003/361/EK ajánlás mellékletének 2. cikke.

12

(13)  A 2003/361/EK ajánlás mellékletének 4. cikke.

13

(14)  A 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelv.

14

(15)  A 2003/361/EK ajánlás mellékletének 3. cikke.

15

(16)  HL C 81., 2018.3.2., 1. o..

16

(17)  HL C 345., 2017.10.13., 15. o. (3.2. pont).

17

(18)  HL C 81., 2018.3.2., 1. o..

18

(19)  HL C 318., 2009.12.23., 22. o.; HL C 226., 2014.7.16., 10. o.

19

(20)  http://www.ebf.eu/wp-content/uploads/2017/06/High-level-principles-on-feedback-given-by-banks-on-declined-SME-credit-applications.pdf.

20

(21)  Az azon jelenlegi negatív gyakorlat elleni fellépés céljából, amelyet követve a kereskedelmi bankok az olcsó, Unió által támogatott pénzügyi forrásokat lojális ügyfeleiknek kínálják fel, megfosztva a hozzáféréstől a kkv-k zömét.

21

(22)  Ilyen például a magyar Széchenyi Kártya.

22

(23)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/585906/IPOL_STU(2017)585906_EN.pdf.

23

(24)  HL C 181., 2012.6.21., 125. o.

24

(25)  1303/2013/EU rendelet (5. cikk), részletesebben a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben.

25

(26)  http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_hu. Tevékenységi jelentések és egyéb dokumentumok: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2666.

26

(27)  Például az EuriFi pénzügyi fórum http://www.eurofi.net/, a pénzügyi szolgáltatások éves fóruma (Annual Financial Services Forum) stb.

27

Annual Financial Services Forum

(28)  A kkv-k képviselete jelenleg vita tárgya, mert a kkv-közgyűlésre és az Európai Vállalkozásösztönzési Díj átadójára való belépés csak az Európai Bizottság által küldött személyes meghívóval lehetséges. Ennek eredményeképpen minden évben ugyanazok a résztvevők gyűlnek össze anélkül, hogy bármilyen garancia lenne arra, hogy saját országuk kkv-közösségét képviselik, és hogy képesek eljuttatni e közösségnek a közgyűlés üzeneteit. A témákhoz nem érkeznek javaslatok, és a napirend csak töredékes példákat tartalmaz a vállalkozásra. A közgyűlés nem vitat meg fontos kérdéseket, és nem készít javaslatokat.

28

(29)  http://www.eurochambres.eu/Content/Default.asp?PageID=1&DocID=7733.

29

(30)  COM(2011) 78 final, 8. o.

30

(31)  COM(2011) 78 final, 8. o.

31

(32)  HL C 303., 2016.8.19., 45. o. (2.9.1. pont).

32

(33)  HL C 81., 2018.3.2., 1. o.

33

(34)  Az adatok azt jelzik, hogy a válság 2008-as kezdetét követő öt évben a kkv-k száma nőtt, míg a hozzáadott érték és az alkalmazottak száma csökkent. Európai Bizottság: a kkv-teljesítményértékelőhöz kapcsolódó adatkészlet (2014-es kiadás).

34

(35)  COM(2012) 795 final.

35

(36)  Az EGSZB tanulmánya „A kkv-kkal kapcsolatos uniós szakpolitikák hatékonyságának értékelése a 2007–2015-ös időszakban” témában.

36

(37)  http://www.eurochambres.eu/custom/EUROCHAMBRES_proposal_for_a_European_Pillar_of_Entrepreneurial_Rights-2016-00213-01.pdf.

37

(38)  Svédországban mindössze a kkv-k 6 %-a.

38

(39)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/strategy_hu; https://www.ppact.eu/; www.sesamproject.eu; http://www.tenderio.com/.

39

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/10

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Átfogó megközelítés az iparpolitika kapcsán az EU-ban – az üzleti környezet javítása és az európai ipar versenyképességének támogatása

(feltáró vélemény)

(2018/C 197/02)

| Előadó: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Dirk BERGRATH |

Előadó:

Gonçalo LOBO XAVIER

Társelőadó:

Dirk BERGRATH

| Felkérés: | a Tanács bolgár elnöksége, 2017.9.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.12.18. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.17. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 134/1/0 |

Felkérés:

a Tanács bolgár elnöksége, 2017.9.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.12.18.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.17.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

134/1/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB felismeri, hogy a növekedés irányítása, valamint a tagállamok új irányzatokhoz és új gazdasági modellekhez való gyors alkalmazkodása szempontjából kulcsfontosságú tényező egy megújult uniós iparpolitikai stratégia. A tágabb értelemben vett ipar kulcsfontosságú a munkahelyteremtés szempontjából. Ezért az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kihívások kezelése érdekében fogadjanak el egy globális perspektívával rendelkező, hosszú távú és átfogó stratégiát a problémák rövid távú orvoslásán alapuló megközelítés helyett, mely utóbbi nem teszi lehetővé a növekedést és a munkahelyteremtést konkrétabb és fenntartható módon. Ebben a kontextusban hasznos lenne, ha az Európai Bizottság összehasonlító tanulmányt készítene a közelmúltban az Egyesült Államokban, Kínában és Koreában a feldolgozóipar támogatása érdekében elfogadott különböző tervekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A gyorsan bővülő üzleti szolgáltatások már most döntő fontosságúak a gyártási tevékenységek és mindenekelőtt a kkv-k számára. Az üzleti szolgáltatások és a gyártási tevékenységek megfelelő kombinációja alapvető jelentőségű a hatékonyság és versenyképesség eléréséhez, és ezért a korszerű iparpolitikai stratégia részét kell, hogy képezze. Az induló vállalkozásokat arra kell ösztönözni, hogy olyan megoldásokat dolgozzanak ki, amelyek fellendíthetik az ipari tevékenységeket és növelhetik a versenyképességet, különösen, ha hosszú távon is fenntarthatók akarnak lenni. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nem pusztán politikai célkitűzésként, hanem prioritásként kell kezelni azt a törekvést, hogy 2020-ra az ipar adja nagyjából a GDP 20 %-át (1), szemben a jelenlegi 15,1 %-kal, ezt azonban egy hosszú távú tervhez kell igazítani. Az európai politikának továbbra is erre a célra kell összpontosítania, de mindig szem előtt kell tartani az egyes tagállamok eltérő strukturális helyzetét, és el kell kerülni az egységes piac szétaprózódását. Ennek az Európai Bizottság számára prioritásnak kell maradnia. Új, megbízható és mérhető célok meghatározása is hozzájárulhat ahhoz, hogy a tagállamok erősebben elköteleződjenek az ipari tevékenységek iránt, és figyelmük jobban ráirányuljon arra a hozzájárulásra, amelyet ezek a tevékenységek jelentenek az európai polgárok jóléte szempontjából. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB üdvözli a Juncker elnök által meghatározott fő célkitűzést, hogy az európai ipart erősebbé és versenyképesebbé kell tenni, és annak továbbra is világvezetőnek kell maradnia, vagy világvezetővé kell válnia az innováció, a digitalizáció és a szén-dioxid-mentesítés terén. Ennek megvalósításához Európának egy hosszú távú stratégiára van szüksége, amely valódi intelligens szakosodáson és a tagállamaiban megvalósuló strukturális sokféleségen és rugalmasságon, valamint a működési környezetben bekövetkező alapvető, gyors és korábban nem tapasztalt változások előrejelzésén alapul. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB szerint annak érdekében, hogy a tagállamok között jobb legyen az egyensúly a versenyképesség terén, a szociális partnerekkel és a civil szervezetekkel egyeztetett strukturális reformokat kell végrehajtani, valamint specifikus szakpolitikai módosításokat kell napirendre tűzni az oktatás, a K+F tevékenységek, a köz- és magánberuházások, valamint a termelékenység területén. Ezeken a konkrét területeken meg kell osztani egymás között a bevált gyakorlatokat. Európa jelenlegi általánosan pozitív gazdasági teljesítménye alapján itt a megfelelő pillanat ezek megvalósításához. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy Európa vonzerejének minden innováción és versenyképességen alapuló iparpolitika számára prioritásnak kell lennie, és napirendre kell tűzni néhány ágazat visszahelyezését. Ennek a visszahelyezésnek Európa fő értékein, vagyis a tudáson, innováción, magas szintű készségeken, K+F tevékenységeken alapuló gazdasági modellen, valamint az uniós szociális normákat tiszteletben tartó üzleti tevékenységek számára biztosított barátságos és fenntartható környezeten kell alapulnia. Ez csak a nagyvállalatok és a kkv-k közötti szoros együttműködés révén valósítható meg, amely pozitív dinamikát kölcsönöz az innovációs ciklusnak. Ezt az együttműködést az uniós kutatási, fejlesztési és innovációs (K+F+I) források elosztásánál is figyelembe kell venni, és el kell mélyíteni a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben. Egy pozitív költségvetési irányvonal nagymértékben megkönnyítené a közvetlenül az európai ipar versenyképességének növelését célzó új források elkülönítését. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az éves „Ipar napját”, mivel jó eszköznek tekinti ahhoz, hogy kiemeljük az EU prioritásait és népszerűsítsük ezt a célkitűzést. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket be kell vonni az Ipar napjába, és rámutat együttműködési képességükre e kihívás kezelésében. Fontos Európa számára, hogy minden polgár megértse a „Made in Europe” márka erejét és mindannyiunk szerepét e feladat teljesítésében. Az európai ipar hatással van a társadalomra, és ez minden európai polgár számára egyértelmű kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy szükség van a készségekre vonatkozó új szakpolitikák kialakítására és elfogadására. Európának a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek bevonása mellett kell szembenéznie ezzel a kihívással annak biztosítása érdekében, hogy tiszteletben tartsák a munkaerőt, valamint annak jogait és kötelezettségeit, de úgy, hogy az a jövőbe mutató is legyen, és szem előtt tartsa azt, hogy az oktatási és képzési rendszereket gyorsabban hozzá kell igazítani az újonnan megjelenő munkahelyekhez. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló új kezdeményezését, hogy hozzanak létre egy európai keretrendszert a minőségi és hatékony tanulószerződéses gyakorlati képzés számára, amely segíthet orvosolni a munkaerőhiányt, és a vállalkozások számára olyan munkaerőt biztosíthat, amely rendelkezik a szükséges gyakorlati készségekkel és ismeretekkel (2). Az európai munkaerő minősége és mennyisége talán az egyik legfontosabb kihívást jelenti Európa versenyképessége szempontjából, és minden tagállamnak szerepet kell vállalnia ebben a hatalmas feladatban. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy az egyenlő versenyfeltételek szempontjából alapvető fontosságú, hogy kompromisszum szülessen a tisztességes kereskedelem globális szereplők általi tiszteletben tartásával kapcsolatban (3). Európának példát kell mutatnia a fenntarthatóságot, az európai szociális normák tiszteletben tartását és a tisztességes versenyt illetően, és aktívan be kell vonnia más régiókat is. Azonban Európa nem hagyhatja figyelmen kívül más globális szereplők jelenleg alkalmazott „rossz gyakorlatait” sem, amelyek veszélyt jelentenek az európai értékekre, a versenyképességre, a munkahelyekre és a jólétre nézve. Európának ébernek kell lennie, és a megfelelő eszközöket kell alkalmaznia az általa vallott értékek és az európai ipari vállalatok támogatása érdekében. A WTO-szabályok tiszteletben tartása mellett az európai szabályozásnak kezelnie kell a többletkapacitás, a jogellenes állami támogatás és a tisztességtelen verseny egyéb formái által jelentett problémákat. Az Európai Bizottság által előírt dömpingellenes intézkedések elengedhetetlenek a tisztességes üzleti környezet megteremtéséhez, azonban ezeket jobban, gyorsabban és rugalmasabban kell nyomon követni, hogy a különböző ipari szektorokat sújtó közvetett „mellékhatások” nélkül valósíthassuk meg a végső célt (4). |
| --- | --- |

1.10.

2.   Európa jelenlegi helyzete és az Európai Bizottság közleménye

| 2.1. | A soron következő bolgár elnökség kérése néhány nappal azelőtt érkezett, hogy az Európai Bizottság közzétette a „Beruházás az intelligens, innovatív és fenntartható iparba – Megújított uniós iparpolitikai stratégia” című közleményét. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2017. július 5-én az Európai Parlament felhívott egy ambiciózus uniós iparpolitika megteremtésére, amely magában foglal „egy uniós stratégiát és cselekvési tervet Európa újraiparosítására irányuló következetes és átfogó iparpolitikához, célok, mutatók és időrend meghatározásával”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az azt követően kiadott közlemény legkevésbé sem mutatja az Európai Bizottság aggodalmát e kérdést illetően. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Jelen véleménynek nem célja, hogy a közleményre összpontosítson. Azonban nem hagyhatók figyelmen kívül a következő pontok:






  — | a közlemény úgy mutatja be az európai ipart, mint amely 2009 óta folyamatos emelkedő tendenciát mutat. Rejtélyes, hogy az Európai Bizottság miért utal 2009-re, a gazdasági válság legrosszabb évére. Sem az ipari hozzáadott-érték, sem a foglalkoztatás aránya nem tért vissza a válságot megelőző 2007-es szintre azon szerkezeti reformok és kínálatorientált politikák ellenére – pontosabban azok miatt –, amelyek még mindig akadályozzák a keresletet Európa peremvidékein; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

a közlemény úgy mutatja be az európai ipart, mint amely 2009 óta folyamatos emelkedő tendenciát mutat. Rejtélyes, hogy az Európai Bizottság miért utal 2009-re, a gazdasági válság legrosszabb évére. Sem az ipari hozzáadott-érték, sem a foglalkoztatás aránya nem tért vissza a válságot megelőző 2007-es szintre azon szerkezeti reformok és kínálatorientált politikák ellenére – pontosabban azok miatt –, amelyek még mindig akadályozzák a keresletet Európa peremvidékein;

| — | nehéz pontosan meghatározni, hogy mi az újdonság az Európai Bizottság megközelítésében. A közlemény többnyire az Európai Bizottság szokásos (kínálatorientált) iparpolitikai ajánlásait tartalmazza: a bürokrácia csökkentése, az egységes piac elmélyítése és a beruházási tőke fejlesztése (a kockázati tőke értékpapírosítási piacának újjáélesztése, ESBA stb.); |
| --- | --- |

—

nehéz pontosan meghatározni, hogy mi az újdonság az Európai Bizottság megközelítésében. A közlemény többnyire az Európai Bizottság szokásos (kínálatorientált) iparpolitikai ajánlásait tartalmazza: a bürokrácia csökkentése, az egységes piac elmélyítése és a beruházási tőke fejlesztése (a kockázati tőke értékpapírosítási piacának újjáélesztése, ESBA stb.);

| — | az egységes piacra vonatkozó stratégia mellett az Európai Bizottság hangsúlyozza a további szakképzési intézkedések szükségességét. Azonban leszámítva azt a szándékát, hogy más ágazatokra (vagyis acél-, papír-, környezetbarát technológiákkal és megújuló energiákkal foglalkozó ágazatok) is kiterjessze a „nemzeti hatáskörbe tartozó stratégiák” kidolgozására irányuló támogatását, konkrét javaslatokat valójában nem tett; |
| --- | --- |

—

az egységes piacra vonatkozó stratégia mellett az Európai Bizottság hangsúlyozza a további szakképzési intézkedések szükségességét. Azonban leszámítva azt a szándékát, hogy más ágazatokra (vagyis acél-, papír-, környezetbarát technológiákkal és megújuló energiákkal foglalkozó ágazatok) is kiterjessze a „nemzeti hatáskörbe tartozó stratégiák” kidolgozására irányuló támogatását, konkrét javaslatokat valójában nem tett;

| — | a finanszírozás kérdését tekintve az Európai Bizottság felsorolja a meglévő strukturális és beruházási alapokat, a támogatásokat nyújtó intézményeket és programokat (esb-alapok, ESBA, EBB, Horizont 2020 stb.), és teljesen figyelmen kívül hagyja annak döntő kérdését, hogy a brexit után lecsökkent uniós költségvetés hogyan lesz képes támogatni az iparpolitikai kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

—

a finanszírozás kérdését tekintve az Európai Bizottság felsorolja a meglévő strukturális és beruházási alapokat, a támogatásokat nyújtó intézményeket és programokat (esb-alapok, ESBA, EBB, Horizont 2020 stb.), és teljesen figyelmen kívül hagyja annak döntő kérdését, hogy a brexit után lecsökkent uniós költségvetés hogyan lesz képes támogatni az iparpolitikai kezdeményezéseket;

| — | az energia, közlekedés-, digitalizációs- és kereskedelempolitika területén az Európai Bizottság összefoglalja a már megtett intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

az energia, közlekedés-, digitalizációs- és kereskedelempolitika területén az Európai Bizottság összefoglalja a már megtett intézkedéseket;

| — | egy, a szolgáltatásokra összpontosító induló technológiai vállalatokon alapuló új gazdaság megjelenésével kívánatos lenne ezeket a vállalatokat jobban bevonni az ipari ágazatba nemcsak a különböző ágazatok jobb kiszolgálása, hanem azok fenntarthatóságának elősegítése érdekében is. (A vállalkozók 50 %-ának kell üzleti kudarccal szembesülnie tevékenységük első öt évében! (5)) |
| --- | --- |

—

egy, a szolgáltatásokra összpontosító induló technológiai vállalatokon alapuló új gazdaság megjelenésével kívánatos lenne ezeket a vállalatokat jobban bevonni az ipari ágazatba nemcsak a különböző ágazatok jobb kiszolgálása, hanem azok fenntarthatóságának elősegítése érdekében is. (A vállalkozók 50 %-ának kell üzleti kudarccal szembesülnie tevékenységük első öt évében! (5))

| 2.5. | A közlemény nem teljesen új keletű (6). A már megtett szakpolitikai intézkedések összefoglalása az Európai Parlament által szorgalmazott és a közlemény címében („Megújított uniós iparpolitikai stratégia”) ígért új, koherens stratégiai megközelítés nélkül. Itt az ideje, hogy Európa levonja a tanulságokat a múltból és a jövő felé tekintsen, szem előtt tartva polgárainak érdekeit és az európai modell fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az európai ipari stratégia kontextusában szükség van egy olyan következetes ipari cselekvési tervre, amely kötelező érvényű célokat, ütemezést, eszközöket tartalmaz, és közös felelősséget vállal a következő tíz év négy kulcsfontosságú kihívásának kezelése érdekében. Ezek a digitális átállás, az éghajlatváltozás, a globalizáció és a demográfiai változás (különös tekintettel a mobilitás és az öregedő népesség támasztotta kihívásokra). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Az európai ipar és az ipar világszerte hatalmas átalakuláson megy át. Ez hatalmas kihívásokat hoz magával. Az európai ipar alapvető fontosságú az európai növekedés és a tagállamok gazdasága szempontjából. Európa exportjának 80 %-át képviseli, elősegíti a magán- és állami szektor innovációját és a magas képzettséget igénylő munkahelyek megteremtését a polgárok számára. Döntő fontosságú a belső piac számára. Európa még mindig versenyelőnyben van a nagy hozzáadott értékű termékek és szolgáltatások terén, és ezt továbbra is fenn kell tartania. Azonban ki kell használnia ezt az előnyt, és fenn kell tartania azokat a tevékenységeket, amelyek növekedést eredményeznek. Az ipar 36 millió közvetlen munkahelyet biztosít, és hozzájárul polgáraink magas életszínvonalához. Kulcsfontosságú szerepet játszik Európa globális vezető szerepének és nemzetközi elismertségének támogatásában. Az európai ipar döntő fontosságú a kutatási és innovációs tevékenységek fellendítésében, továbbá jelentős mértékben elősegíti a munkahelyteremtést és a növekedést. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi ipari forradalom a globális szereplők drámai és gyors ütemű változásán, a fogyasztói szokások alapvető átalakulásán, valamint a tudomány és technológia mindent elsöprő fejlődésén alapul. Ehhez társul a digitalizáció jól ismert előrehaladása, a körforgásos gazdaság, a robotizáció és az új gyártási folyamatok. Ez azt jelenti, hogy a hosszú távú ipari stratégiának fel kell készülnie olyan korábban nem tapasztalt körülményekre, amelyeket például a mesterséges intelligencia bevezetése vagy az „Ipar 5.0” megjelenése eredményez. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ez a paradigmaváltás már most is lényegi változást hozott az üzleti életben és a társadalomban, és így az ipar minden területén. E forradalom egyik leglényegesebb aspektusa a munka és a készségek átalakulása lesz. Ez az új ipari rend a legtöbb gazdasági ágazatot érinteni fogja. Az Ipar 4.0-hoz Munkaerő 4.0-ra van szükség, amely rendelkezik az oktatásához és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférésre vonatkozó joggal. Csak a képzett munkaerő lesz képes reagálni a változó piacokra és az innovatív munkahelyekre. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy összehasonlító tanulmányt a közelmúltban az Egyesült Államokban, Kínában és Koreában a feldolgozóipar támogatása érdekében elfogadott különböző tervekkel kapcsolatban, és tegye ezt a tanulmányt hozzáférhetővé számára. A mozgósított források, valamint az ágazati és tematikus prioritások ilyenfajta mennyiségi és minőségi elemzéséből kinyerhetők azok információk, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az Európai Bizottság „dolgozzon tovább egy átfogó, a 2030-ig vagy még tovább tartó időszakra vonatkozó uniós iparpolitikai stratégia kidolgozásán, ezen belül határozzon meg az ipar számára közép- és hosszú távú stratégiai célokat és mutatókat, és e stratégiához mellékeljen konkrét intézkedéseket tartalmazó cselekvési tervet (7)”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy közvetlen kapcsolat van az oktatási programok és létesítmények, valamint a társadalmi kohézió között. A kulcsfontosságú kérdések közé tartoznak a digitális technológiák felhasználóinak naprakész készségei és képesítései, valamint az átképzés. A szociális partnereket és a civil szervezeteket minden oktatási szinten és formában szorosan be kell vonni a tantervek kidolgozásába. Európán kívül a többi globális szereplő – nevezetesen az Egyesült Államok („America First”), Kína, Japán, India és Korea – már most intézkedéseket hoznak e kihívások kezelésére, és kritikus fontosságú egy új szemlélet a készségeket illetően. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Hasonlóképpen, a „Make in India” stratégia igyekszik felkészíteni az országot arra, hogy az legyen a „következő gyártási célország”. Ez a folyamat nemcsak a technológiát, hanem mindenekelőtt a készségeket is érinti. Érdekes megjegyezni, hogy a német Ipar 4.0 és egyéb európai irányzatok alapján a Kínai Népköztársaság már most előkészít egy állami programot, amelynek elnevezése „Made in China 2025”. Ez azt jelenti, hogy Európa ismét e változás élére áll. De előfordulhat, hogy nem elég pusztán vezetni a folyamatot. Ugyanakkor tisztában kell lennünk az előttünk álló kihívásokkal és azzal, hogy miként kell alkalmazkodnunk ahhoz, hogy előmozdítsuk és megszilárdítsuk Európa vezető szerepét, és mindenki számára eredményeket és növekedést érjünk el. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Európa ipari versenyképességét a tagállamok közötti különbségek ellenére globálisan kell kezelni. Számos tanulmány egyértelmű különbséget mutat ki a „versenyképesség terén vezető tagállamok” (10), „versenyképesség terén követő tagállamok” (7) és a „versenyképesség terén felzárkózó tagállamok” (11) között (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ez azt jeleni, hogy az eredetileg konvergencián alapuló uniós szakpolitikák nem veszik kellőképpen figyelembe az uniós tagállamok között elmélyülő különbségeket: az egyenmegoldások nem működőképesek, e probléma kezeléséhez bátorságra van szükség, és mindig szem előtt kell tartani a mindenki számára előnyös növekedés elvét. Helyre kell állítani a versenyképesség, a konvergencia és a kohézió közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ez alkalmazható a K + F + innovációs tevékenységekre is. Nagyon fontos növelni vagy legalább is fenntartani a szóban forgó tevékenységekbe történő beruházások szintjét, ugyanakkor mindig figyelembe kell venni az egyes tagállamok sajátos helyzetét. Az európai politikának figyelembe kell venni az Unió strukturális sokféleségét a K + F + innovációs tevékenységeket illetően is (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Végezetül az EGSZB hangsúlyozza, hogy az átfogó újraiparosítás nélkülözhetetlen előfeltételeként javítani kell a munkakörülményeken. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   Kereskedelem és globalizáció (beleértve a vállalatok nemzetköziesítési tevékenységeit)

| 4.1.1. | Nincs kétség afelől, hogy a nemzetközi piac döntő fontosságú Európa növekedése szempontjából, és hogy tisztességes környezetet kell biztosítani a vállalkozások létrehozásához, elindításához, fejlesztéséhez és fenntartásához. Nagyon fontos megteremteni az EU területén való működés megfelelő feltételeit. Természetesen nem feledkezhetünk meg Európa világban betöltött szerepéről és arról, hogy szükséges a más gazdasági régiókkal való együttműködés. A legfrissebb, más népgazdaságokkal kötött kereskedelmi megállapodásoknak és a lehetséges partnerekkel folytatott tárgyalásoknak előremutatóaknak kell lenniük, és azokat a növekedés és iparfejlesztés lehetőségének kell tekinteni. Ugyanakkor Európa nem hagyhatja figyelmen kívül a világ más gazdasági régióiban folytatott bizonyos tisztességtelen gyakorlatokat, és határozott válaszlépéseket kell adnia ezekre. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Az európai szociális normáknak továbbra is minden szakpolitika központi elemét kell képezniük, és bár Európa ezeket a normákat nem érvényesítheti az egész világon, intézkedéseket kell tenni ezek megvédésére és egy barátságos, „példamutató” vállalati társadalmi felelősségvállalási kultúra globális kialakítására. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   A körforgásos gazdaságra alapuló energia és fenntartható ipar

| 4.2.1. | Európának folyamatosan be kell ruháznia egy olyan fenntartható iparba, amely a polgárok számára elfogadható. Egy olyan társadalom, amely annak biztosításával tudja csökkenteni a környezeti terhelést, hogy az erőforrásokat a lehető legtovább használja, jobban felkészült a kihívásokra. A körforgásos gazdaság koncepciójának az összes iparpolitika középpontjában kell állna, hogy hasznosítás, újrafelhasználás, újragyártás vagy újrafeldolgozás révén új termékeket hozhassunk létre egy fenntartható környezetben. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az alternatív és a zöld energia hasznosítása minden korábbinál nagyobb prioritást élvez (10). A polgárokat tájékoztatni kell ezekről a tevékenységekről, amelyek munkahelyeket teremtenek, és az európai feldolgozóipar számára lehetővé teszik, hogy vezető szerepet töltsön be a tudástranszfer számos területén. Ebben a különleges gazdasági ágazatban megmutatkozik Európának az a képessége, hogy ötvözni tudja a tudományos körök és egyéb intézmények által összegyűjtött ismereteket a feldolgozóiparral. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Az EU-nak, ahelyett, hogy csak a hazai intézkedésekre összpontosítana, arra kellene törekednie, hogy az uniós iparágak kedvező feltételekkel exportálhassanak technológiákat, termékeket és megoldásokat, valamint hogy a leghatékonyabb módon járuljon hozzá a globális éghajlatváltozással és a természeti erőforrásokkal kapcsolatos kihívások kezeléséhez. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Kutatás, fejlesztés és innováció

| 4.3.1. | Az európai kutatási és fejlesztési projekteket állami finanszírozással kell ösztönözni, és össze kell hangolni a tagállamokon belül elindított kezdeményezésekkel. A K+F+I-tevékenységekbe történő beruházások szintjének növelése valamennyi tagállamban prioritás kell, hogy legyen. Az EGSZB ezenfelül (újra) azt kéri, hogy egyszerűsítsék az innovációs célú uniós finanszírozáshoz való hozzáférés folyamatát (11). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Az EGSZB továbbá úgy gondolja, hogy az innovációs ökoszisztéma valóban profitál a nagyvállalatokba történő, a kkv-k részvételét ösztönző uniós beruházásokból. Az innováció kedvező dinamikájának megvalósítása csak akkor lehetséges, ha összekapcsoljuk a nagyvállalatokba történő beruházásokat a kkv-k megoldásaira való törekvésekkel. Ezen a területen az olyan európai projekteknek mint a COSME nagyobb ismertséget kellene biztosítani a tagállamokban a polgárok szemléletmódjának megváltoztatása érdekében. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Az EGSZB ezenfelül a felelős kutatás és innováció (RRI) erősítését is sürgeti. Itt egy olyan holisztikus megközelítésről van szó a Horizont 2020 keretében, amely inkluzív és részvételi módszerek segítségével ƒ– a kutatóközösségtől az intézményeken át a kormányokig – az összes szereplőt bevonja a folyamatba. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Az EGSZB nem tévesztette szem elől, és a figyelem középpontjába szeretné állítani a mesterséges intelligencia terén folyó kutatások előrelépésein és az azok eredményeinek megvalósulásán alapuló legújabb technológiai fejleményeket. Ennek kapcsán az EGSZB utal azokra a hatásokra és következményekre, amelyek a mesterséges intelligencia alkalmazásából erednek nemcsak az ipari termelési folyamatok kapcsán, hanem a munka és általában a polgárok életvitele tekintetében is. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Brexit

| 4.4.1. | A brexit különböző ágazatokra gyakorolt hatása eltérő lesz majd, attól függően, hogy végül milyen egyezségre jut az Egyesült Királyság és a 27 uniós tagállam. Egyes szektorokat valószínűleg majd érzékenyebben érint a brexit hatása, mint másokat. Ugyanakkor az egyes ágazatok kitettségét nem szabad egymástól függetlenül vizsgálni, mivel az ágazatok között nagyfokú összefonódás tapasztalható, ami felerősítheti az egyes ágazatokra gyakorolt hatást. Az élelmiszer- és italgyártás problémái például kihatnak majd a szállodákra és éttermekre is, míg a fémipar nehézségei átgyűrűznek az autógyártás területére is. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Két szempont különösen fontosnak tűnik: a piacra jutás és a munkavállalás kérdése mindkét oldalon. Míg az Egyesült Királyság uniós munkaerőpiacra való belépése a jellegét tekintve számos ágazatban nagyjából hasonló, az EU-ba irányuló kivitel terén jelentős eltérések tapasztalhatók, mivel egyes nagyobb szektorok, mint például az építőipar vagy a nagykereskedelem és a kiskereskedelem inkább a hazai piacra összpontosítanak. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Az EGSZB számára alapvető fontosságú az egységes piac integritásának megvédése. Ezenfelül fontos a jogbiztonság szavatolása is. |
| --- | --- |

4.4.3.

5.   Beruházási terv

| 5.1. | A beruházások kulcsfontosságú szerepet töltenek be az új ipari korszak kontextusában. Az EGSZB úgy véli, hogy számos intézkedést lehetne hozni annak érdekében, hogy javuljon a beruházások hatékonysága, és az ipari vállalatok számára új dimenzió nyíljon meg:






  — | állami beruházások bővítése: fiskális mozgástér a tagállamok számára, az állami beruházások adósságkritériumainak („aranyszabály”) enyhítése; az uniós költségvetés megemelése az ipari folyamatok átalakításához, beruházás fenntartható (transz-)európai infrastruktúrába; |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

állami beruházások bővítése: fiskális mozgástér a tagállamok számára, az állami beruházások adósságkritériumainak („aranyszabály”) enyhítése; az uniós költségvetés megemelése az ipari folyamatok átalakításához, beruházás fenntartható (transz-)európai infrastruktúrába;

| — | a magánberuházások erősítése: az Európai Beruházási Bank beruházási tevékenységének ösztönzése, új finanszírozási programok kidolgozása a nemzeti bankok bevonásával és a meglévők erősítése. A cél a kkv-k számára egy biztos és hosszú távú finanszírozási keret biztosítása, különösen az összetett átalakítási folyamatok tekintetében, |
| --- | --- |

—

a magánberuházások erősítése: az Európai Beruházási Bank beruházási tevékenységének ösztönzése, új finanszírozási programok kidolgozása a nemzeti bankok bevonásával és a meglévők erősítése. A cél a kkv-k számára egy biztos és hosszú távú finanszírozási keret biztosítása, különösen az összetett átalakítási folyamatok tekintetében,

| — | továbbá az Európai Bizottság fenntartható finanszírozási stratégiájának támogatása a tőkepiaci unió kontextusában, ami a magántőke-áramlások fenntartható beruházások irányába történő terelésével előmozdítja majd a hosszú távú beruházásokat. Ebben az összefüggésben az Európai Bizottság hangsúlyozza a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport által a közeljövőben elkészítendő végleges jelentés és az ezt követő cselekvési terv fontosságát. |
| --- | --- |

—

továbbá az Európai Bizottság fenntartható finanszírozási stratégiájának támogatása a tőkepiaci unió kontextusában, ami a magántőke-áramlások fenntartható beruházások irányába történő terelésével előmozdítja majd a hosszú távú beruházásokat. Ebben az összefüggésben az Európai Bizottság hangsúlyozza a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport által a közeljövőben elkészítendő végleges jelentés és az ezt követő cselekvési terv fontosságát.

| 5.2. | Az uniós finanszírozás elosztásának az iparpolitikai, különösen az EU-nak többletértéket jelentő fejlesztési célok (CO2-csökkentés, energiahatékonyság, megújuló energiák, digitális átállás stb.) elérésére kell összpontosítania, és ezt uniós szociális normákkal és teljesítményértékeléssel kell összekapcsolnia. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A fenntarthatósági célkitűzések kulcsfontosságúak az európai ipar és Európa vezető szerepe számára. Ugyanakkor ezek a célkitűzések olyan megfelelő beruházási keretet követelnek meg a kkv-k számára, amely lehetővé teszi, hogy versenyképesek maradhassanak. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy meg kellene vizsgálni annak lehetőségét, hogy a tagállamok saját beszerzési gyakorlataikba átvehessék a szociális és regionális beszerzési kritériumokat (a „jó tartalom” koncepciója). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Végezetül azt is javasolja, hogy gondolják újra a társasági adózási rendszert az adóelkerülés és az adóverseny kérdéseinek kezelése érdekében. |
| --- | --- |

5.5.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2017) 479 final.

1

(2)  COM(2017) 563 final – A színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszere.

2

(3)  Az iparra, innovációra és infrastruktúrára vonatkozó 9. fenntartható fejlesztési céllal összhangban, amelyet valamennyi uniós tagállam elfogadott.

3

(4)  A Kínai Népköztársaságból származó egyes, ötvözetlen vagy más ötvözött acélból készült durvalemezek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2017. február 27-i (EU) 2017/336 bizottsági végrehajtási rendelet jó példája volt egy dömpingellenes intézkedésnek, a mellékhatásokat azonban figyelemmel kell kísérni (http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2017/336/oj).

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.41082 (2.4. pont).

5

(6)  COM(2014) 14 final.

6

(7)  A Versenyképességi Tanács 2017. november 30. – december 1-jei ülésének következtetései

7

(8)  Factors for Growth – Priorities for competitiveness, convergence and cohesion in the EU [Növekedési tényezők – prioritások a versenyképesség, konvergencia és kohézió számára az EU-ban]; Lighthouse Europe.

8

(9)  Az EGSZB tájékoztató jelentése: A Horizont 2020 program időközi értékelése (INT/807).

9

(10)  Az közelmúltban mért eredmények a szélenergia teljesítményével kapcsolatban (https://windeurope.org/about-wind/daily-wind/: 2017. november 23-án, csütörtökön, Európa villamosenergia-szükségletének 19,2 %-át szélenergiából fedezték. A három élen járó ország: Dánia (93 %), Németország (47 %) és Portugália (46 %) azt mutatják, hogy lehetséges az energiahatékonyság javítása.

10

(11)  Egyes indikatív becslések a Horizont 2020 keretében eszközölt beruházásokat 74,8 milliárd euróra teszik, beleértve az ipari vezető szerep céljára elkülönített 16,4 milliárd eurót is. A jelenlegi többéves pénzügyi keretben a strukturális alapokból származó kutatási és innovációs célú finanszírozás 43,7 milliárd eurót tesz ki; a kkv-k versenyképességének tekintetében ez a szám 63,7 milliárd euro, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság tekintetében pedig 44,8 milliárd euro. A „Made in China” projekttel kapcsolatos hírek szerint egy mintegy 1,5 milliárd dolláros közberuházásról van szó.

11

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

az EGSZB 531. plenáris ülése (2018. január 17–18.)

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/17

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai szabványosítás 2018. évi uniós munkaprogramja

[COM(2017) 453 final]

(2018/C 197/03)

| Önálló előadó: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Önálló előadó:

Juan MENDOZA CASTRO

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.10.9. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EUMSZ 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.12.18. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.17. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 195/1/0 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.10.9.

Jogalap:

az EUMSZ 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.12.18.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.17.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

195/1/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az európai szabványosítás 2018. évi uniós munkaprogramját és különösen a társadalmi és környezetvédelmi intézkedéseket, azonban azt javasolja, hogy a jövőbeli változatok tartalmazzák az előző programoknak való megfelelés összefoglalóját. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos valamennyi intézkedést egyetlen dokumentumba foglalják bele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tartson fenn szigorú felügyeletet a szabadalmi szabályokkal és a zárt szabványokkal való esetleges visszaélések elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB kiemeli az Európai Bizottságnak az európai szabványosítási rendszerben betöltött szerepét, amely elengedhetetlen a belső piac fejlesztéséhez, és amely az Európai Uniót világelsővé teszi ezen a területen. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az 1025/2012/EU rendelet célkitűzéseinek megvalósítása érdekében gondoskodjon a megfelelő költségvetési források és a szükséges személyzet meglétéről. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ragaszkodik ahhoz, hogy végezzenek részletes nyomon követést a legfontosabb szabványügyi szereplők erőfeszítéseire vonatkozóan. Az EGSZB prioritásként ad hoc fórumot hozhatna létre az európai szabványosítási rendszer inkluzivitásáról. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB általánosságban megfelelőnek tartja a 2018. évre tervezett 27 intézkedést, azonban kiemeli a következő szempontokat:






  — | a digitális egységes piac: az EGSZB aggodalmának ad hangot, amiért az egész világon alkalmazandó „de facto” szabványokat gyakran Unión kívüli ipari óriások határozzák meg, ami negatív következményekkel jár, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

a digitális egységes piac: az EGSZB aggodalmának ad hangot, amiért az egész világon alkalmazandó „de facto” szabványokat gyakran Unión kívüli ipari óriások határozzák meg, ami negatív következményekkel jár,

| — | az etanolra vonatkozó új szabványok: az EGSZB határozottan ajánlja a környezetvédelem szem előtt tartását, |
| --- | --- |

—

az etanolra vonatkozó új szabványok: az EGSZB határozottan ajánlja a környezetvédelem szem előtt tartását,

| — | az EGSZB külön üdvözli azokat a különböző intézkedéseket, amelyeknek célja a környezet és az emberi egészség minőségének jelentős javítása, |
| --- | --- |

—

az EGSZB külön üdvözli azokat a különböző intézkedéseket, amelyeknek célja a környezet és az emberi egészség minőségének jelentős javítása,

| — | az orvostechnikai eszközökre vonatkozó szabványok: az EGSZB azt javasolja, hogy a költséghatékonyságot is vegyék figyelembe, |
| --- | --- |

—

az orvostechnikai eszközökre vonatkozó szabványok: az EGSZB azt javasolja, hogy a költséghatékonyságot is vegyék figyelembe,

| — | a kibocsátási követelmények harmonizálása a közlekedési ágazatban: az EGSZB hangsúlyozza, hogy az 1995-ben megtett első lépések óta csekély mértékű előrehaladás történt. |
| --- | --- |

—

a kibocsátási követelmények harmonizálása a közlekedési ágazatban: az EGSZB hangsúlyozza, hogy az 1995-ben megtett első lépések óta csekély mértékű előrehaladás történt.

| 1.8. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot a nemzetközi együttműködés tekintetében, azonban fel szeretné hívni az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy egyre nő azoknak a szabványoknak a száma, amelyeket nemzetközi szinten, összehangolt európai hozzájárulás nélkül dolgoznak ki. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB javasolja, hogy az európai szabványügyi szervezetek egyszerűsítsék az eljárásokat annak érdekében, hogy a III. mellékletben szereplő szervezetek részt vehessenek a szabványok kidolgozásának folyamatában, és ekként távolítsák el a hatékony részvételt gátló akadályokat. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB üdvözli a közös szabványosítási kezdeményezéssel összefüggő különböző intézkedéseket, azonban azt is javasolja, hogy mérlegeljék a szabványmeghatározási tevékenységeknek az olyan kérdésekkel kapcsolatos közvetett hatásait, mint a munkahelyek áthelyezése, a társadalom inkluzivitása, az oktatás és képzés stb. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Az Európai Bizottság javaslatai

| 2.1. | Az éves uniós munkaprogram a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakkal, az IKT-szabványosítással, a szabványosítás nemzetközi dimenziójával és az automatizált járművekkel kapcsolatos kihívásokra és megfontolásokra összpontosít. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A terv tükrözi a 2016. júniusi közös szabványosítási kezdeményezést is (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az intézkedéseket az alábbi stratégiai prioritások támogatása érdekében határozzák meg, amelyek célja az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja keretében indított kezdeményezések, valamint az azokból fakadó, 2018-ra vonatkozó szabványosítási igények támogatása:






  — | a digitális egységes piaci stratégia, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

a digitális egységes piaci stratégia,

| — | az energiaunió stratégiája, |
| --- | --- |

—

az energiaunió stratégiája,

| — | az európai űrstratégia. |
| --- | --- |

—

az európai űrstratégia.

| — | a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv, |
| --- | --- |

—

a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv,

| — | az európai védelmi cselekvési terv, |
| --- | --- |

—

az európai védelmi cselekvési terv,

| — | a megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac. |
| --- | --- |

—

a megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac.

| 2.4. | Az Európai Bizottság intézményközi képzést szervez annak érdekében, hogy a jogalkotók és a társjogalkotók jobban megértsék a szabványoknak a jogi aktusok és a szakpolitikák végrehajtása során történő alkalmazását. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ezenkívül felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy tartsák fenn és fokozzák a III. melléklet szerinti szervezetek és az összes érdekelt fél munkájának elősegítését célzó erőfeszítéseiket, különös tekintettel belső szabályaikra és eljárásaikra, valamint a nemzetközi szintű munkára, különösen az ISO és az IEC keretében. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által előterjesztett, az európai szabványosításra irányuló 2018. évi uniós munkaprogramot, amely szociális és kulcsfontosságú környezeti kérdésekre irányul, köztük a körforgásos gazdaság, az éghajlatváltozás és a tiszta energiák fontos témájára. Mindazonáltal megjegyzi, hogy a jövőbeli változatoknak tartalmazniuk kell egy olyan összefoglalót, amely részletesen ismerteti, hogy az előző éves programok milyen mértékben valósultak meg. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Észszerűsíteni kell a koordinációs platformokat és mechanizmusokat az információs és kommunikációs technológiák terén a párhuzamos erőfeszítések és a koordináció esetleges hiányának elkerülése érdekében. Az e területet érintő valamennyi szabványosítási tevékenységet egyetlen dokumentumba kell belefoglalni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A nyílt szabványok fontosak az Európai Unión belüli ipari és technológiai fejlődés szempontjából. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy akadályozza meg az olyan használatot, amely visszaélésszerű és ellentétes a szabadalmi szabályok és a zárt forrásszabványok versenyelveivel. A szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak esetében a tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes (FRAND) szabadalmi licenciák elveit támogatjuk. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A szabványosítási modell világelsővé teszi az Európai Uniót. Az EGSZB kiemeli az Európai Bizottság által e területen végzett munkát. Az európai normatív joganyag egységességét és következetességét az alapjául szolgáló „Európa-szerte elfogadott, egységes szabvány, egységes vizsgálat” elv biztosítja. Ez beruházásra ösztönzi a vállalkozásokat, valamint jogi és pénzügyi biztonságot teremt számunkra. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Figyelembe véve az európai szabványosítási rendszer sajátos jellegét és fontosságát az ipar, a kis- és középvállalkozások, a fogyasztók és a munkavállalók szempontjából, az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az 1025/2012/EU rendelet célkitűzéseinek megvalósítása érdekében gondoskodjon a megfelelő költségvetési források és a szükséges személyzet meglétéről. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB arra szólít fel, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a legfontosabb szabványügyi szereplők erőfeszítéseit az európai szabványosítási rendszer inkluzivitásának megerősítése érdekében. Az EGSZB prioritásként ad hoc fórumot hozhatna létre az európai szabványosítási rendszer inkluzivitásáról. Ennek a szervnek lenne feladata, hogy évente nyilvános meghallgatást szervezzen az e téren elért eredmények értékelése céljából. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mivel mindeddig nem érkezett kielégítő válasz az Európai Bíróságnak a James Elliott-ügyben (2) megállapított következtetéseire, melyekben első alkalommal ismeri el, hogy az európai szabványok az uniós jog részét képezik, az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Bizottság a többi európai intézménnyel szorosan együttműködve gyakorolja ellenőrzési hatáskörét a szabványosítás terén, és intézményközi vitát szorgalmaz erről a kérdésről. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg az Unió éves munkaprogramjának előzetes tervezetével kapcsolatos konzultációs folyamatot, mivel hiányzik belőle a stratégiai szemléletmód, nem strukturált, nem helyezi kontextusba és nem magyarázza az előterjesztett javaslatokat. |
| --- | --- |

3.8.

4.   A 2018-ban meghozandó intézkedésekre vonatkozó észrevételek

Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak

4.1.   A trágyagyártásra (ideértve a szerves trágyát is) vonatkozó egységes szabályok megállapítása (3)

Az EGSZB már megállapította, hogy a másodlagos nyersanyagokból gyártott trágyákra vonatkozó bizonyos fogalommeghatározások és szabványok nem egyértelműek. Az EGSZB azt javasolja, hogy a végrehajtás javítása érdekében az új rendeletet alaposabban egyeztessék és hangolják össze a hulladékokról szóló jelenleg hatályos irányelvvel (4), és emlékeztet a műtrágyákkal kapcsolatos környezetvédelmi megfontolások jelentőségére is.

Digitális egységes piac

4.2.   A vezetékes szolgáltatások és a vezeték nélküli mobilszolgáltatások minőségének javítása (5)

| 4.2.1. | A szabványosítás vitathatatlanul fontos szerepet játszik ezen a területen, és megakadályozza a piac felaprózódását, ami versenyellenes gyakorlatokat eredményezhet (6). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottságot a digitális egységes piaci stratégia tekintetében, azonban emlékeztetni kíván arra, hogy az fontos következményekkel jár az európai munkaerőpiac szervezésére nézve, mivel egyre növekvő számú, közösségi kiszervezés keretében foglalkoztatott munkavállaló dolgozik a platformokon gyakran nagyon rövid távú és bizonytalan munkaviszonyban. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Az ipar digitalizációja olyan globális tendencia, amely az elkövetkező néhány évben csak erősödni fog. Az IKT-szabványok számos ipari ágazatban alapvető fontosságúak a digitális technológiák fejlesztése során. Az egész világon alkalmazandó „de facto” szabványokat azonban Unión kívüli ipari óriások határozzák meg. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | A nemzeti, európai vagy nemzetközi szabványoknak a hivatalos szabványügyi testületek (Európai Szabványügyi Bizottság [CEN], Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság [CENELEC], Európai Távközlési Szabványügyi Intézet [ETSI]) általi kidolgozása túl sok időt vesz igénybe a gyorsan változó digitális technológiát tekintve. A vállalkozások ezért saját szabványokat dolgoznak ki – jóval rövidebb idő alatt és a saját szabályaik szerint. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Fennáll annak a kockázata, hogy a szabványok kidolgozása átláthatatlanná és kizárólagossá válik. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   A 26 GHz-es (24,25–27,50 GHz) és a magasabb hullámhosszú, más frekvenciasávokban az 5G technológia fejlesztését elősegítő szabályok megállapítása (7)

Az EGSZB elengedhetetlennek tartja ezt az intézkedést ahhoz, hogy az Európai Unió megőrizze vezető szerepét az 5G technológiák megvalósításában.

4.4.   A rádiókommunikációs rendszerek fejlesztésére, az utasokra és a menetrendekre vonatkozó adatcsere, valamint az informatikai biztonság javítására vonatkozó közös szabványok kidolgozása (8)

Az EGSZB azt javasolja, hogy a turizmusból eredő technológiai változásokat és új üzleti modelleket is szabványosítsák; továbbá támogassák az integrált intelligens jegyértékesítési és információs szolgáltatások kifejlesztését.

4.5.   Interoperabilitás és az üzemeltetők közötti adatcsere a hatékonyabb közlekedési és logisztikai szolgáltatások ösztönzése érdekében (9)

Az Európai Bizottság „kiegészítő intézkedést” javasol a szabványok kidolgozása tekintetében. Mindazonáltal a jelenlegi helyzetben fontos szem előtt tartani az ezen iparág előtt álló jelentős kihívásokat: „az adatoknak a különböző rendszerekbe történő ismételt bevitele a nem interoperábilis szabványok sokszínűsége következtében; az összekapcsolt rendszerek és az érzékeny adatok védelmével szembeni megfelelő bizalom hiánya; a hatóságok, a bankok és a biztosítók nem ismerik el az elektronikus fuvarokmányokat; az adatokat megosztó és az új üzleti lehetőségeket felkutató érdekeltek kritikus tömegének hiánya” (10).

Ellenállóképes energiaunió és előretekintő éghajlat-politika

4.6.   Új érzékelők és mérési módszerek kidolgozása a környezeti levegő minőségének értékelésére (11)
  ; az ammónia (NH3), a klór és a klór-dioxid légkörbe történő kibocsátásának nyomon követése, valamint a hidrogén-fluorid (illetve az összes gáznemű fluorid) kibocsátásának nyomon követése az ipari ágazatokban (12)
  ; az egészség védelme a többgyűrűs aromás szénhidrogénekkel szemben (13)

Az EGSZB üdvözli azokat a javasolt fejlesztéseket, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a környezet és az emberi egészség minőségének javításához. A lakosság többgyűrűs aromás szénhidrogéneknek (PAH-ok) – amelyek közül több karcinogénként ismert – való kitettsége már régóta aggodalomra ad okot, és számos olyan uniós jogszabály létezik, amely már korlátozza ezeknek az anyagoknak az élelmiszerekben, a vízben és a környezeti levegőben való jelenlétét.

4.7.   Környezettudatos tervezés: számos termék fogyasztásának csökkenése (számítógépek stb.) (14)
  ; a centralizált rendszerek energiahatékonyságára vonatkozó címkézés (15)
  ; környezetbarát infrastruktúra (16)

Az EGSZB kiemeli a kulcsfontosságú uniós infrastruktúrák ellenálló képességének témáját az éghajlatváltozás elkerülhetetlen hatásait illetően, valamint azt, hogy a szabványosítási rendszer igen lassan ad választ erre a fontos kérdésre. A szabványok felgyorsíthatják a környezetbarát infrastruktúra fejlődését azáltal, hogy hozzájárulnak a forráshatékonyság növekedéséhez az építőiparban, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség erősödéséhez.

4.8.   A benzinben az etanol 20/25 %-os arányára vonatkozó szabványok kidolgozása (a jelenlegi arány 10 %) (17)

Amennyiben az Európai Bizottság úgy határoz, hogy megbízást ad az Európai Szabványügyi Bizottságnak (CEN) e kérdésben, úgy az EGSZB határozottan ajánlja, hogy fontolják meg a következőket: a monokultúrás ültetvényekre gyakorolt ökológiai hatások; a peszticidek és a műtrágyák alkalmazásából eredő víz- és talajkárosodás; talajerózió; tápanyag-kioldódás; az édesvízkészletek felhasználásának növekedése; a biodiverzitás és az élőhelyek csökkenése (18).

4.9.   A kibocsátási követelmények harmonizálása a közlekedési ágazatban (19)

Az EGSZB véleménye szerint az Európai Bizottságnak konkrétabb javaslatokat kell tennie erre az egyértelműen szükséges intézkedésre. Érdemes megjegyezni, hogy az első lépést a közlekedési ágazat kibocsátásának csökkentése felé 1995-ben tették (20).

Belső piac

4.10.   A belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) szerepének megerősítése (21)

A rövid távú tengeri fuvarozásra vonatkozó számos követelményt tekintve intézkedésre van szükség (22), azonban az EGSZB úgy véli, hogy a javaslatnak pontosabbnak kell lennie.

4.11.   Az európai globális navigációs műholdrendszer downstream szabványosításának ütemterve és az ütemterv végrehajtása, valamint a Galileo-szolgáltatások interoperabilitásának fokozása a légi közlekedés piacán (23)

Az EGSZB teljes mértékben támogatja ezt a javaslatot és megjegyzi, hogy a GNSS-alapú termékek és szolgáltatások globális piacának – az úgynevezett „downstream” piac – értéke 2013-ban 200 milliárd EUR volt (24).

4.12.   Elektronikus közbeszerzés (25)

A harmonizáció fontos lépés egy olyan piac demokratikussá tételében, amelynek a közpénzek széles körű alkalmazása érdekében átláthatónak és hozzáférhetőnek kell lennie. Ugyanakkor fontos garantálni a költségek alacsonyan tartását a platformok kialakítása, illetve a már létező felületek átalakítása és karbantartása terén. A szabványosítás tehát alapvető jelentőséggel bír (26).

4.13.   Nyomtatókra és más berendezésekre vonatkozó szabványok kidolgozása (27)

Az EGSZB egyetért azzal, hogy új harmonizált szabványokra van szükség, mivel a fogyasztók azt várják, hogy az olyan új és innovatív termékek, mint a 3D-nyomtatók, a robotok és a vezető nélküli járművek ugyanolyan biztonságosak legyenek, mint a hagyományosabb termékek. Alapvető fontosságú, hogy az új termékek ne jelentsenek veszélyt a fogyasztók biztonságára.

4.14.   Az orvostechnikai eszközökre vonatkozó biztonsági és teljesítménykövetelmények aktualizálása (28)

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az új rendelet „megerősíti az orvostechnikai eszközökre vonatkozó biztonsági és teljesítménykövetelményeket annak érdekében, hogy lépést tartsanak a technológiai és tudományos fejlődéssel”. Ez a fő célkitűzés, tekintve azonban, hogy a gyorsan növekvő egészségügyi kiadások elsődleges oka az új technológia, az EGSZB azt javasolja, hogy a költséghatékonyságot is vegyék figyelembe.

4.15.   Az ivóvízzel érintkező építési termékekre vonatkozó biztonsági és higiéniai követelmények aktualizálása (29)

Az EGSZB sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy még tízévnyi vitát követően is európai szabványokat kell kidolgozni e területen. A jelenlegi megbízás módosítására vonatkozó határozat (M/136) (30) kötelezi a szabványügyi testületeket, hogy 2018 végéig biztosítsák az első eredményeket.

4.16.   A pilóta nélküli légi járművekre vonatkozó alapvető követelményekkel kapcsolatos munka támogatása (31)

Az EGSZB megjegyzi, hogy fokozódik a nyilvános vita a dróntechnológia szabadidős és kereskedelmi célú használatáról, ideértve annak biztonsági és védelmi kockázatait is. A nemzetközi szabványok elengedhetetlenek a globális kereskedelmi piac létrehozásához. Alapvető fontosságú, hogy ezek a szabványok globálisan harmonizált légteret hozzanak létre a pilóta nélküli légi járművek rutinszerű hozzáférése érdekében, ami bővíteni fogja a kereskedelmi lehetőségeket anélkül, hogy ez hátrányosan érintené a biztonságot és a légtér átfogó hatékonyságát. A kidolgozás alatt lévő, alapvető szabványok magukban foglalják az „érzékelést és elkerülést”, valamint a „vezetést és irányítást” (32).

4.17.   A polgári felhasználású robbanóanyagokra (különösen a gyutacsokra) vonatkozó harmonizált követelmények felülvizsgálata (33)

Ennek az intézkedésnek a célja, hogy fokozza a polgári felhasználású robbanóanyagok biztonságát, azonban a meglévő harmonizált szabványok egyáltalán nem térnek ki a széles körben használt termékekre (különösen az elektronikus gyutacsokra). Az EGSZB természetesen teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslatot.

4.18.   Interoperabilitás: új átjárhatósági műszaki előírások a vasúti rendszerekre vonatkozóan (34)

Az EGSZB üdvözli e javaslatot, amely egy újabb lépés az európai vasúti integráció felé vezető hosszú úton; ez esetben az 1 520 mm-es nyomtávra vonatkozó gördülőállomány-szabványok elősegítik az 1 435 mm-es európai nyomtávval való kapcsolatot.

4.19.   A munkavállalók egészségének védelme a robbanásveszélyes légkör által jelentett kockázatokkal szemben (ATEX) (35)

Az EGSZB teljes mértékben egyetért ezzel, mivel az új ATEX-irányelv előírja a megbízás aktualizálását az új jogszabályi keretnek megfelelően.

4.20.   A fogyasztói biztonság javítása (36)

Az EGSZB reméli, hogy az új szabványok megfelelnek annak az elvnek, amely szerint a fogyasztók biztonságának védelme magában foglalja, hogy a rendelkezésükre bocsátott árukat és szolgáltatásokat úgy kell kialakítani, hogy rendes vagy előre látható feltételek melletti használat esetén ne jelentsenek veszélyt a fogyasztók biztonságára, és amennyiben mégis veszélyt jelentenének, gyors és egyszerű eljárásokkal kivonhatók legyenek a piacról (37).

A jogérvényesülés és az alapvető jogok térsége

4.21.   Szabványosítás: a felderítő eszközökre vonatkozó követelmények meghatározása a terrorista támadásokkal szembeni védelem érdekében (a légi közlekedéstől eltérő területeken) (38)

Az EGSZB, miközben teljes mértékben támogatja ezt az intézkedést, hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti együttműködés elengedhetetlen, mivel mindkettő szenved a terrorizmustól (39). Érdemes foglalkozni többek között a kiberbiztonsággal kapcsolatos kérdésekkel és a közlekedési ágazatot érintő sajátos fenyegetésekkel.

Az Európai Unió mint a nemzetközi színtér erősebb szereplője

4.22.   Fejlesztés: a tagállamok közös védelmi képességek kialakítására irányuló erőfeszítéseinek támogatása (minimumszabványok) (40)

Az EGSZB, miközben várja, hogy többet tudhasson meg az Európai Bizottság által most készített tanulmányról és az Európai Bizottság ezt követő döntéséről, támogatja mind a fegyverekre, mind pedig a kettős felhasználású termékekre vonatkozó közös szabványok kidolgozását. Ennek során azonban el kell kerülni, hogy a meglévőkkel azonos szabványok jöjjenek létre, különösen a NATO-szabványok esetében (41).

5.   Nemzetközi együttműködés

| 5.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy fokozza a nemzetközi szabványügyi szereplőkkel folytatott politikai párbeszédet, azonban fel szeretné hívni az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy egyre nő azoknak a szabványoknak a száma, amelyeket nemzetközi szinten, összehangolt európai hozzájárulás nélkül dolgoznak ki. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A szabványok meghatározásának nemzetközivé válása következményekkel jár: a társadalmi érdekelt felek, a kis- és középvállalkozások, valamint a piacfelügyeleti hatóságok többé nem tudnak részt venni, mivel nem rendelkeznek elegendő forrásokkal ahhoz, hogy aktívan befolyásolják a szabványmeghatározás nemzetközi színterét. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ezek a nemzetközi szabványok nemzeti szinten közvetlenül, az európai szabványügyi szervezetek bevonása nélkül átvehetők, ezért egyre nagyobb a belső piac deharmonizációjának veszélye. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Inkluzivitás

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló intézkedéseit, hogy nyomon kövesse a valóban inkluzív európai szabványosítási rendszer megvalósítása terén elért előrehaladást. Az EGSZB határozottan arra ösztönözi az európai szabványügyi szervezeteket, hogy egyszerűsítsék az eljárásokat annak érdekében, hogy a III. mellékletben szereplő szervezetek részt vehessenek a szabványok kidolgozásának folyamatában, és ekként távolítsák el a hatékony részvételt gátló akadályokat.

7.   A közös szabványosítási kezdeményezés megvalósítása

| 7.1. | Az EGSZB üdvözli a közös szabványosítási kezdeményezéssel összefüggő különböző intézkedéseket. Egy, a gazdasági és társadalmi hatásokról, valamint az EU-n belül és az EFTA-tagállamokban a szabványokhoz való hozzáférésről szóló uniós szintű tanulmányt illetően az EGSZB azt is javasolja, hogy mérlegeljék a szabványmeghatározási tevékenységek közvetett hatásait olyan témákra összpontosítva, mint a munkahelyek áthelyezése, a társadalom inkluzivitása, az oktatás és képzés stb. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az EGSZB üdvözli a szabványkidolgozási folyamat felgyorsítására irányuló kezdeményezéseket, azonban aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez a szabványokat eredményező előkészítő munka csökkent „láthatóságának” hátrányával jár. |
| --- | --- |

7.2.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 550 final.

1

(2)  C-613/14. sz. ügy – James Elliott Construction.

2

(3)  COM(2016) 157 final.

3

(4)  HL C 389., 2016.10.21., 80. o.

4

(5)  COM(2016) 176 final.

5

(6)  BEREC (Body of European Regulators for Electronic Communications) Report on Enabling the Internet of Things, 12.2.2016. (A BEREC [Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének] jelentése a tárgyak internetének előmozdításáról, 2016.2.12.)

6

(7)  2014/53/EU irányelv (HL L 153., 2014.5.22., 62. o.).

7

(8)  (EU) 2016/797 irányelv (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

8

(9)  COM(2011) 144 final, COM(2009) 8 final, COM(2013) 913 final, SWD(2013) 524 final, C(2015) 2259 final.

9

(10)  Lásd: Digital Transport and Logistics Forum – Background, 2015. (Digitális Közlekedési és Logisztikai Fórum – Háttér, 2015.)

10

(11)  2008/50/EK irányelv (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.); 2004/107/EK irányelv (HL L 23., 2005.1.26., 3. o.).

11

(12)  2010/75/EU irányelv (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

12

(13)  1907/2006/EK rendelet (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

13

(14)  2009/125/EK irányelv (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.).

14

(15)  2009/28/EK irányelv (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

15

COM(2016) 767 final.

(16)  COM(2013) 249 final; COM(2013) 216 final; COM(2014) 445 final.

16

(17)  2009/28/EK irányelv (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

17

(18)  Biofuel Marketplace (Bioüzemanyag-piac) projekt, 2006. május.

18

(19)  2003/87/EK (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

19

(20)  COM(95) 302 final.

20

(21)  (EU) 2016/1629 irányelv (HL L 252., 2016.9.16., 118. o.).

21

(22)  A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményeket meghatározó európai szabvány. 2015/1. kiadás.

22

(23)  COM(2016) 705 final.

23

(24)  Galileo Services Position Paper on the main priorities of the Horizon 2020 Space Work Programme 2018-2020. (Galileo-szolgáltatásokkal kapcsolatos állásfoglalás a „Horizont 2020” keretprogram 2018–2020 közötti időszakra szóló űrmunkaprogramjának fő prioritásairól).

24

(25)  COM(2013) 453 final; közbeszerzési irányelvek (2017/24/EU); COM(2015) 0192 final.

25

(26)  HL C 67., 2014.3.6., 96. o.

26

(27)  2006/42/EK irányelv, 95/16/EK irányelv (átdolgozás) (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.).

27

(28)  (EU) 2017/745 rendelet (HL L 117., 2017.5.5., 1. o.); (EU) 2017/746 rendelet (HL L 117., 2017.5.5., 176. o.).

28

(29)  305/2011/EU rendelet (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.); a Tanács 98/83/EK irányelve (HL L 330., 1998.12.5., 32. o.).

29

(30)  Felülvizsgált megbízás az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN)/az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) számára.

30

(31)  COM(2015) 613 final.

31

(32)  ISO. How standards will target the drone industry. (Nemzetközi Szabványügyi Szervezet. Hogyan válik a drónipar a szabványok célterületévé.)

32

(33)  2014/28/EU irányelv (HL L 96., 2014.3.29., 1. o.).

33

(34)  (EU) 2016/797 irányelv (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

34

(35)  2014/34/EU irányelv (HL L 96., 2014.3.29., 309. o.).

35

(36)  2001/95/EK irányelv (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.).

36

(37)  HL C 271., 2013.9.19., 81. o.

37

(38)  COM(2014) 247 final; COM(2015) 624 final; COM(2012) 417 final.

38

(39)  The Benefits of U.S.-European Security Standardisation. National Institute of Standards and Technology. U.S. Department of Commerce, June 2012. (Az EU–USA védelmi szabványosítás előnyei. Nemzeti Szabványügyi és Technológiai Intézet. Az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma, 2012. június.)

39

(40)  COM(2016) 950 final.

40

(41)  HL C 288., 2017.8.31., 62. o.

41

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/24

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről és a 2001/413/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról

(COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD))

(2018/C 197/04)

| Előadó: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |

Előadó:

Victor ALISTAR

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.10.2.
  Tanács, 2017.10.25. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 83. cikkének (1) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.12.18. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.18. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 129/0/1 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.10.2.

Tanács, 2017.10.25.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 83. cikkének (1) bekezdése

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.12.18.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.18.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

129/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését – mely már régóta várat magára –, és melynek értelmében a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem prioritásként kezelendő, hiszen ez a jelenség hatással van az elektronikus fizetési eszközökre. A digitalizálással járó előnyöket a szintén azzal járó kihívásokra adott válaszmechanizmusokkal kellene kísérni, hogy az európai gazdaság és az európai polgárok teljes mértékben élvezhessék az információs társadalmat. Az EGSZB kedvezően fogadja az Európai Bizottság javaslatát a tekintetben, hogy annak célja a polgárok és a vállalatok számítástechnikai bűnözés elleni védelme, és olyan intézkedéseket helyez kilátásba, melyek célja az elektronikus fizetési eszközök használata iránti bizalom javítása. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB az irányelvjavaslat tanulmányozása során több olyan elégtelenséget is talált, amelyekkel foglalkozni kell és amelyeket javítani kell: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | A nyomozás során illetékes joghatóság megállapításáról szóló 11. cikkben a pozitív összeütközés elkerülése érdekében pontosítani kellene, hogy az alapelvet a bűncselekmény elkövetőjének vagy a használt informatikai rendszernek a területen való jelenléte jelenti-e. Ezért az EGSZB kéri, hogy a cikket egészítsék ki egy új bekezdéssel, amely a hatásköri összeütközések feloldásáról szól az e véleményben javasolt két módszer egyike alapján. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Az irányelvjavaslat nem foglalkozik hatékonyan azzal a szituációval sem, amikor más, az EU-n kívüli joghatóságok is érintettek, sem pedig azzal, milyen módon lehetséges az igazságügyi együttműködés által kínált más jogi eszközök felhasználása egy előrelátható és meghatározott jogi keret alkalmazásával. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | A megelőzésről szóló 16. cikk is kiegészítésre szorul olyan specifikus intézkedések megfogalmazásával, melyeket a tagállamok nemzeti jogba való átültetést biztosító jogszabályai írnak elő azon tájékoztatási kötelezettségekre vonatkozóan, amelyek vagy az elektronikus fizetési eszközöket kibocsátó szolgáltatókat, vagy a nemzeti szabályozó hatóságokat, vagy a pénzügyi oktatásért felelős szerveket terhelik. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | A 12. és a 13. cikkben említést kell tenni a bevált gyakorlatok cseréjéről is az elektronikus fizetési eszközökkel összefüggő csaláson alapuló számítástechnikai bűnözés felderítése, nyomozása és semlegesítése terén. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.3. | Jóllehet a tárgyalt szabályozási terület a számítástechnikai csalások esetében folytatott nyomozási és igazságügyi együttműködés területe, fontos az is, hogy a tagállamok bűnüldözési szervei által folytatott figyelemfelkeltő kampányokon keresztül visszatartó erejű és a nyilvánosságot tájékoztató mechanizmusokat is bevezessenek a bűnözők által alkalmazott elkövetési módokról. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A személyek védelmében hozott intézkedések hatékonyságának garantálására, valamint a kezdeményezés céljainak elérése érdekében – azaz az elektronikus és digitális fizetési eszközök iránti bizalom javítása, továbbá a szabálykövetés és a megelőzés szintjének emelése céljából – ki kell egészíteni a 15. cikk rendelkezéseit, és a tagállami jogalkotás révén kilátásba kell helyezni egy csalás elleni pénzügyi biztosítás bevezetését, amely a károsultak 100 %-os kártalanítására vállalna kötelezettséget az elektronikus fizetési eszközök birtokosainak kárára elkövetett számítástechnikai csalás esetén. A kártérítésnek a kibocsátó gazdasági egység mint érdekelt magánfél számára történő folyósítására a nyomozás lezárultával kerülne sor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az elektronikus fizetési eszközök hamisítása elleni küzdelemre irányuló politika hatékonyságának és hatásosságának a biztosítására az irányelvnek tartalmaznia kellene a hamisított elektronikus fizetési eszközökkel elkövetett cselekményekkel kapcsolatos jelentéstételi kötelezettséget a pénzmosás elleni küzdelem vagy a személyes adatok védelméről szóló rendelet keretében megvalósuló nyilatkozattételi kötelezettség mintájára. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy növelni kell azokat a kapacitásokat, amelyek lehetővé teszik az elektronikus és digitális fizetési eszközök révén elkövetett csalások jelenségének a megértését és megelőzését egy statisztikai adatgyűjtést biztosító mechanizmus felállításával, az ilyen csalások megelőzésére és elhárítására irányuló stratégiák megerősítése érdekében. Emellett biztosítani kell a tagállami végrehajtási intézkedések hatásértékelésének folyamatosságát, melynek keretében éves mennyiségi beszámolókat kell készíteni, valamint két-háromévente minőségi hatásértékelést kell végezni oly módon, hogy megítélhető legyen a politika hatékonysága, továbbá azonosítani lehessen a szükséges kiigazításokat. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A számítástechnikai csalások és a fizetési eszközök hamisítása elleni küzdelem hatékonyságának középtávú növelése érdekében határozottabban kell megfogalmazni a 16. cikk rendelkezését, és egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamoknak ki kell építeniük az e területre vonatkozó szaktudást a nyomozással kapcsolatos ismeretek és a tapasztalatcsere kihasználásával, hogy javítsák a diplomások általános kompetenciáit (fakultatív kurzusok keretében), valamint a szakértők és a nyomozók ismereteit (folyamatos szakmai továbbképzés révén). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Egyébiránt az EGSZB azt az álláspontot képviseli, hogy az ezen a téren történő együttműködés elengedhetetlen és ösztönzésre szorul. Ez vonatkozik mind a nemzeti, mind pedig a határokon átnyúló együttműködésre, mint olyan együttműködésre, amely e bűnözési formát nemcsak megfékezi, hanem meg is előzi. A folyamatba be kell vonni valamennyi érdekelt felet, legyen szó a köz- vagy a magánszféráról. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az irányelv tárgyával kapcsolatos félreértések elkerülése végett javasoljuk, hogy annak címében a készpénz-helyettesítő fizetési eszközök kifejezést az elektronikus és digitális fizetési eszközök kifejezés váltsa fel. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1. | Az irányelv célja az eszközök harmonizálásának a biztosítása, valamint a tagállamoknak az elektronikus és digitális fizetési eszközökkel elkövetett csalásokra irányuló nyomozási kapacitásainak a megerősítése. A szabályozási javaslat elő kívánja segíteni a nyomozásért felelős hatóságok határon átnyúló együttműködését, továbbá egy sor intézkedést kíván hozni erre az együttműködésre vonatkozóan, illetve meghatározza a közös minimumszabályokat a megelőzés, az áldozatok segítése és az eszközkibocsátók felelősségének meghatározása terén. Ennek kapcsán a megközelítés az eszköz hatályának meghatározását foglalja magában a technológiai semlegesség biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A technológiai fejlődés és a számítástechnikai csalások elkövetési módszereinek diverzifikálódása kapcsán – ideértve a szervezett bűnözés által alkalmazott stratégiákat is – az Európai Bizottság az európai digitális egységes piaci stratégiában (1) elismeri, hogy a kerethatározat nem megfelelő az új kihívások és az olyan technológiai újítások, mint a virtuális fizetőeszközök és a mobilfizetés kezelésére. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az EU-ban a műveletek számát tekintve a kártyák a legfontosabb készpénz-helyettesítő fizetési eszközök, és az Európai Központi Bank felmérése szerint az euroövezetben kibocsátott kártyákkal elkövetett csalás értéke 2013-ban elérte az 1,44 milliárd eurót, mely érték továbbra is emelkedik (2). Jóllehet csalással kapcsolatos adatok csak a kártyás fizetésekre állnak rendelkezésre, a kártyák a legfontosabb készpénz-helyettesítő fizetési eszközök az EU-ban a műveletek számát tekintve (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az Európai Bizottság elemzéséből kitűnik, hogy a csalás szempontjából az egyik legsérülékenyebb profil az utazás céljára történő elektronikus fizetés – vonat- és repülőjegyek, szállás és más ehhez kapcsolódó műveletek, továbbá sok más hasonló tranzakció. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Normatív erejét tekintve az Európai Bizottság javaslata szilárd és technológiasemleges keretet kíván biztosítani, az operatív akadályok felszámolására törekszik, továbbá javítja a megelőzést az elektronikus fizetési eszközökkel elkövetett csalások esetében. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az elektronikus fizetési eszközökkel kapcsolatos csalások és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem hatékony eszközeinek biztosítása érdekében az irányelvjavaslat közös szabályokat rögzít a nemzeti szabályozás számára, melyek a következőket érintik: a büntetőjogban hivatkozott, fizetési eszközökkel összefüggő számítástechnikai csalásokkal kapcsolatos bűncselekmények; a bűncselekményekben való részvétel és a szankciókra vonatkozó büntetőpolitika; a jogi személyek jogi felelőssége és a visszatartó erejű szankciók egységessége. Az EGSZB kiemeli, hogy a virtuális elektronikus fizetési eszközökre vonatkozó jogszabályi rendelkezések új elemként, először jelennek meg az Európai Unió jogában. A bűncselekmények meghatározása tartalmazza azokat a cselekményeket is, amelyek bár közvetlenül nem minősülnek bűncselekménynek, csalárd felhasználás céljából kerülnek elkövetésre (a lopás és a hamisítás mellett a lopott fizetési eszközök értékesítése vagy egyszerű birtoklása is). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A számítástechnikai bűnözés és az elektronikus fizetési eszközökkel összefüggő csalás elleni küzdelem terén megvalósuló együttműködés javítása érdekében az irányelv konkrét és releváns rendelkezéseket vezet be az intézményi mechanizmusok és a tagállami szintű nyomozati hatáskör vonatkozásában, csakúgy mint a tagállami hatóságok közötti európai információcsere-mechanizmus terén. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A javaslat nagyon fontos elemként bevezeti, hogy hatékony eszközöket kell biztosítani az áldozatok érdekeinek védelmére, és garantálni kell számukra a hatékony jogorvoslathoz jutást. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az Európai Bizottság javaslata maradéktalanul illeszkedik az Európai Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 83. cikke által meghatározott szabályozási hatásköreibe, és 24 hónapos végrehajtási időszak keretében, csupán minimális tagállami szintű harmonizációt igényel. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | A választott szabályozási opció sokkal inkább megfelelő, mivel az irányelven keresztül lehetőség nyílik jogilag kötelező érvényű szabályok megállapítására az összes nemzeti joghatóság szintjén (Dánia kivételével, amennyiben az ország nem kíván ehhez csatlakozni), ami – a kerethatározat tartalmának sérelme nélkül – túlmutatna a gyakorlatok egységesítésén, amit a 2001/413/IB kerethatározat ír elő. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB megállapítja, hogy az irányelv tervezete szinergiát képez más, a tagállamok által alkalmazott szabályozási eszközökkel, és kiegészíti az Unió más politikáit, például a páneurópai együttműködési mechanizmusokat a büntetőügyekben, valamint a számítástechnikai csalások és a pénzmosás ellen fellépő jogi aktusokat. Ezzel összefüggésben egyértelművé kell tenni, hogy korrelációt kell képezni a vizsgált probléma és a pénzügyi intézmények által tárolt személyes adatok védelmére szolgáló eszközök, csakúgy mint a kiberbiztonsági intézkedések között. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Először is, az Európai Unió szintjén létezik számos olyan jogi eszköz, amelyek meghatározzák a tőkepiacok és a pénzügyi szolgáltatások szintjén szükséges szabályokat. Ezek rögzítik a fizetési eszközök kibocsátására, kezelésére és biztonságossá tételére vonatkozó kellő gondosság kötelezettségét; az irányelvjavaslat viszont olyan választ ad, amely a jelentéstétel, a nyomozás és a büntetőszankciók vonatkozásában megerősíti a jogi infrastruktúrát a fizetési eszközökkel összefüggő számítástechnikai csalások kezelésére. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy növelni kell azokat a kapacitásokat, amelyek lehetővé teszik az elektronikus és digitális fizetési eszközök révén elkövetett csalások jelenségének a megértését és megelőzését egy statisztika adatgyűjtést biztosító mechanizmus felállításával, hogy meg lehessen erősíteni az ilyen csalások megelőzésére és elhárítására irányuló stratégiákat. Emellett biztosítani kell a tagállami végrehajtási intézkedések hatásértékelésének folyamatosságát, melynek keretében éves mennyiségi beszámolókat kell készíteni, valamint két-háromévente minőségi hatásértékelést kell végezni oly módon, hogy megítélhető legyen a politika hatékonysága, továbbá azonosítani lehessen a szükséges kiigazításokat. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Emellett, mivel jogi személyek felelősségének és szankcióknak a bevezetéséről van szó egy jogi eszközöket biztosító, erőteljesebb mechanizmuson keresztül, emlékeztetni kell arra, hogy az elektronikus fizetési eszközöket kibocsátó vagy online fizetési platformokat használó gazdasági egységek támogatására szolgáló eszközöket is be kell vezetni, hogy ezek megfelelhessenek az ágazati előírásoknak (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A kiberbűnözés kontextusában a fizetési eszközökkel összefüggő csalásokkal kapcsolatos nyomozásokra vonatkozó információcsere-mechanizmust illetően, melyet az irányelvjavaslat 13. és 14. cikkének rendelkezései rögzítenek, rendelkezni kell arról is, hogy az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályozhassa az információcserét és a szabványosított jelentéstételi adatok cseréjét a folyamatban lévő ügyek vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A megelőzést illetően, bár az Európai Bizottság közleményében utal a 2011/93/EU irányelv által elfogadott hasonló megközelítésre, az EGSZB úgy véli, hogy egyrészt egyértelműbben kellett volna fogalmazni a megelőzési intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségre vonatkozóan, másrészt pedig kötelező figyelemfelhívó intézkedéseket kellett volna bevezetni az okok, a kockázatok és az egyéni megelőző intézkedések vonatkozásában, hogy elkerülhetőek legyenek a kiberbűnözői hálózatok által, csapdák segítségével elkövetett, fizetési eszközökkel összefüggő csalások. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A nyomozással kapcsolatos ismeretek tapasztalatcsere révén történő javításával ki kell építeni az e területre vonatkozó szaktudást, hogy egyrészt fakultatív kurzusok keretében javítani lehessen a diplomások általános kompetenciáit, másrészt pedig a szakértők és a nyomozók számára szakmai továbbképzések révén kompetenciakeretet lehessen kidolgozni. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ezen a területen fontos a hatékony együttműködés e bűnözési forma megfékezése érdekében. Az együttműködést különböző szinteken kell megszervezni, és ebbe lehetőség szerint valamennyi érdekelt felet be kell vonni. Ennek nemcsak e veszélyes bűnözési forma megfékezését, hanem megelőzését is lehetővé kell tennie. Ez egyaránt érvényes a nemzeti és a határokon átnyúló szintre. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az irányelvre irányuló javaslat nem foglalkozik hatékonyan azzal a szituációval sem, amikor más, az EU-n kívüli joghatóságok is érintettek, sem pedig azzal, hogy milyen módon lehetséges az igazságügyi együttműködés által kínált más jogi eszközök felhasználása egy előrelátható és meghatározott jogi keret alkalmazásával. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Jóllehet a tárgyalt szabályozási terület a számítástechnikai csalások esetében folytatott nyomozási és igazságügyi együttműködés területe, fontos az is, hogy a tagállamok bűnüldözési szervei által folytatott figyelemfelkeltő kampányokon keresztül visszatartó erejű és a nyilvánosságot tájékoztató mechanizmusokat is bevezessenek a bűnözők által alkalmazott elkövetési módokról. Ezzel összefüggésben az irányelvjavaslat végső rendelkezéseiben utalni kell a nemzetközi büntetőjogi együttműködés eszközeire a területen kívüli hatály (extraterritorialitás) vonatkozásában, valamint a nyomozás ezen eszközök segítségével történő lefolytatásának a módozataira. Eljárási szempontból hasznos és egyértelműsítő szabályozási eszközről van szó. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | A nyomozás során illetékes joghatóság megállapításáról szóló 11. cikkben pontosítani kellene, hogy az alapelvet a bűncselekmény elkövetőjének vagy a használt informatikai rendszernek a területen való jelenléte jelenti-e. Erre a pozitív összeütközés elkerülése érdekében van szükség, amely a 11. cikk (2) bekezdésének a) pontja (mely az elkövető fizikai jelenlétére utal) és a 11. cikk (2) bekezdésének b) pontja (mely esetben az elkövető a bűncselekményt a tagállam területén, de távoli hozzáférés útján követte el) között jöhet létre. Ily módon megalapozható lenne az Unió két érintett tagállamának hatásköre. A 11. cikkbe új bekezdést kell beilleszteni a hatásköri összeütközések feloldására, vagy megjelölve az erre illetékes szervet (például Eurojust), vagy egy hasonló rendezési mechanizmushoz utalva az ügyet (például a 2009/948/IB kerethatározat (5)). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A megelőzésről szóló 16. cikket is ki kellene egészíteni olyan specifikus intézkedések megfogalmazásával, melyeket a tagállamok nemzeti jogba való átültetést biztosító jogszabályai írnak elő azon tájékoztatási kötelezettségekre vonatkozóan, amelyek vagy az elektronikus fizetési eszközöket kibocsátó szolgáltatókat, vagy a nemzeti szabályozó hatóságokat, vagy a pénzügyi tudás átadásáért felelős szerveket terhelik. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A csalásokkal kapcsolatos nyomozásokra vonatkozó információcsere-mechanizmust illetően, melyet az irányelvjavaslat 13. cikke rögzít, egyedüli kapcsolattartó pontot kell kijelölni, a pénzmosás elleni küzdelem vagy az élelmiszerbiztonság területén meglévőhöz hasonlóan, az európai szintű egységesség biztosítása érdekében. Ez az egyedüli kapcsolattartó pont lehetne az igazságügyi minisztérium vagy egy másik, az EU joghatóságainak többsége számára kompetens szerv. Az EGSZB úgy véli, hogy a „megfelelő csatornák” részben hozzásegíthetnek a hatékonyság eléréséhez, a harmonizációhoz viszont nem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A 12. és a 13. cikkben említést kell tenni a bevált gyakorlatok cseréjéről is az elektronikus fizetési eszközökkel összefüggő csaláson alapuló számítástechnikai bűnözés felderítése, nyomozása és semlegesítése terén. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A személyek védelmében hozott intézkedések hatékonyságának garantálására, valamint a kezdeményezés céljainak elérése érdekében – azaz az elektronikus fizetési eszközök iránti bizalom javítása, továbbá a szabálykövetés és a megelőzés szintjének emelése céljából – ki kell egészíteni a 15. cikk rendelkezéseit, és a tagállami jogalkotás révén kilátásba kell helyezni egy csalás elleni pénzügyi biztosítás bevezetését, amely a károsultak 100 %-os kártalanítására vállalna kötelezettséget az elektronikus fizetési eszközök birtokosainak kárára elkövetett számítástechnikai csalás esetén. A kártérítésnek a kibocsátó gazdasági egység mint érdekelt magánfél számára történő folyósítására a nyomozás lezárultával kerülne sor. Ezeknek a garanciáknak fedezniük kellene a kkv-k által képviselt kereskedőknek okozott kárt is, amennyiben a tagállami szinten meghatározott, észszerű küszöbértékig nem sikerül az összeget rendezni. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az elektronikus fizetési eszközök hamisítása elleni küzdelemre irányuló politika hatékonyságának és hatásosságának a biztosítására az irányelvnek tartalmaznia kellene a hamisított elektronikus fizetési eszközökkel elkövetett cselekményekkel kapcsolatos jelentéstételi kötelezettséget a pénzmosás elleni küzdelem vagy a személyes adatok védelméről szóló rendelet keretében megvalósuló nyilatkozattételi kötelezettség mintájára. |
| --- | --- |

4.6.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 192 final

1

(2)  Európai Központi Bank, Fourth report on card fraud [Negyedik jelentés a bankkártyákkal kapcsolatos csalásokról], 2015. július (a legfrissebb rendelkezésre álló adatok).

2

Fourth report on card fraud

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

4

(5)  HL L 328., 2009.12.15., 42. o.

5

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/29

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye - Javaslat tanácsi irányelvre a 2011/16/EU irányelvnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatosan az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról

[COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

(2018/C 197/05)

| Előadó: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Petru Sorin DANDEA |

Előadó:

Victor ALISTAR

Társelőadó:

Petru Sorin DANDEA

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2017.7.10. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. és 115. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.12.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.18. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 184/2/7 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2017.7.10.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. és 115. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.12.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.18.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

184/2/7

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Bizottság javaslata a tagállamok adózás területén történő közigazgatási együttműködését szabályozó 2011/16/EU tanácsi irányelvet módosító irányelvet tartalmaz, továbbá egy mellékletet, amely felsorolja az agresszív adótervezésre utaló potenciális ismertetőjegyeket. A javaslat értelmében a tagállamok az automatikus információcsere-eszköz (AEOI) használatával teszik hozzáférhetővé a többi tagállam számára a köztes szereplők által jelentett információkat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatát, tekintettel arra, hogy a jelenlegi jogi rendelkezések nem teszik lehetővé a tagállamok számára az adókikerülés és/vagy adókijátszás terén tudomásukra jutott információk cseréjét. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB üdvözli és támogatja az Európai Bizottság azon döntését, amelynek értelmében kezelni kell az agresszív adótervezést lehetővé tevő köztes szereplők okozta problémát. A köztes szereplők – ha tevékenységük az irányelvre irányuló javaslatban ajánlott jelentési kötelezettségnek köszönhetően átláthatóvá válik – nem tudnak majd az ügyfeleiknek agresszív adótervezési konstrukciókat ajánlani, így mérséklődik a tagállamok adóalapjának káros eróziója. Ennek következtében egyenlővé válnak a versenyfeltételek és megvalósulhat az igazságos adózás az agresszív adótervezési rendszerrel rendelkező vállalatok és azon vállalatok számára, amelyek ilyen rendszert nem alkalmaznak, de a tagállamok adóalapja eróziójának kiegyenlítése érdekében nagyobb adóteher hárul rájuk. Így a javaslat választ ad az európai vállalatok többsége részéről felmerülő, az adófizetők egyenlő megítélésére irányuló igényre, és a magánszemély adózók részéről jelentkező, fokozódó nyomásra. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ebben az összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló döntését, hogy logisztikai és technikai támogatást biztosítson a tagállamok számára egy olyan biztonságos, központi adattár létrehozásához, amelynek célja a közigazgatási együttműködéshez szükséges információk rögzítése. Tekintettel egyes agresszív adótervezési konstrukciók összetett jellegére, az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság támogassa a tagállamokat az érintett információk rögzítéséért és cseréjéért felelős munkatársak képzése terén is. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A javaslat alkalmazási köre igen kiterjedt. Fontos annak biztosítása, hogy az irányelv hatékony elrettentő eszköz legyen az agresszív adótervezéssel szemben. Még pontosabb követelményekre van szükség a jelentéstételi kötelezettség alá eső ügyletek minősítése szempontjából, elkerülendő, hogy a vállalatok szükségtelenül tegyenek bejelentéseket, ami időigényes adminisztrációs feladatokat ró az adóhatóságokra és az adófizetőkre egyaránt. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a szokásos piaci ár elvének vagy az OECD transzferár-irányelveinek való megfelelés követelménye nem határozható meg pontosan, és óhatatlanul magában foglalja az adófizetők és az adóhatóságok szubjektív értelmezését is. Az EGSZB ezért megfelelő és konstruktív iránymutatásokat kér az Európai Bizottságtól és a tagállamoktól abban a tekintetben, hogy az ügyletek megfelelnek-e ennek az ismertetőjegynek vagy sem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az irányelvjavaslatnak való megfelelés végső soron az adófizető felelőssége. Az arányosság követelményének való megfelelés érdekében az adminisztratív költségeket a lehető legnagyobb mértékben le kell csökkenteni a vállalkozások számára, ezek méretétől függetlenül. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja felül a jelentéstétel öt napos határidejét, biztosítva, hogy a határidő betartható legyen a jelentéstételre kötelezett jogalanyok számára, ugyanakkor összhangban legyen a hathatós jelentéstétel célkitűzésével. Szükségesnek és arányosnak tűnik tehát a határidő meghosszabbítása. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az irányelvre irányuló javaslat számos kérdést megoldatlanul hagy. Ilyen például a javasolt megoldás digitális gazdaságban tevékenységet folytató adózók esetében történő alkalmazásának módja, tekintettel arra, hogy az egyes tagállami jogrendszerekben az ilyen adózók adófizető személykénti fizikai jelenlétét nehéz meghatározni. További probléma a javaslatban meghatározott, a jelentéstétel elmulasztásának szankcionálására vonatkozó nemzeti szabályok tekintetében alkalmazandó egységes megközelítés kritériumainak egyértelműsége. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a jelentéstételi mechanizmus nem okozhatja az adójogszabályok gyakori módosítások miatti instabilitását, továbbá figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a közvetlen adózás a tagállamok jogalkotási hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1. | A globalizáció példátlan mértékben növelte a tőke mobilitását. Ebben az összefüggésben, és a gyakran a tagállamok adóalapjának erózióját eredményező agresszív adótervezési konstrukciókat bevezető vállalatok és jogrendszerek kapcsán a legutóbbi években kipattant botrányok (1) fényében az Európai Bizottság a legnagyobb prioritást élvező tevékenységei közé sorolta az adóelkerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Európai Bizottság javaslata egy a tagállamok adózás területén történő közigazgatási együttműködését szabályozó 2011/16/EU tanácsi irányelvet módosító irányelvet tartalmaz, továbbá egy mellékletet, amely felsorolja az agresszív adótervezésre utaló potenciális ismertetőjegyeket. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az irányelvre irányuló javaslat jelentéstételi kötelezettséget vezet be – az irányelvben köztes szereplőként hivatkozott – adótervezési tanácsadást nyújtó intézmények és szakemberek számára. Ezek lehetnek adótanácsadók, bankok, minősítő ügynökségek és egyéb szereplők, akik megfelelnek a köztes szereplő meghatározásának: „bármely olyan személy, aki az adózással kapcsolatos szolgáltatás nyújtása során az adózó felé felelős az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukció vagy konstrukciósorozat adóvonatkozásai kidolgozásáért, piaci értékesítéséért, megszervezéséért vagy végrehajtásának irányításáért”. Bizonyos esetekben a bejelentési kötelezettség az adózó kötelezettségévé válik. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az adótervezési tanácsadást végző szervezeteknek, magánszemélyeknek és vállalatoknak az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciót vagy konstrukciókat legkésőbb öt nappal a bevezethetőségüket követően közzé kell tenniük. Az információkat az illetékes adóhatóságok rendelkezésére kell bocsátani, továbbá be kell vonni a tagállami adóhatóságok közötti automatikus információcserébe. Az automatikus információcserére negyedévente kerül sor. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az Európai Bizottság úgy látja, hogy az irányelv visszatartó erővel bír az agresszív adótervezési tanácsadást nyújtó köztes szereplők tevékenységére, és visszaszorítja az agresszív adótervezési gyakorlatot. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az Európai Bizottság a szakpolitikai célkitűzései megvalósítására három opciót vett figyelembe: a kötelező adatszolgáltatás nemzeti jogba történő beillesztésére vonatkozó, a tagállamoknak címzett (nem kötelező) ajánlást, a köztes szereplőkre irányadó magatartási kódexet, illetve egy uniós irányelvet, amely a tagállamok számára egy kötelező adatszolgáltatási rendszer bevezetését írja elő. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az Európai Bizottság az irányelv útján történő intézkedést választotta, így biztosítva azt, hogy az agresszív adótervezés kezelését célzó említett intézkedések valamennyi tagállamban egységesen alkalmazásra kerüljenek. Az Európai Bizottság kezdeményezése összhangban van az OECD BEPS projektjének 12. fellépésével, amely azt javasolja, hogy vissza kell szorítani a vállalatok számára agresszív adótervezési tanácsokat nyújtó köztes szereplők tevékenységét, és ennek a gyakorlatban történő megvalósítására számos eszközt is meghatároz. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az Európai Bizottság javaslata az adófizető és az adóhatóság közötti párbeszéd és az egységes piac szintjén folytatott jóhiszemű együttműködésük elvén alapul. A kialakításra kerülő mechanizmus lényegében az irányelvre irányuló javaslat mellékletében meghatározott négy standard típusú mutató (vagy „ismertetőjegy”) szerint potenciálisan agresszívnak tekinthető adótervezési műveletekről szóló előzetes tájékoztatás. Egyértelműnek kell lennie, hogy a konstrukció egyszerű bejelentése nem jelenti az agresszív adótervezés automatikus feltételezését, inkább megnyitja a párbeszédet az adózó és az adójogrendszer szereplői között. Az Európai Bizottság tehát a megelőzésre irányuló megközelítés mellett döntött, amellyel csökkenthető az adófizetők büntetésének kockázata. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az irányelvre irányuló javaslatban az Európai Bizottság az adófizetők számára is közvetlen, előzetes jelentéstételi kötelezettséget ír elő arra az esetre, ha a potenciálisan agresszív adótervezési konstrukció vagy művelet köztes szereplő bevonása vagy köztes szereplő általi tanácsadás nélkül, belső javaslat eredményeként valósul meg, ha a köztes szereplőre/tanácsadóra titoktartási kötelezettség, illetve szakmai titoktartásra vonatkozó nemzeti jogszabály vonatkozik, vagy ha a köztes szereplő, illetve a tanácsadó nem uniós tagállam joghatósága alatt folytatja tevékenységét. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Általános és részletes megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli és támogatja az Európai Bizottság azon döntését, amelynek értelmében kezelni kell az agresszív adótervezést lehetővé tevő köztes szereplők okozta problémát. A köztes szereplők – ha tevékenységük az irányelvre irányuló javaslatban ajánlott jelentési kötelezettségnek köszönhetően átláthatóvá válik – nem tudnak majd az ügyfeleiknek adótervezési konstrukciókat ajánlani. Mindezek eredményeként az irányelv mérsékli a tagállamok adóalapjának káros erózióját. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az irányelvre irányuló javaslat az adófizetők részéről jóhiszeműséget, és nem adóelkerülésre irányuló szándékot tételez fel. Hangsúlyozni kell, hogy a potenciálisan agresszív adótervezésre irányuló adókonstrukciók puszta bejelentése nem szükségszerűen jelenti az agresszív adótervezés tényleges megvalósulását. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az Európai Bizottság javaslata egyenlő versenyfeltételeket és igazságos adózást biztosít az agresszív adótervezési rendszerrel rendelkező, továbbá azon vállalatok számára, amelyek ilyen rendszert nem alkalmaznak, de az egyes tagállamok adóalap-eróziójának kiegyenlítése érdekében nagyobb adóteher hárul rájuk. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A javaslat alkalmazási köre igen kiterjedt. Fontos annak biztosítása, hogy az irányelv hatékony elrettentő eszköz legyen az agresszív adótervezéssel szemben. Még pontosabb követelményekre van szükség a jelentéstételi kötelezettség alá eső ügyletek minősítése szempontjából, elkerülendő, hogy a vállalatok szükségtelenül tegyenek bejelentéseket, ami időigényes adminisztrációs feladatokat ró az adóhatóságokra és az adófizetőkre egyaránt. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | El kell kerülni a tág értelmezési lehetőségeket, és a javaslat hatékonyságának növeléséhez ezért több iránymutatásra van szükség az Európai Bizottságtól és a tagállamoktól. Ez különösen igaz az OECD transzferár-irányelveiben meghatározott szokásos piaci ár elvének alkalmazására. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az irányelvre irányuló javaslat továbbá számos kérdést megoldatlanul hagy. Ilyen például a javasolt megoldás digitális gazdaságban tevékenységet folytató adózók esetében történő alkalmazásának módja, tekintettel arra, hogy az egyes tagállami jogrendszerekben az ilyen adózók adófizető személykénti fizikai jelenlétét nehéz meghatározni. További probléma a javaslatban meghatározott, a jelentéstétel elmulasztásának szankcionálására vonatkozó nemzeti szabályok tekintetében alkalmazandó egységes megközelítés kritériumainak egyértelműsége. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy egy átfogóbb hatásvizsgálatra van szükség az irányelvjavaslat arányosságának biztosítása érdekében. Fel kell mérni, hogy mennyire lenne időigényes az adóhatóságok és a köztes szereplők/vállalkozások számára a jogszabályoknak való megfelelés. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A javaslat értelmében a tagállamok az automatikus információcsere-eszköz (AEOI) használatával teszik hozzáférhetővé a többi tagállam számára a köztes szereplők által jelentett információkat. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatát, tekintettel arra, hogy a jelenlegi jogi rendelkezések nem teszik lehetővé a tagállamok számára az adókikerülés és/vagy adókijátszás terén tudomásukra jutott információk cseréjét. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a vitarendezési mechanizmusokról szóló irányelv időben történő és hatékony átültetését (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az EGSZB meggyőződése, hogy az agresszív adótervezési konstrukciók alkalmazásával a határokon átnyúló tevékenységet végző vállalatok az egyes tagállamokban elért profitjuk jelentős hányadát átviszik alacsony adót alkalmazó jogrendszereket működtető államokba, így mesterségesen csökkentik a tagállamok adóalapját, és komoly torzulásokat okoznak a belső piacon. Az EGSZB ezért támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a tagállamok a nemzeti jogrendjükben az irányelv előírásainak be nem tartása esetére állapítsanak meg a mind a köztes szereplőkre, mind az agresszív adótervezési konstrukciókat alkalmazó adófizetőkre vonatkozó szankciókat. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy az irányelvre irányuló javaslatban állapítson meg egyértelmű szabályokat az agresszív adótervezési konstrukciókat alkalmazó adófizetők és köztes szereplők felelősségére utaló potenciális jelek azonosításának tekintetében, és hagyja a tagállamok hatáskörében a vonatkozó szankciók mértékének megállapítását. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Különösen fontos, hogy az Európai Bizottság védje az egységes piacon az európai vállalkozásokat és a szabad versenyt, ideértve az adóterhek méltányos megosztását is. Az EGSZB ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján határozza meg azokat a területeket, amelyeken kiegészítheti az agresszív adótervezési konstrukciókra utaló, az irányelv mellékletében felsorolt ismertetőjegy-kategóriákat |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a jelentéstételi mechanizmus nem okozhatja az adójogszabályok gyakori módosítások miatti instabilitását, továbbá figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a közvetlen adózás a tagállamok jogalkotási hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló döntését, hogy logisztikai és technikai támogatást biztosítson a tagállamok számára egy olyan biztonságos, központi adattár létrehozásához, amelynek célja a közigazgatási együttműködéshez szükséges információk rögzítése. Tekintettel egyes agresszív adótervezési konstrukciók összetett jellegére, az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság támogassa a tagállamokat az érintett információk rögzítéséért és cseréjéért felelős munkatársak képzése terén is. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja felül a jelentéstétel öt napos határidejét, biztosítva, hogy a határidő betartható legyen a jelentéstételre kötelezett jogalanyok számára, ugyanakkor összhangban legyen a hathatós jelentéstétel célkitűzésével. Szükségesnek és arányosnak tűnik tehát a határidő meghosszabbítása. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül az irányelv végrehajtásának értékelésére meghatározott időkeretet, és a jelentés elkészítésére kétévente kerüljön sor. Továbbá javasolja, hogy a jelentést tegyék nyilvánossá az európai adófizetők és állampolgárok számára. Tekintettel a jelentős adminisztratív teherre, az EGSZB meggyőződése, hogy a kétévente összeállításra kerülő jelentés a mennyiségi adatok összesítésével, a vállalatok törvény által biztosított jogainak sérelme nélkül biztosítja az átláthatóságot. |
| --- | --- |

3.16.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Luxleaks, Panama- és Paradise-iratok.

1

(2)  Javaslat tanácsi irányelvre a kettős adóztatással kapcsolatos európai uniós vitarendezési mechanizmusokról és az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok javítására irányuló kezdeményezés” (HL C 173., 2017.5.31., 29. o.).

2

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/33

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Ajánlás tanácsi ajánlásra az euróövezet gazdaságpolitikájáról

[COM(2017) 770 final]

(2018/C 197/06)

| Előadó: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Előadó:

Javier DOZ ORRIT

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2018.1.18. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.12.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.18. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 182/2/5 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2018.1.18.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.12.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.18.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

182/2/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlásban (1) a fenntartható és inkluzív növekedésre, az ellenálló képességre és a konvergenciára mint politikai célkitűzésekre helyezi a hangsúlyt. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB megállapítja, hogy jóllehet tavaly óta felgyorsult az euróövezetben a gazdasági fellendülés, az – mint azt az Európai Bizottság őszi előrejelzése (2) említi – továbbra is „bizonytalan lábakon áll”, „nem teljes” és „atipikus”. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A létrehozott munkahelyek számának növekedése ellenére mind az Európai Bizottság, mind az Európai Központi Bank számos adata azt mutatja, hogy a „munkaerőpiaci pangás” továbbra is jelentős; ez a tényező magyarázza a gazdasági fellendülés erejéhez képest viszonylag gyenge bérnövekedést. A munkanélküliség és az alulfoglalkoztatás tartós fennállása az euróövezetben készségek és termelési kapacitás elvesztésével jár e tagállamok számára, és nagy veszélyt jelent a társadalmi befogadásra, a jóllétre és az egyenlőségre nézve. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ezenfelül a térségben a beruházások elmaradnak a 2008-as szinttől, ami szintén hozzájárul a termelési potenciál jelentős visszaeséséhez az euróövezet számos tagállamában. Az euróövezetnek a világ többi részével szembeni tartós folyófizetésimérleg-többlete arra enged következtetni, hogy a térségben továbbra is gyenge a belföldi kereslet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB elismeri, hogy az euróövezetben az állami és a magánszektor nagy adósságállománya sebezhetővé teszi a gazdaságot, és elfogadja, hogy ezeket az adósságokat csökkenteni kell. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A fenti tényezőkből adódó viszonylagos lehetőségek és kockázatok gondos mérlegelése után az EGSZB nem ért egyet az Európai Bizottság nagyjából semleges átfogó költségvetési irányvonalra irányuló javaslatával, és helyette a GDP 0,5 %-a körüli pozitív költségvetési irányvonalat javasol. A növekedés 2017 és 2019 közötti, az Európai Bizottság által előrejelzett lassulásának valószínűsége, az EKB monetáris politikáját illetően bejelentett változás, az egyértelmű beruházási hiány tartós fennállása, valamint a világkereskedelmi és geopolitikai kockázatok szintén megkövetelnék, hogy a monetáris politika átadja a stafétabotot a költségvetési politikának. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az állami beruházásokra összpontosító fiskális ösztönzés rövid távon erősítené a keresletet, de emellett hosszú távon bővítené a növekedési potenciált is, megoldást nyújtva ezzel az államadósság fenntarthatóságának kérdésére. Ezen állami beruházásoknak nemcsak az infrastruktúrára kell irányulniuk, hanem az oktatásra és a képzési politikákra is („társadalmi beruházás”), a nemrégiben kihirdetett szociális jogok európai pillére egyes elveinek végrehajtását is segítve ezzel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB ajánlja, hogy az Európai Bizottság a költségvetési szabályok alkalmazása során ne vegye figyelembe a beruházásokra fordított közkiadásokat a Stabilitási és Növekedési Paktum alkalmazási körében. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság külön megemlíti az ajánlásban, hogy előnyben kell részesíteni a strukturális reformokat, amelyek nemcsak a termelékenységet és a növekedési potenciált fokozzák, az intézményi és az üzleti környezetet javítják, hanem a minőségi munkahelyek létrehozását is ösztönzik, és az egyenlőtlenséget is csökkentik majd, összhangban az EGSZB korábbi véleményeiben (3) megfogalmazott kérésekkel. Ismét megjegyzi, hogy ahhoz, hogy biztosítani tudjuk az euróövezet újjászervezésének létfontosságú támogatottságát a polgárok körében és garantálni tudjuk az ezzel kapcsolatos strukturális reformok végrehajtását, meg kell erősíteni az említett reformok szociális dimenzióját, továbbá az euróövezeti kormányzás átlátható formáit kell alkalmazni, amelyek célja a gazdasági jólét és a magas életszínvonal biztosítása. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB helyesnek tartja, hogy az Európai Bizottság az adókikerülés leküzdésére kéri a tagállamokat, többek között a közös összevont társaságiadó-alap (KÖTA) létrehozására irányuló munka folytatása révén is. Azt is prioritásnak tartja, hogy az európai intézmények és a tagállamok gazdasági, politikai és etikai okokból eredményes intézkedéseket hajtsanak végre az adócsalás, a pénzmosás és az adóparadicsomok tiltott tevékenységei ellen, ideértve a már eldöntött és új intézkedéseket is. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB támogatja a GMU elmélyítéséhez szükséges lépéseket, többek között a bankunió – az európai betétbiztosítási rendszer, az Egységes Szanálási Alap közös védőhálója és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének a kockázatok felhalmozódásának elkerülése érdekében való megerősítése – és a tőkepiaci unió teljeskörű és gyors megvalósítását. E két tényezőnek nemcsak a gazdaság hatékonyabb és nagyobb mértékben diverzifikált finanszírozásához kell hozzájárulnia, hanem egyben egy erőteljesebb, határokon átnyúló, magánszektorbeli kockázatmegosztás és pénzügyi integráció révén a pénzügyi és gazdasági rendszert is biztonságosabbá, stabilabbá és a sokkhatásokkal szemben ellenállóbbá kell tennie. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB korábbi véleményével (ECO/435) összhangban ismét kijelenti, hogy az eurót az egész EU pénznemének tekinti, és hangsúlyozza a következők szükségességét:






  — | a költségvetési unió megteremtése; |
| --- | --- | --- |

1.12.

—

a költségvetési unió megteremtése;

| — | a tagállamok GMU-val szembeni kötelezettségekkel kapcsolatos felelősségének és elkötelezettségének megerősítése; |
| --- | --- |

—

a tagállamok GMU-val szembeni kötelezettségekkel kapcsolatos felelősségének és elkötelezettségének megerősítése;

| — | strukturális reformok bevezetése az európai szemeszter platformján belül; |
| --- | --- |

—

strukturális reformok bevezetése az európai szemeszter platformján belül;

| — | a gazdasági koordináció és kormányzás további megerősítése és egy Európai Monetáris Alap létrehozása; |
| --- | --- |

—

a gazdasági koordináció és kormányzás további megerősítése és egy Európai Monetáris Alap létrehozása;

| — | a pénzügyi közvetítési rendszer javítása, ami az EBB, az EBA és az ESBA 2.0 szerepének optimalizálásával a hosszú távú reálberuházások fokozásához vezet; |
| --- | --- |

—

a pénzügyi közvetítési rendszer javítása, ami az EBB, az EBA és az ESBA 2.0 szerepének optimalizálásával a hosszú távú reálberuházások fokozásához vezet;

| — | a GMU ellenálló képességének növelése, hogy nagyobb befolyást tudjon gyakorolni a világban. |
| --- | --- |

—

a GMU ellenálló képességének növelése, hogy nagyobb befolyást tudjon gyakorolni a világban.

2.   Háttér

| 2.1. | Az Európa jövőjéről folytatott vita elindítását és a vitaanyagokat, különösen a GMU elmélyítéséről és az EU szociális dimenziójának jövőjéről szóló vitaanyagot, valamint a szociális jogok európai pillérének a göteborgi szociális csúcstalálkozón való kihirdetését követően az Európai Bizottság közzétette éves növekedési jelentését, amelyhez csatolta az euróövezet politikáira vonatkozó, 2018-ra szóló ajánlást. Az Európai Bizottság fő ajánlásait a következő pontok foglalják össze: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Érvényesítsenek olyan szakpolitikákat, amelyek támogatják a fenntartható és inkluzív növekedést, javítják az ellenálló képességet, valamint előmozdítják az egyensúly helyreállítását és a konvergenciát. A folyófizetésimérleg-hiánnyal vagy magas külső adósságállománnyal rendelkező tagállamoknak emellett törekedniük kell a fajlagos munkaköltségek kordában tartására. A folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamoknak emellett ösztönözniük kell a bérnövekedést, és olyan intézkedéseket kell prioritásként végrehajtaniuk, amelyek élénkítik a beruházásokat, fokozzák a belső keresletet és elősegítik az egyensúly helyreállítását az euróövezetben. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aggregált szinten, az euróövezetre vonatkozóan törekedjenek nagyjából semleges költségvetési irányvonal érvényesítésére és kiegyensúlyozott politikamix kialakítására. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hajtsanak végre olyan reformokat, amelyek elősegítik a minőségi munkahelyek teremtését, az esélyegyenlőséget, a munkavállalást és a tisztességes munkakörülményeket, továbbá támogatják a szociális védelmet és a társadalmi befogadást. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Folytassák a bankunió kiteljesítésére irányuló munkát a kockázatcsökkentés és a kockázatmegosztás terén, és ezen erőfeszítések részeként hozzanak létre egy európai betétbiztosítási rendszert, léptessék életbe az Egységes Szanálási Alap közös védőhálóját, valamint erősítsék meg a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét a kockázatok felhalmozódásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Hozzanak intézkedéseket a nemteljesítő hitelek arányának érzékelhetően gyorsabb csökkentése érdekében a Gazdasági és Pénzügyi Tanács cselekvési terve alapján, és ösztönözzék a rendezett hitelállomány-leépítést azokban a tagállamokban, ahol nagy a magánszektor adósságállománya. Mozdítsák elő az uniós tőkepiacok integrációját és fejlődését a reálgazdasági növekedés fellendítése érdekében, és ezzel egyidejűleg őrizzék meg a pénzügyi piacok stabilitását. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mielőbb tegyenek előrelépést a GMU kiteljesítése felé. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Általános és részletes megjegyzések

| 3.1. | A kibocsátás növekedése felgyorsult a korábbi európai bizottsági előrejelzésekhez képest, és a múlt évvel összehasonlítva az euróövezet több tagállamára terjedt ki. Másrészről fel kell hívni a figyelmet a következő három kérdésre: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Először is, a fellendülés e felgyorsulására az euróövezet egészét jellemző, más gazdaságokhoz, így például az USA gazdaságához képest viszonylag hosszú időn át tartó stagnálást követően kerül sor. E stagnálás és a mérséklésére irányuló euróövezeti gazdaságpolitikák sikertelensége súlyos gazdasági és társadalmi sebeket ejtett a térség sok részében, és aláásta a polgárok bizalmát azzal kapcsolatban, hogy az Unió képes számukra jólétet teremteni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Másodszor, az Európai Bizottság őszi előrejelzése szerint a 2017-es 2,2 %-os kibocsátás-növekedési ráta valószínűleg a csúcsot jelenti majd 2018-hoz és 2019-hez viszonyítva, amikor is a növekedés várhatóan kismértékben – 2,1 %-kal, illetve 1,9 %-kal – visszaesik majd. Az euróövezet belföldi kereslete, mint azt a világ többi részével szembeni, kiemelkedően magas folyófizetésimérleg-többlet is bizonyítja, továbbra is visszafogott: jóllehet a lakossági fogyasztás nő, várhatóan le fog lassulni, és továbbra sem szűnik meg a beruházási szakadék. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Harmadszor, a fellendülés expanzív és nem konvencionális monetáris politikákra támaszkodott, amelyek egyelőre az EKB aktív közreműködésével valósulnak meg, a költségvetési politika indokolatlan korlátozása mellett. Az EKB nemrégiben bejelentette, hogy fokozatosan kivezeti nem konvencionális politikáit. Jóllehet ez nem jelenti majd szükségszerűen a monetáris politikai támogatás visszaszorulását, nem csökken annak szükségessége, hogy a költségvetési politikák jobban támogassák a fellendülést. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A monetáris politika változásain és a növekedés 2018 utánra előre jelzett lassulásán túlmenően más okok is alátámasztják az euróövezetben a mérsékelten pozitív költségvetési irányvonalra tett javaslatot, amelyet az EGSZB a GDP 0,5 %-ában határozna meg: a világ más gazdasági régióiban szokatlan, tartós beruházási hiány; a túlságosan magas – 2017-ben 9,1 %-os – munkanélküliségi ráta; a tartósan fennálló geopolitikai kockázatok és világkereskedelmi kockázatok, amelyek protekcionista politikák megjelenésével függenek össze, különösen az USA részéről. Ezért fontos, hogy a politikamix minden eszközt kihasználjon, amely kedvez a fenntartható növekedésnek. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy a fellendülés szempontjából kedvező lenne egy, az Európai Bizottság által jelenleg javasoltnál valamivel expanzívabb költségvetési irányvonal az euróövezet egésze számára, és ez összeegyeztethető lenne hosszabb távon az államadósság fenntarthatóságával is. A költségvetési szabályok végrehajtása során a beruházásokra (köztük a szociális beruházásokra) vonatkozó aranyszabály alkalmazása segítene e tekintetben, és kedvező környezetet teremtene az inkluzívabb növekedéshez és a felfelé irányuló konvergenciához. Ugyanilyen fontos lenne a társadalmilag felelős beruházások, illetve az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elérését szolgáló beruházások elősegítése. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB teljes mértékben egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy azoknak az országoknak, amelyek költségvetési mozgástérrel és folyófizetésimérleg-többlettel rendelkeznek, növelniük kell állami beruházásaik arányát, mivel „[...] ez jelentős kedvező tovagyűrűző hatásokat fejtene ki az euróövezet többi részében. A GDP-re gyakorolt hosszú távú hatások meghaladnák a rövid távú hatást, mivel az állami beruházások tartósan növelnék a magántőke és a munka termelékenységét” (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság arra szólította fel a folyófizetésimérleg-hiánnyal és magas külső adósságállománnyal küzdő tagállamokat, hogy ne csak a termelékenységnövekedés fokozására összpontosítsanak, hanem az üzleti környezet javítására is. Ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a termelékenység javulása révén keletkező jövedelem és javak igazságos újraelosztása várhatóan növeli az egyenlőséget és kedvezően befolyásolja a belső és aggregált keresletet az euróövezetben. Ösztönözni kell a belső keresletet, amely nélkülözhetetlen feltétele a növekedés támogatásának és a válság leküzdésének. A fizetések – különösen a legalacsonyabbak – emelése jelenti manapság az egyik legfontosabb eszközt ezeknek a céloknak az európai gazdaságon és társadalmon belüli elérésében. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A költségvetési politikák összehangolását az adóügyi harmonizáció felé vezető előrelépésnek kell kiegészítenie, minthogy a fő célok egyike az adókikerülés megszüntetése az Unióban. Az EGSZB támogatja a KÖTA-irányelv sürgős elfogadását. Erre az eszközre szükség van azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásához, amelyek véget vetnek a különféle multinacionális vállalatok által alkalmazott botrányos adókijátszásnak, amely 40 és 60 milliárd euro közötti összegtől fosztja meg az állami költségvetéseket (5), és egyúttal tisztességtelen versenynek teszi ki azokat a vállalatokat, amelyek eleget tesznek adókötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az adókijátszás, a pénzmosás és az adóparadicsomokban kialakított tiltott tevékenységek sokkal nagyobb összegeket mozgatnak meg, mint amelyet az előző bekezdés említ, és ezeket éppen akkor vonják el az államháztartásoktól, amikor azokra különösen nagy szükség lenne. Az EGSZB véleménye szerint az uniós intézményeknek és a tagállamoknak prioritásként kell tekinteniük, hogy az e bűncselekményekkel szembeni globális küzdelem élére álljanak, és sürgősen végrehajtsák az e bűncselekmények elleni fellépéshez már jóváhagyott jogi eszközöket, továbbá minden intézkedést meg kell tenniük, amely szükséges lehet ezek jelentős visszaszorításához. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB úgy véli, hogy a strukturális reformok között elsőbbségben kell részesíteni azokat a reformokat, amelyek amellett, hogy fokozzák a termelékenységnövekedést, megfelelő üzleti feltételek között megerősítik a munkahelyek biztonságát és a szociális védelmi rendszereket is. Alacsony bérekre és alkalmi foglalkoztatásra alapozva egyetlen euróövezeti ország sem lehet versenyképes a modern világban. Olyan reformokra kell hangsúlyt fektetni, amelyek a tárgyaláson alapuló rugalmasságot ötvözik a biztonsággal, és így erősítik a készségeket és az innovációt, valamint ösztönzőket hoznak létre azok erősítésére. A munkaerőpiaci reformok várhatóan növelik a foglalkoztatás stabilitását, ami akár rövid távon is hozzájárul az euróövezeti gazdaság mind keresleti, mind pedig kínálati oldalának javításához. A szociális párbeszéd, illetve a szociális partnerek önállósága alapján hozzá kell, hogy járuljanak a kollektív tárgyalások megerősödéséhez is. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy a bankunió kiteljesítését célzó, javasolt lépések – amellett, hogy biztosítják a bankrendszer közösség javát szolgáló stabilitását – kulcsfontosságúak a nemzeti kormányok költségvetéseire nehezedő terhek enyhítéséhez. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ezenkívül dolgozni kell a tőkepiaci unió megvalósításán is, amelynek a bankunióval együtt bővítenie és diverzifikálnia kell a gazdaság finanszírozási forrásait. A nagyobb mértékű, határokon átnyúló, magánszektorbeli kockázatmegosztásnak és pénzügyi integrációnak biztonságosabbá, stabilabbá és a sokkhatásokkal szemben ellenállóbbá kell tennie a pénzügyi és gazdasági rendszert. Adott esetben ez hozzájárulhat a gazdasági sokkhatások aszimmetrikus hatásainak jobb kivédéséhez is, ami minden tagállam számára hasznos. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | A fentiekkel összhangban az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy a nem teljesítő banki hitelek kezelésének kérdése kiemelkedő fontosságú a növekedés ismételt beindítását célzó politikák kiegészítéséhez. Haladéktalanul lépéseket kell tenni a probléma kezelése érdekében, figyelembe véve ugyanakkor a fogyasztóvédelmi megfontolásokat is. |
| --- | --- |

3.14.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Ajánlás TANÁCSI AJÁNLÁSRA az euróövezet gazdaságpolitikájáról, COM(2017) 770 final.

1

(2)  European Economic Forecast – Autumn 2017 [Európai gazdasági előrejelzés – 2017. ősz], Európai Bizottság, 2017. november.

2

(3)  Lásd e tekintetben a következő EGSZB-véleményeket: Az euróövezet gazdaságpolitikája (2016) (HL C 177., 2016.5.18., 41. o.); Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017) (HL C 173., 2017.5.31., 33. o.); valamint Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017) (kiegészítő vélemény) (HL C 81., 2018.3.2., 216. o.).

3

(4)  Az euróövezet gazdaságának elemzése című európai bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást kíséri, SWD(2017) 660 final, 5. o.

4

(5)  Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum, uo., 9. o.

5

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/38

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1071/2009/EK rendelet és az 1072/2009/EK rendelet ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról

[COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

(2018/C 197/07)

| Előadók: | Stefan BACK és Pasi MOISIO |
| --- | --- |

Előadók:

Stefan BACK és Pasi MOISIO

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.6.15.
  az Európai Unió Tanácsa, 2017.6.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EUMSZ 91. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.1.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.18. |
| Plenáris ülés száma: xx. | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 221/3/2 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.6.15.

az Európai Unió Tanácsa, 2017.6.20.

Jogalap:

az EUMSZ 91. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.1.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.18.

Plenáris ülés száma: xx.

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

221/3/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB ismételten kinyilvánítja támogatását a javaslat és az egész mobilitási csomag azon célkitűzésével kapcsolatban, hogy – többek között a közúti fuvarozási szolgáltatások társadalmilag igazságos és versenyképes belső piacának biztosítása révén – erősíteni kell az európai mobilitási ágazat versenyképességét (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB üdvözli, hogy a közlemény a tiszta, együttműködésen alapuló és összekapcsolt mobilitásra helyezi a hangsúlyt, amely lehetővé teszi a fenntartható és hatékony multimodális megoldásokat, és hogy a közlemény elismeri a közúti fuvarozás alapvető szerepét. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB ezért üdvözli a javaslat azzal kapcsolatos céljait, hogy egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani egy egységes belső közúti fuvarozási piacon, kerülni kell a túlzott adminisztratív terhek vállalkozások számára történő előírását, javítani kell a szabályozási keret egyértelműségét és érvényre juttatását, és kezelni kell a fedőcégek alkalmazásához, a nem átlátható üzleti modellekhez és az illegális kabotázshoz hasonló visszaéléseket. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB támogatja a javaslat azon célkitűzéseit, hogy olyan, székhelyre vonatkozó rendelkezéseket kell felvenni az 1071/2009/EK rendeletbe, amelyek megakadályozzák a fedőcégek közúti fuvarozási műveletekhez történő alkalmazását, továbbá – többek között a hatóságok közötti, határokon átnyúló együttműködés javítása és a közúti fuvarozási vállalkozások európai elektronikus nyilvántartásának bevezetése révén – meg kell erősíteni a megfelelés ellenőrzését.
  Az EGSZB emellett támogatja a kötelezettségszegési eljárásokra és a jó hírnév elvesztésének veszélyével járó szankciók értékelésére vonatkozó szabályok javítását, melyek mindegyike javítja a jogbiztonságot. Az EGSZB hangsúlyozza a 6. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott küszöbértékekre vonatkozó előírások összehangolt alkalmazásának fontosságát azon jogsértések esetében, amelyek hatással vannak a jó hírnévre.
  A fedőcégek vonatkozásában az EGSZB úgy véli, hogy a hatékony végrehajtás továbbra is annak függvénye, hogy mennyire hatékonyak a nemzeti hatóságok, mennyire hatékony a határokon átnyúló együttműködés és mennyire egységes a létrehozáshoz szükséges feltételek értelmezése. Ennek kapcsán figyelembe kell venni a digitális téren elért fejlődést is.
  Az EGSZB üdvözli a nemzeti nyilvántartásokban rendelkezésre álló információk javítását és a tájékoztatás iránti megkeresések megválaszolására vonatkozó határidők bevezetését. Az EGSZB üdvözölné, ha az ellenőrző hatóságok valós időben hozzáférhetnének a nemzeti nyilvántartásokban elektronikusan elérhető információkhoz.
  Az EGSZB úgy véli, hogy a nemzeti elektronikus nyilvántartásokban feltüntetendő adatoknak a vállalkozás által alkalmazott vezetőkre vonatkozó olyan információkat is tartalmazniuk kellene, amelyek relevánsak a szociális és munkajogi jogszabályoknak való megfelelés szintjének meghatározása szempontjából, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mérlegeljen egy ilyen intézkedést. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB emellett támogatja a kötelezettségszegési eljárásokra és a jó hírnév elvesztésének veszélyével járó szankciók értékelésére vonatkozó szabályok javítását, melyek mindegyike javítja a jogbiztonságot. Az EGSZB hangsúlyozza a 6. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott küszöbértékekre vonatkozó előírások összehangolt alkalmazásának fontosságát azon jogsértések esetében, amelyek hatással vannak a jó hírnévre.

A fedőcégek vonatkozásában az EGSZB úgy véli, hogy a hatékony végrehajtás továbbra is annak függvénye, hogy mennyire hatékonyak a nemzeti hatóságok, mennyire hatékony a határokon átnyúló együttműködés és mennyire egységes a létrehozáshoz szükséges feltételek értelmezése. Ennek kapcsán figyelembe kell venni a digitális téren elért fejlődést is.

Az EGSZB üdvözli a nemzeti nyilvántartásokban rendelkezésre álló információk javítását és a tájékoztatás iránti megkeresések megválaszolására vonatkozó határidők bevezetését. Az EGSZB üdvözölné, ha az ellenőrző hatóságok valós időben hozzáférhetnének a nemzeti nyilvántartásokban elektronikusan elérhető információkhoz.

Az EGSZB úgy véli, hogy a nemzeti elektronikus nyilvántartásokban feltüntetendő adatoknak a vállalkozás által alkalmazott vezetőkre vonatkozó olyan információkat is tartalmazniuk kellene, amelyek relevánsak a szociális és munkajogi jogszabályoknak való megfelelés szintjének meghatározása szempontjából, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mérlegeljen egy ilyen intézkedést.

| 1.5. | Az EGSZB vitathatónak tartja, hogy a könnyű haszongépjárművek nem teljeskörűen kerültek a szakma gyakorlásának engedélyezéséről szóló 1071/2009/EK rendelet hatálya alá, és felveti a kérdést, hogy milyen hozzáadott értéke van ennek az intézkedésnek, tekintve, hogy ezek a járművek az 1072/2009/EK rendelet hatályán kívül maradnak. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az 1071/2009/EK és az 1072/2009/EK rendeletnek teljes mértékben ki kell terjednie a könnyű haszongépjárművekre, még ha esetlegesen könnyített formában is. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB üdvözli az 1072/2009/EK rendelethez javasolt módosítások fő csapásirányát, nevezetesen a kabotázs szabályainak egyszerűsítését és egyértelműsítését, valamint a megfelelőség ellenőrzésének erősítését. Az EGSZB tudomásul veszi a digitális menetíró készülékben mint a megfelelőség ellenőrzésének hatékony eszközében rejlő potenciált, és támogatja annak korai telepítését, még a meglévő járművekre is.
  Ugyanakkor az EGSZB nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a kabotázzsal kapcsolatban javasolt módosításokat csak akkor lehet sikeresen és méltányosan életbe léptetni, ha rendelkezéseket vezetnek be annak egyértelműsítésére, hogy mikortól nem minősül ideiglenesnek a kabotázsszolgáltatások nyújtása és merül fel a letelepedés követelménye, valamint ha a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok összessége kivétel nélkül alkalmazandó valamennyi kabotázsműveletre. |
| --- | --- |

1.6.

Ugyanakkor az EGSZB nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a kabotázzsal kapcsolatban javasolt módosításokat csak akkor lehet sikeresen és méltányosan életbe léptetni, ha rendelkezéseket vezetnek be annak egyértelműsítésére, hogy mikortól nem minősül ideiglenesnek a kabotázsszolgáltatások nyújtása és merül fel a letelepedés követelménye, valamint ha a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok összessége kivétel nélkül alkalmazandó valamennyi kabotázsműveletre.

| 1.7. | Az EGSZB sajnálja, hogy nem használták ki ezt az alkalmat egy sor további pont tisztázására a különbözőképpen értelmezett kabotázsszabályokkal kapcsolatban. A megfelelés hatékony ellenőrzésének alapvető előfeltétele – különösen a közúti ellenőrzések vonatkozásában – az, hogy a szabályok világosak és egyszerűek legyenek, ami lehetővé teszi a megfelelés könnyen rendelkezésre álló tények alapján történő azonnali és biztos értékelését. Az EGSZB sajnálja, hogy bár a javaslat előrelépést jelent, a jogszabály továbbra sem egyértelmű, és számos ponton különféle értelmezéseket tesz lehetővé. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB sajnálja továbbá, hogy a kombinált árufuvarozásról szóló (92/106/EGK) irányelv, amely gyakorlatilag párhuzamos piaci hozzáférést biztosít, nem kerül napirendre az 1071/2009/EK és az 1072/2009/EK rendelettel egyidejűleg. A hathatós jogi szabályozáshoz a kabotázs valamennyi formája esetében hasonló szabályokat kellene alkalmazni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB támogatja egy európai közúti szállítási ügynökség létrehozását, amely hatékony eszköz a határokon átnyúló végrehajtás javítására az ágazatban. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Háttér

| 2.1. | Az 1071/2009/EK rendelet és az 1072/2009/EK rendelet ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a továbbiakban: a javaslat) az Európai Bizottság által 2017. május 31-én előterjesztett mobilitási csomag részét képezi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A javaslat fő céljai a következők:
  a versenyképes és tisztességes mobilitás feltételeinek megteremtése, a fedőcégek felszámolása, a kabotázsszabályok egyszerűsítése és egyértelműsítése, valamint a hatékony ellenőrzés lehetővé tétele a hatóságok közötti együttműködés javítása révén, egyebek mellett a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartása segítségével. |
| --- | --- |

2.2.

a versenyképes és tisztességes mobilitás feltételeinek megteremtése, a fedőcégek felszámolása, a kabotázsszabályok egyszerűsítése és egyértelműsítése, valamint a hatékony ellenőrzés lehetővé tétele a hatóságok közötti együttműködés javítása révén, egyebek mellett a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartása segítségével.

| 2.3. | A csomag egészének a fenti 2.1. és 2.2. pontban említett célokon túlmenő, átfogó céljait az „Európa mozgásban – A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja” című európai bizottsági közlemény (COM(2017) 283, a továbbiakban: a közlemény) rögzíti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A közlemény stratégiát határoz meg annak érdekében, hogy Európa a jövőben is élen járjon a tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitásban, amely fenntartható és hatékony multimodális megoldásokat tesz lehetővé. Erre azért van szükség, mert a mobilitás létfontosságú szerepet játszik a határok nélküli Európa működésében, és mindez korszerű mobilitási rendszert követel meg, amely az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés kulcsa. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A közlemény elismeri a közúti közlekedés kulcsszerepét, és egy sor javaslatot tartalmaz erre az ágazatra vonatkozóan, ideértve az erős belső piacra irányuló keretet, a közúti árufuvarozáson belüli munkakörülmények javítását, a közlekedés digitalizálását és az útdíjrendszerrel kapcsolatos szabályok felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Az EGSZB támogatja a közleményben felvázolt mobilitási stratégiát, amely hangsúlyt helyez az optimális multimodalitásra, és elismeri a közúti közlekedés elengedhetetlen szerepét. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A javaslat fő céljai, nevezetesen a fedőcégek felszámolása, valamint a közúti árufuvarozási kabotázzsal kapcsolatos szabályok egyszerűsítése és ezáltal érthetőbbé és betartathatóbbá tétele összhangban állnak a tisztességes és versenyképes belső közúti fuvarozási piac biztosításának a közleményben rögzített célkitűzésével, és teljes mértékben élvezik az EGSZB támogatását. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB utal az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Eredmények és kihívások” (TEN/566) és „A nemzetközi közúti árufuvarozás belső piaca: szociális dömping és kabotázs” (TEN/575) című korábbi véleményeire, melyekben rámutatott a belső piac közúti fuvarozás területén történő kiteljesítésének szükségességére, valamint arra, hogy meg kell előzni a csalárd tevékenységeket, a kijátszást és a visszaéléseket, ideértve a fedőcégeken keresztüli működést és a kabotázsszabályok kijátszását. Az EGSZB üdvözli, hogy a javaslat foglalkozik néhány, az említett véleményekben felvetett rendkívül sürgető problémával, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem él azzal a lehetőséggel, hogy a szociális dömpinggel – a hivatkozott EGSZB-véleményekben (2) közösen meghatározott értelmezés szerint – kifejezetten mint csalárd tevékenységgel, kijátszással és visszaéléssel foglalkozzon (lásd továbbá az Európai Parlament 2016., szeptember 14-i állásfoglalását az Európai Unión belüli szociális dömpingről, I. szakasz, 1. pont (2015/2255 (INI)). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kérdéses azonban, hogy megfelelőek-e az említett problémák kezeléséhez választott eszközök, nem kellett volna-e más vagy további intézkedéseket meghozni, és nem aránytalanok-e a javasolt intézkedések az elérni kívánt célokhoz képest. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB meggyőződése, hogy egy európai közúti szállítási ügynökség létrehozása kulcsfontosságú lesz a szabályozás határokon átnyúló végrehajtásának megerősítése szempontjából a közúti közlekedés ágazatában. |
| --- | --- |

3.5.

4.   1071/2009/EK rendelet – a szakma gyakorlása

| 4.1. | Az EGSZB támogatja az 1. cikk módosításait annyiban, amennyiben azok világosabbá teszik a szöveget vagy más módon hozzáadott értéket jelentenek a belső piac közúti fuvarozás területén belüli működésének javítása révén. Az EGSZB vitathatónak tartja, hogy jelent-e hozzáadott értéket az 1. cikk (4) bekezdésének b) pontjához javasolt kiegészítésben szereplő hivatkozás, amely csupán egyet jelöl meg a nem kereskedelmi célú tevékenységek több lehetséges esete közül, anélkül, hogy foglalkozna a bizonyítási teher kérdésével, melynek alapvetően a tevékenységet gyakorlókra kellene hárulnia. A javaslat ezen a ponton több problémához vezethet, mint amennyit megold. Nem teremt további jogbiztonságot, és magában hordozza annak kockázatát, hogy fokozódni fognak a versenytorzulások és létrejön egy „szürke piac”. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az 1. cikk új (6) bekezdésének első albekezdése a rendelet hatálya alá vonja a legfeljebb 3,5 tonna össztömegű könnyű haszongépjárműveket használó vállalkozásokat, de felmenti őket a jó hírnévre és a szakmai alkalmasságra vonatkozó követelmények, valamint a szakmai irányítóval kapcsolatos követelmény alól.
  Az EGSZB véleménye szerint ezek a mentességek nagyon szerencsétlen jelzést küldenének. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az 1071/2009/EK rendelet és az 1072/2009/EK rendelet teljes mértékben terjedjen ki a könnyű haszongépjárművekre, még ha esetlegesen könnyített formában is. Csak ezáltal biztosítható az ágazaton belüli professzionalizálódás egységes szintje és az egyenlő versenyfeltételek megléte.
  Az EGSZB hangsúlyozza, hogy megfelelő forrásokról kell gondoskodni ahhoz, hogy kezelni lehessen az 1071/2009/EK és az 1072/2009/EK rendelet kibővített hatályának való megfelelés biztosításához szükséges megnövekedett munkamennyiséget.
  Az EGSZB emellett kérdésesnek tartja azt a lehetőséget, hogy a tagállamok teljes egészében vagy részben alkalmazhatják a könnyű haszongépjárművekre a jó hírnévvel, a szakmai alkalmassággal, illetve a szakmai irányítóval kapcsolatos előírásokat. Ez a lehetőség megzavarhatja a belső piac koherenciáját. Emellett nem áll összhangban a jelenlegi 3. cikk (2) bekezdésének elhagyására irányuló javaslattal, amely bekezdés lehetővé teszi a tagállamok számára további követelmények megállapítását a szakma gyakorlására vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB véleménye szerint ezek a mentességek nagyon szerencsétlen jelzést küldenének. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az 1071/2009/EK rendelet és az 1072/2009/EK rendelet teljes mértékben terjedjen ki a könnyű haszongépjárművekre, még ha esetlegesen könnyített formában is. Csak ezáltal biztosítható az ágazaton belüli professzionalizálódás egységes szintje és az egyenlő versenyfeltételek megléte.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy megfelelő forrásokról kell gondoskodni ahhoz, hogy kezelni lehessen az 1071/2009/EK és az 1072/2009/EK rendelet kibővített hatályának való megfelelés biztosításához szükséges megnövekedett munkamennyiséget.

Az EGSZB emellett kérdésesnek tartja azt a lehetőséget, hogy a tagállamok teljes egészében vagy részben alkalmazhatják a könnyű haszongépjárművekre a jó hírnévvel, a szakmai alkalmassággal, illetve a szakmai irányítóval kapcsolatos előírásokat. Ez a lehetőség megzavarhatja a belső piac koherenciáját. Emellett nem áll összhangban a jelenlegi 3. cikk (2) bekezdésének elhagyására irányuló javaslattal, amely bekezdés lehetővé teszi a tagállamok számára további követelmények megállapítását a szakma gyakorlására vonatkozóan.

| 4.3. | Az EGSZB támogatja a 3. cikk (2) bekezdésében foglalt azon lehetőség törlését, amely szerint a tagállamok a 3. cikkben foglaltakon túlmenően további követelményeket írhatnak elő a szakma gyakorlásához. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az 5. cikkben foglalt, székhelyre vonatkozó kritériumok tekintetében javasolt módosítások a fedőcégek ellen irányulnak. A javasolt követelmények kidolgozottabbak a korábbi rendelkezésekhez képest. A javaslat nagyobb hangsúlyt helyez a kereskedelmi és adminisztratív tevékenységeknek a székhely szerinti tagállamban található telephelyen történő tényleges gyakorlására – ahol a fő üzleti dokumentumokat is tárolni kell –, például annak beillesztésével, hogy az adminisztratív és kereskedelmi tevékenységeket ténylegesen és folyamatosan az adott tagállamban kell végezni, miközben fenntartja a vállalkozás rendelkezésére álló járművekkel végzett fuvarozási műveletek irányításával kapcsolatos követelményt. Ezenfelül bevezetésre kerül az a követelmény, hogy a vállalatnak a székhely tevékenységével arányosan rendelkeznie kell eszközökkel és személyzettel. Az EGSZB támogatja ezeket a módosításokat, és az előreláthatóság biztosítása érdekében kiemeli az egységes értelmezés jelentőségét. Az EGSZB abból indul ki, hogy a fő üzleti dokumentumokat digitális formában is tárolhassák ott, ahol az jogilag lehetséges. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Mindazonáltal az EGSZB véleménye szerint továbbra is nehéz lesz bizonyítani, hogy egy tevékenységet fedőcég formájában végeznek. A javasolt szövegek tág teret adnak a mérlegelésre, ami eltérő diszkrecionális gyakorlatokat eredményezhet. Az ilyen szövegeken alapuló határozatok könnyen megtámadhatók. Sajátos problémák merülhetnek fel azon vállalkozásoknál, amelyek valamely nemzetközi csoport részei, vagy amelyek például bizonyos adminisztratív tevékenységeket kiszerveznek. Nyilvánvaló annak kockázata, hogy az eltérő nemzeti értelmezések miatt a nemzeti gyakorlatok nagyon különbözően fejlődhetnek. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB véleménye szerint világosabb képet lehetne kapni a vállalkozás jogállásáról a tulajdoni viszonyokkal kapcsolatos tájékoztatás kötelezettsége révén (3). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB ezért felhívja a figyelmet a végrehajtási nehézségekre, és hangsúlyozza a határokon átnyúló hatékony együttműködés és a bevált gyakorlatok végrehajtó hatóságok közötti megosztásának fontosságát. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB megjegyzi, hogy bár a 6. cikk (1) bekezdésének második albekezdése további részletekkel bővült azon személyek köre tekintetében, akiknek magatartása befolyásolhatja a jó hírnév értékelését, a tagállamok továbbra is szabadon határozhatnak meg „egyéb releváns” személyeket. Így az érintett személyek köre továbbra is tagállamonként eltérő lehet.
  Az EGSZB támogatja az „adójogszabályok” felvételét ugyanazon bekezdés harmadik albekezdése a) pontjában azon okok közé, amelyek alapján a jó hírnév megkérdőjelezhető; ez tükrözi az adójogszabályoknak való megfelelés növekvő jelentőségét, valamint hogy a javaslat fontosnak tartja a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályoknak való megfelelést, amit a 6. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdése b) pontjának xi. alpontja tükröz.
  Mindkét esetben a jogbiztonságot olyan küszöbértékek biztosítják, amelyek értelmében csak azokat a cselekményeket kell figyelembe venni, amelyek a nemzeti vagy az uniós szabályok súlyos megsértése miatt ítéleteket vagy szankciókat eredményeztek. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB támogatja az „adójogszabályok” felvételét ugyanazon bekezdés harmadik albekezdése a) pontjában azon okok közé, amelyek alapján a jó hírnév megkérdőjelezhető; ez tükrözi az adójogszabályoknak való megfelelés növekvő jelentőségét, valamint hogy a javaslat fontosnak tartja a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályoknak való megfelelést, amit a 6. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdése b) pontjának xi. alpontja tükröz.

Mindkét esetben a jogbiztonságot olyan küszöbértékek biztosítják, amelyek értelmében csak azokat a cselekményeket kell figyelembe venni, amelyek a nemzeti vagy az uniós szabályok súlyos megsértése miatt ítéleteket vagy szankciókat eredményeztek.

| 4.9. | Az EGSZB megkérdőjelezhetőnek tartja a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jog vonatkozásában az uniós jogszabályok súlyos megsértése esetén kirótt szankciók felvételét, mivel ez az alkalmazandó jog megválasztására vonatkozó szabályokat érinti, nem érdemi problémákat. Amennyiben a rendelkezés az alkalmazandó jogszabályok kötelező megválasztásának megsértésére irányul, ezt egyértelművé kell tenni. Relevánsabb intézkedés lehet a polgári eljárások során kötelezettségszegés, csalás vagy rossz gazdálkodás alapján tett negatív megállapításokkal foglalkozni. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Az EGSZB támogatja a 6. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárási rendelkezések módosításait. A tekintetben, hogy milyen hatásokkal járhat az uniós szabályok súlyos megsértése egy vállalkozás vagy szakmai irányító valamely tevékenység végzésére való lehetőségeit illetően, az EGSZB kérdésesnek tartja, hogy mennyiben megfelelő, ha az Európai Bizottság a 6. cikk új (2a) bekezdésében javasoltaknak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza e jogsértések jegyzékét. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Az EGSZB megkérdőjelezi annak arányosságát, hogy a szakmai irányító a jó hírnév elvesztésétől számított egy évnél korábban nem rehabilitálható. A jó hírnév helyreállításának időzítését és megfelelőségét az illetékes nemzeti hatóságoknak eseti alapon kell meghatározniuk. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.11.1. | A pénzügyi helyzetre vonatkozó feltételeket illetően az EGSZB megkérdőjelezi, hogy érdemes-e javasolni egy a 7. cikk új (2) bekezdésébe illesztendő rendelkezést, amely kimondja, hogy az illetékes hatóság a pénzügyi helyzet megfelelő bizonyítékaként „más kötelező erejű dokumentumot” is elismer. A javasolt rendelkezés nem kielégítő, mivel a szóban forgó dokumentum jellege nem elég konkrét. |
| --- | --- |

4.11.1.

| 4.12. | Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, hogy további információkat kell felvenni a 16. cikk szerinti nemzeti elektronikus nyilvántartásokba, valamint hogy a nyilvántartásba valamennyi jogsértést be kell vezetni. Az EGSZB különösen üdvözli, hogy az információkérésekre öt munkanapon belül választ kell adni, és rámutat arra, hogy az ellenőrző hatóságoknak valós idejű hozzáférést kellene biztosítani a közúti és/vagy vállalati ellenőrzések során az elektronikus nyilvántartásokban rendelkezésre álló valamennyi információhoz.
  Az EGSZB emellett úgy véli, hogy a nemzeti elektronikus nyilvántartásokban feltüntetendő adatoknak a vállalkozás által alkalmazott vezetőkre vonatkozó olyan információkat is tartalmazniuk kellene, amelyek relevánsak a szociális és munkajogi jogszabályoknak való megfelelés szintjének meghatározása szempontjából. Ez különös hatást gyakorolna a 3.3. pontban említett csalárd gyakorlatok csökkentésére. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fontoljon meg egy ilyen intézkedést (lásd az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalását a közúti fuvarozásról az Európai Unióban (2017/2545 (RSP)), 33. pont). |
| --- | --- |

4.12.

Az EGSZB emellett úgy véli, hogy a nemzeti elektronikus nyilvántartásokban feltüntetendő adatoknak a vállalkozás által alkalmazott vezetőkre vonatkozó olyan információkat is tartalmazniuk kellene, amelyek relevánsak a szociális és munkajogi jogszabályoknak való megfelelés szintjének meghatározása szempontjából. Ez különös hatást gyakorolna a 3.3. pontban említett csalárd gyakorlatok csökkentésére. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fontoljon meg egy ilyen intézkedést (lásd az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalását a közúti fuvarozásról az Európai Unióban (2017/2545 (RSP)), 33. pont).

| 4.13. | Az EGSZB üdvözli az igazgatási együttműködésnek az új 18. cikk szerinti javítását, beleértve a megkeresések teljesítésére vonatkozó egyértelmű eljárások és határidők bevezetését. Ugyanakkor az EGSZB a következő javításokat javasolná:
  A (3) bekezdés tekintetében javasolja, hogy az ellenőrzésekre a másik tagállamok illetékes hatóságainak kérésére minden esetben sor kerüljön. Javasolja továbbá a (3) bekezdés utolsó mondata szerinti megbízhatósági követelmény elhagyását, mivel az információkérés megalapozottságának kérdésével a (4) bekezdés megfelelően foglalkozik.
  Az EGSZB véleménye szerint az (5) bekezdésben a megkereső tagállamnak az információk megszerzésével kapcsolatos problémákról való tájékoztatására vonatkozóan megállapított határidőt öt napra kellene lerövidíteni. |
| --- | --- |

4.13.

A (3) bekezdés tekintetében javasolja, hogy az ellenőrzésekre a másik tagállamok illetékes hatóságainak kérésére minden esetben sor kerüljön. Javasolja továbbá a (3) bekezdés utolsó mondata szerinti megbízhatósági követelmény elhagyását, mivel az információkérés megalapozottságának kérdésével a (4) bekezdés megfelelően foglalkozik.

Az EGSZB véleménye szerint az (5) bekezdésben a megkereső tagállamnak az információk megszerzésével kapcsolatos problémákról való tájékoztatására vonatkozóan megállapított határidőt öt napra kellene lerövidíteni.

| 4.14. | Az EGSZB üdvözli az évenkénti jelentéstétel kötelezettségét a 18. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti megkeresésekre és az azok nyomán tett intézkedésekre vonatkozóan. A tagállamok közötti hatékony együttműködés kulcsfontosságú a hatékony végrehajtáshoz, és ezért nélkülözhetetlen a megfelelés ellenőrzése. |
| --- | --- |

4.14.

5.   1072/2009/EK rendelet – piaci hozzáférés

| 5.1. | Az EGSZB üdvözli a piachoz való hozzáférés szabályainak a kabotázs és a közúti ellenőrzésekkor rendelkezésre álló bizonyítékok tekintetében történő egyértelműsítése céljából javasolt módosításokat. Ugyanakkor a javaslatok több, az alábbiakban részletezett kérdést is felvetnek. Az EGSZB emellett sajnálja, hogy – különösen a kabotázs vonatkozásában – az alábbiakban kifejtetteknek megfelelően számos probléma megoldatlan marad. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB felhívja a figyelmet az alábbi átfogó problémákra:






  — | Amint arra a 4.2. pontban rámutattunk, az EGSZB sajnálja, hogy az 1072/2009/EK rendelet nem terjed ki a könnyű haszongépjárművekre, ami a szakma gyakorlására vonatkozó szabályok alá tartozó járművek számára indokolatlan piaci hozzáférést jelent. Ez torzíthatja a versenyt, és károsan hathat például a torlódásokra és a környezetre. |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

Amint arra a 4.2. pontban rámutattunk, az EGSZB sajnálja, hogy az 1072/2009/EK rendelet nem terjed ki a könnyű haszongépjárművekre, ami a szakma gyakorlására vonatkozó szabályok alá tartozó járművek számára indokolatlan piaci hozzáférést jelent. Ez torzíthatja a versenyt, és károsan hathat például a torlódásokra és a környezetre.

| — | Az EGSZB sajnálja, hogy a javaslat egyáltalán nem foglalkozik azzal a kérdéssel, hogy mikortól nem ideiglenes egy kabotázsművelet és válik olyan folyamatos és állandó tevékenységgé, amelynek esetében már nem alkalmazandó a vállalkozás székhelye szerintitől eltérő tagállamban történő szolgáltatásnyújtáshoz való, a 8. cikkben meghatározott jog.
  A jelenlegi helyzet, ahol a kabotázsműveletek 8. cikkben meghatározott formai kritériumainak eleget tevő műveletek hosszú időn át szisztematikusan és rendszeresen végezhetők, akár hosszú távú szerződés keretében is úgy, hogy mindeközben ideiglenesek maradnak, nem kielégítő, és nem áll összhangban a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtáshoz való jog ideiglenes jellegét meghatározó kritériumokkal (lásd Európai Bírósági Határozatok Tára 1995, I-04165. és Európai Bírósági Határozatok Tára 1985, 01513.). Az EGSZB ezért kulcsfontosságúnak tartja annak egyértelmű szabályozását, hogy mi minősül ideiglenesnek.
  Az EGSZB rámutat arra, hogy az EUMSZ 91. cikke (1) bekezdésének b) pontja széles mérlegelési jogkört biztosít az uniós jogalkotó számára a kabotázs elvégzése mint átmeneti szolgáltatásnyújtás feltételeinek megállapítása tekintetében. Lehetséges megoldás az adott időszakon belüli műveletek vagy műveleti napok számának korlátozása vagy egy várakozási időszak bevezetése a sorozatos kabotázsműveletek között. Az EGSZB véleménye szerint nagyon fontos, hogy az ezzel kapcsolatos szabályok világosak és – például egy közúti ellenőrzés során – könnyen alkalmazhatóak legyenek. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB sajnálja, hogy a javaslat egyáltalán nem foglalkozik azzal a kérdéssel, hogy mikortól nem ideiglenes egy kabotázsművelet és válik olyan folyamatos és állandó tevékenységgé, amelynek esetében már nem alkalmazandó a vállalkozás székhelye szerintitől eltérő tagállamban történő szolgáltatásnyújtáshoz való, a 8. cikkben meghatározott jog.

A jelenlegi helyzet, ahol a kabotázsműveletek 8. cikkben meghatározott formai kritériumainak eleget tevő műveletek hosszú időn át szisztematikusan és rendszeresen végezhetők, akár hosszú távú szerződés keretében is úgy, hogy mindeközben ideiglenesek maradnak, nem kielégítő, és nem áll összhangban a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtáshoz való jog ideiglenes jellegét meghatározó kritériumokkal (lásd Európai Bírósági Határozatok Tára 1995, I-04165. és Európai Bírósági Határozatok Tára 1985, 01513.). Az EGSZB ezért kulcsfontosságúnak tartja annak egyértelmű szabályozását, hogy mi minősül ideiglenesnek.

Az EGSZB rámutat arra, hogy az EUMSZ 91. cikke (1) bekezdésének b) pontja széles mérlegelési jogkört biztosít az uniós jogalkotó számára a kabotázs elvégzése mint átmeneti szolgáltatásnyújtás feltételeinek megállapítása tekintetében. Lehetséges megoldás az adott időszakon belüli műveletek vagy műveleti napok számának korlátozása vagy egy várakozási időszak bevezetése a sorozatos kabotázsműveletek között. Az EGSZB véleménye szerint nagyon fontos, hogy az ezzel kapcsolatos szabályok világosak és – például egy közúti ellenőrzés során – könnyen alkalmazhatóak legyenek.

| — | A megfelelőség hatékony ellenőrzésének kulcsa, hogy kellően hozzáértő személyzet álljon a nemzeti hatóságok rendelkezésére a javasolt 10a. cikk szerinti érdemi ellenőrzések elvégzéséhez. Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy mindkét elem adott legyen, és létrejöjjön egy hálózat a bevált gyakorlatok cseréje céljából. |
| --- | --- |

—

A megfelelőség hatékony ellenőrzésének kulcsa, hogy kellően hozzáértő személyzet álljon a nemzeti hatóságok rendelkezésére a javasolt 10a. cikk szerinti érdemi ellenőrzések elvégzéséhez. Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy mindkét elem adott legyen, és létrejöjjön egy hálózat a bevált gyakorlatok cseréje céljából.

| — | Az EGSZB sajnálja, hogy a javaslattal egyidejűleg nem nyújtottak be a kombinált árufuvarozásról szóló (92/106/EGK) irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatot, mivel ez az irányelv gyakorlatilag párhuzamos piaci hozzáférést biztosít a más tagállamban letelepedett fuvarozók számára a nemzeti fuvarozási műveletekhez. Az EGSZB véleménye szerint a kombinált fuvarozási láncok előmozdításának teljes mértékben jogos közlekedéspolitikai célját meg lehet valósítani e speciális piaci hozzáférési szabály nélkül. Ezért az egy tagállamon belüli, kikötőkből vagy pályaudvarokról kiinduló vagy oda irányuló kombinált fuvarozási művelet közúti részét nemzeti fuvarozási műveletnek kell tekinteni, és az 1072/2009/EK rendelet kabotázsra vonatkozó rendelkezéseit, illetve az erre irányuló rendelkezéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB sajnálja, hogy a javaslattal egyidejűleg nem nyújtottak be a kombinált árufuvarozásról szóló (92/106/EGK) irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatot, mivel ez az irányelv gyakorlatilag párhuzamos piaci hozzáférést biztosít a más tagállamban letelepedett fuvarozók számára a nemzeti fuvarozási műveletekhez. Az EGSZB véleménye szerint a kombinált fuvarozási láncok előmozdításának teljes mértékben jogos közlekedéspolitikai célját meg lehet valósítani e speciális piaci hozzáférési szabály nélkül. Ezért az egy tagállamon belüli, kikötőkből vagy pályaudvarokról kiinduló vagy oda irányuló kombinált fuvarozási művelet közúti részét nemzeti fuvarozási műveletnek kell tekinteni, és az 1072/2009/EK rendelet kabotázsra vonatkozó rendelkezéseit, illetve az erre irányuló rendelkezéseket kell alkalmazni.

| 5.3. | Az EGSZB tudomásul veszi az 1. cikk (1) bekezdésének kiegészítését az üres konténerek vagy raklapok fuvarozása tekintetében, és megállapítja, hogy a fuvarozási szerződés döntő jelentőségű, és ennek nyomán nagyon jelentéktelen mennyiségű rakomány fuvarozása is díjazás ellenében végzett árufuvarozásnak fog minősülni. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az egy kabotázsidőszakon belüli három kabotázsműveletben meghatározott korlátozást különféleképpen értelmezték abban a tekintetben, hogy mi tartozik egy műveletbe, és a gyakorlatban nehéznek – ha nem lehetetlennek – bizonyult a szabálynak való megfelelés ellenőrzése.
  Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, amely megszünteti a három műveletre való korlátozást, és hétről öt napra csökkenti a kabotázsműveletekhez rendelkezésre álló időt, feltéve, hogy:






  1. | a kabotázs ideiglenes jellegét a fenti 5.2. pontban foglalt kérésnek megfelelően egyértelmű fogalommeghatározás biztosítja; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, amely megszünteti a három műveletre való korlátozást, és hétről öt napra csökkenti a kabotázsműveletekhez rendelkezésre álló időt, feltéve, hogy:

1.

a kabotázs ideiglenes jellegét a fenti 5.2. pontban foglalt kérésnek megfelelően egyértelmű fogalommeghatározás biztosítja;

| 2. | a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok (96/71/EK és 2014/67/EU irányelv) az első naptól kezdve valamennyi kabotázsműveletre alkalmazandók. Ez megvalósítható a 96/71/EK és a 2014/67/EU irányelvnek a 9. cikk kabotázsműveletekre alkalmazandó szabályai közé történő felvételével, függetlenül a 96/71/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok (96/71/EK és 2014/67/EU irányelv) az első naptól kezdve valamennyi kabotázsműveletre alkalmazandók. Ez megvalósítható a 96/71/EK és a 2014/67/EU irányelvnek a 9. cikk kabotázsműveletekre alkalmazandó szabályai közé történő felvételével, függetlenül a 96/71/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezésektől.

Ennek hiányában az EGSZB helyénvalóbbnak tartja a jelenlegi kabotázsszabályok fenntartását, mivel az Európai Bizottság által előterjesztett javaslat a fenti feltételek teljesülése nélkül a gyakorlatban a piac szinte teljeskörű megnyitását jelentené, ami kiszámíthatatlan hatásokkal járhat a piacra nézve.

Az EGSZB emellett üdvözli a nemzetközi fuvarmenet célországától (a fogadó tagállamtól) eltérő tagállamban megengedett kabotázsműveleteknek az azzal határos tagállamokra történő korlátozását, ami megkönnyíti a megfelelés ellenőrzését. A javaslatot azonban módosítani kellene annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a szomszédos tagállamba irányuló új nemzetközi fuvarozási műveletből adódó új kabotázsjogok megszüntetik a meglévő kabotázsjogokat, elkerülendő e jogok halmozását („lánckabotázs”). E jogi kiszámíthatóság kérdése rendkívül fontos.

| 5.5. | A közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó szabályok javasolt kiigazítása (COM(2017) 278) egyértelművé teszi, hogy ezek a szabályok az első naptól kezdve alkalmazandók a kabotázsműveletekre. Bár a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok nem teljesen szüntetik meg a költségek tekintetében a tagállamok között fennálló különbségeket, e szabály révén ezek csökkenni fognak. Az EGSZB ugyanakkor megkérdőjelezi az akár hat hónapra történő könnyített kiküldetési nyilatkozat és a könnyített dokumentálási követelmények hatékonyságát, amelyek keretében nem kötelező képviselőt kijelölni a kabotázs vonatkozásában, amint azt az Európai Bizottság a 96/71/EK és a 2014/67/EU irányelvvel kapcsolatos egyedi szabályokra irányuló javaslatban előirányozta, mindaddig, amíg a kabotázs ideiglenes jellegével kapcsolatos, az 1.6. és az 5.2. pontban említett probléma meg nem oldódik. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az Európai Bizottság 2011-ben több ponttal kapcsolatban kifejtette véleményét a kabotázsra vonatkozó rendelkezések értelmezésével kapcsolatban („The New Cabotage Regime under Regulation (EC) No 1072/2009”, elérhető a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság weboldalán). A mostani javaslat a 2. cikk 6. pontjában rögzített fogalommeghatározás javasolt módosításában integrálja a kabotázsművelet Európai Bizottság általi értelmezését, és rendezi a dokumentumok járműben való rendelkezésre állásának kérdését a közúti ellenőrzések vonatkozásában, amit a 8. cikk javasolt új (4a) bekezdése tárgyal.
  Az EGSZB üdvözli ezeket a pontosításokat, de sajnálja, hogy a javaslat nem foglalkozik néhány további releváns kérdéssel, amelyekre az Európai Bizottság értelmező dokumentuma kitér. Ezek közé tartozik az a kérdés, hogy valamennyi nemzetközi rakományt le kell-e szállítani a kabotázs megkezdése előtt, és miként számítandó a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott jelenlegi hétnapos kabotázsidőszak.
  Az EGSZB sajnálja továbbá, hogy nem ragadták meg az alkalmat annak egyértelművé tételére, hogy felhasználhatók-e a menetíró készülék adatai is a kabotázsra vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzéséhez. Az Európai Bizottság 2011-es értelmező dokumentuma alapján egyértelmű, hogy az Európai Bizottság ezen a véleményen van. Az EGSZB szerint fel kellett volna használni ezt az alkalmat arra, hogy ez kristálytisztán megjelenjen a rendelet szövegében.
  Az EGSZB mindenesetre rámutat annak fontosságára, hogy a digitális menetíró készülék a szabályoknak való megfelelés ellenőrzésének eszközeként teljes mértékben elérhető legyen, és szeretné jelentősen csökkenteni a meglévő járművek ilyen típusú menetíró készülékkel történő utólagos felszerelésére vonatkozó határidőt. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB üdvözli ezeket a pontosításokat, de sajnálja, hogy a javaslat nem foglalkozik néhány további releváns kérdéssel, amelyekre az Európai Bizottság értelmező dokumentuma kitér. Ezek közé tartozik az a kérdés, hogy valamennyi nemzetközi rakományt le kell-e szállítani a kabotázs megkezdése előtt, és miként számítandó a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott jelenlegi hétnapos kabotázsidőszak.

Az EGSZB sajnálja továbbá, hogy nem ragadták meg az alkalmat annak egyértelművé tételére, hogy felhasználhatók-e a menetíró készülék adatai is a kabotázsra vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzéséhez. Az Európai Bizottság 2011-es értelmező dokumentuma alapján egyértelmű, hogy az Európai Bizottság ezen a véleményen van. Az EGSZB szerint fel kellett volna használni ezt az alkalmat arra, hogy ez kristálytisztán megjelenjen a rendelet szövegében.

Az EGSZB mindenesetre rámutat annak fontosságára, hogy a digitális menetíró készülék a szabályoknak való megfelelés ellenőrzésének eszközeként teljes mértékben elérhető legyen, és szeretné jelentősen csökkenteni a meglévő járművek ilyen típusú menetíró készülékkel történő utólagos felszerelésére vonatkozó határidőt.

| 5.7. | Az EGSZB üdvözli a 14a. cikk felelősségre vonhatóságra vonatkozó új rendelkezését, ugyanakkor rámutat arra, hogy a jogellenes szolgáltatások szándékos megrendelésének bizonyítása problematikus lehet. |
| --- | --- |

5.7.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 13., 2016.1.15., 176. o.

1

(2)  HL C 13., 2016.1.15., 176. o.

2

(3)  HL L 140., 2012.5.30., 32. o.

3

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/45

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 96/71/EK irányelvhez és a 2014/67/EU irányelvhez kapcsolódóan a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályok meghatározásáról

[COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)]

és

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, napi és heti pihenőidőre vonatkozó követelményei tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról

[COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)]

(2018/C 197/08)

| Előadó: | Tanja BUZEK (DE/II) |
| --- | --- |

Előadó:

Tanja BUZEK (DE/II)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.6.15.
  az Európai Unió Tanácsa, 2017.6.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EUMSZ 91. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.1.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.18. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 171/91/17 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.6.15.

az Európai Unió Tanácsa, 2017.6.20.

Jogalap:

az EUMSZ 91. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.1.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.18.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

171/91/17

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB elismeri, hogy a fuvarozás az uniós gazdaság motorjaként fontos szerepet tölt be, és támogatja az Európai Bizottságot annak biztosítására irányuló törekvéseiben, hogy az EU a jövőre nézve megőrizze vezető helyét a tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás terén. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy e cél elérésének legfontosabb eszköze továbbra is egy olyan jól működő, teljes mértékben megvalósított egységes belső piac a szállítási ágazatban, amely szociálisan fenntartható és minimalizálja az adminisztratív terheket. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB azonban hangsúlyozza, hogy a közúti szállítás további fejlesztése akadályokba is ütközik, mivel nincs elég hely utak és parkolók építésére, számos európai régióban ökológiai megfontolásokból nincs meg a szükséges társadalmi elfogadottság, a közúti biztonság kérdése nem megoldott, és mivel a járművezetők esetében is fontos a munka és a magánélet közötti egyensúly. Ezeket az akadályokat a területre vonatkozó összes uniós jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezésben figyelembe kellene venni. Ráadásul a jövőbeli gazdasági modellekben csökkenhet a közúti szállítás szerepe, mivel fenntarthatóbb módokat keresnek a termelés és az elosztás megszervezésére. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy pontosítsa a közúti szállítással kapcsolatos szabályozási keretet és biztosítsa annak jobb végrehajtását, továbbá a tagállamok közötti szorosabb együttműködést, ugyanakkor küzdjön a szociális dömping ellen, azaz – amint azt TEN/575. számú véleményében meghatározta, illetve összhangban a piaci hozzáférésre vonatkozó szabályokat érvényesítő 2014/67/EU irányelvvel – az olyan elfogadhatatlan és illegális gyakorlatok ellen, amelyek versenyelőny szerzése érdekében megpróbálják kijátszani vagy megsértik a piaci hozzáférésre vonatkozó szabályokat, és ily módon biztosítsa az ágazatban a belső piac megfelelő és tisztességes működését és a munkavállalói jogok teljeskörű tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mindazonáltal az EGSZB azon a véleményen van, hogy a vezetési időről és pihenőidőről, valamint a járművezetők kiküldetéséről szóló jogszabállyal kapcsolatban javasolt módosítások valójában számos szempontból nem foglalkoznak a közúti szállítás terén azonosított problémákkal, többek között nem teszik egyszerűbbé, egyértelműbbé és könnyebben végrehajthatóvá a szabályokat. Az EGSZB véleménye szerint a javaslat hiányosságai a probléma nem megfelelő elemzéséből adódnak, és úgy véli, hogy a szociális jogszabályokkal kapcsolatos javaslatok az Európai Bizottság saját politikai célkitűzéseinek elérését sem segítik elő, miközben jogbizonytalanság uralkodik. Az EGSZB tudomásul veszi, hogy a kezdeményezés a tagállamok, a szociális partnerek és maguk a gazdasági szereplők körében is eltérő véleményeket szült. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB rámutat arra, hogy az Európai Bizottság által elfogadott, a mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programjának megvalósításához egyetlen út vezet, mégpedig ha biztosítják a szociális jogokat, egyaránt gondoskodnak a szabályok végrehajtásáról és végrehajthatóságáról, valamint garantálják a tisztességes versenyt, ugyanakkor csökkentik a megterhelő eljárásokat. A belső piacnak valamennyi érdekelt fél javát kell szolgálnia, és valamennyi tagállamban – a régi és az új tagállamokban egyaránt – működnie kell. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A pihenőidők elosztásával kapcsolatos referencia-időszak kettőről négy hétre való meghosszabbítását illetően az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy választ adjon a közúti szállítási műveletekkel kapcsolatos rugalmasság tekintetében felmerült iparági és fuvarozói igényekre, azonban rámutat arra, hogy ez kihathat a tisztességes verseny, a járművezetők egészsége és biztonsága, illetve a biztonságos közúti közlekedés közötti kényes egyensúlyra és a szabályok közös, összehangolt értelmezésére, ugyanakkor megnehezítheti a szabályok végrehajtását és ellenőrzését. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB kéri a jogalkotót, hogy vegye fontolóra a csökkentett heti pihenőidőért járó kompenzáció napi pihenőidőhöz kapcsolódó lehetővé tételét is, amelyről a jelenlegi rendelet is rendelkezik. A szüneteket illetően az EGSZB azt javasolja, hogy vegyék fontolóra egy hatásvizsgálat készítését annak lehetőségére vonatkozóan, hogy a járművezető a belátása szerint rugalmasabban eloszthassa a 6 órára járó 45 perces szünetet. Ennek a hatásvizsgálatnak arra kellene összpontosítania, hogy a járművezető hogyan tudja felhasználni a szünetet pihenésre és felfrissülésre a kilenc órás, illetve tíz órás vezetés alatt. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB sajnálatosnak tartja, hogy különösen az autóbusszal végzett személyszállítás esetén a javasolt módosításokhoz kapcsolódóan nem végeztek semmilyen átfogó értékelést az utasok és a járművezetők biztonságát, valamint a biztonságos közúti közlekedést illetően. Az EGSZB ezért örömmel látna egy uniós szintű általános tanulmányt a járművezetők fáradtságával kapcsolatban, és sajnálja, hogy az Európai Bizottság e kérdés kezelésére semmilyen megoldással nem szolgál. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A közlekedésben a fuvardíjak kritikus helyzetére tekintettel az EGSZB kiemeli, hogy kulcsfontosságú kidolgozni olyan szabályokat, amelyek valóban garantálni tudják az egyenlő versenyfeltételeket méretüktől függetlenül minden közúti fuvarozó, valamint minden utazó munkavállaló számára anélkül, hogy új akadályokat teremtenének a belső piacon vagy megnyirbálnák a szociális szabályozást. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon kijelentésével, hogy elengedhetetlenek a hatékony végrehajtási szabályok, valamint kiemeli a tagállamok közötti szoros együttműködés és a hatékony információcsere fontosságát. Az EGSZB véleménye szerint ezért mielőtt mérlegelnénk, hogy elégséges adatok/ismeretek nélkül rugalmasabb szabályokat vezessünk be, biztosítani kell a pihenőidőkkel kapcsolatos meglévő szabályok jobb végrehajtását. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy tegyen előrelépést az intelligens jogérvényesítés irányába, és biztosítson minden lehetséges támogatást a kockázatértékelő rendszerek teljeskörű bevezetéséhez és alkalmazásához; emellett arra is kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a végrehajtó hatóságok számára biztosítsanak valós idejű hozzáférést a nemzeti elektronikus nyilvántartásokhoz, teljeskörűen kihasználva e célból a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartását (ERRU). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság fogadjon el világos végrehajtási intézkedéseket a digitális menetíró készülékekkel kapcsolatos manipuláció veszélyének kiküszöbölése érdekében, és e célból a) hozza előre a kabotázsban és nemzetközi fuvarozásban érintett összes haszongépjármű „intelligens” menetíró készülékekkel való felszerelésére vonatkozó határidőt; és b) vessen be minden szükséges innovatív technológiai eszközt annak biztosítása érdekében, hogy a menetíró készülékek adatainak manuális bevitele pontosan történjen, például a menetíró készüléket kössék össze egy – a járművezető munkaidejének valójában részét képező be- és kirakodási tevékenységek hatékonyabb ellenőrzésére szolgáló – súlyérzékelővel. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB azt is ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy foglalkozzanak az őrzött parkolóhelyek és a járművezetők számára megfelelő létesítmények korlátozott rendelkezésre állásának problémájával, ugyanis félő, hogy enélkül senki sem fogja betartani a mobilitási csomagban szereplő, a vezetőfülke elhagyására vonatkozó kötelezettséget. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy végezze el a létező parkolóhálózat alapos ellenőrzését a tagállamokban, különösen a földrajzi szempontból peremterületeken elhelyezkedő útvonalakon és közlekedési folyosókon, továbbá dolgozzon ki ütemtervet e terület fehér foltjainak a megszüntetésére, ami létfontosságú a mobilitási csomag hatékony végrehajtásához. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB arra kéri az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy – miközben biztosítják a magas színvonalú közúti infrastruktúrához szükséges beruházásokat és ezen infrastruktúra kiépítését – gondoskodjanak arról is, hogy a heti pihenőidőt és a kompenzáló heti pihenőidőt a járművezetők egyéni szaniterhelyiségekkel rendelkező és étkezési lehetőséget biztosító, megfelelő szálláskörülmények között töltsék. Ezzel összefüggésben az EGSZB különösen üdvözli az Európai Bíróság közelmúltbeli ítéletét (2017. december 20.), amely megerősíti, hogy a heti pihenőidőt a járművön kívül kell eltölteni. Azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy egyértelműsítse a járművezetők hazatéréséhez kapcsolódó anyagi felelősség kérdését, mivel ezt a költséget nem szabad a járművezetőkre terhelni. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az EGSZB a munkavállalók és a vállalkozások tekintetében az egyenlő versenyfeltételek fenntartása szempontjából kulcsfontosságúnak tartja, hogy a közúti szállítási ágazaton belül uniós szinten alkalmazzák a kiküldetési szabályokat. Az EGSZB emellett egyszerű, hatékony és megkülönböztetéstől mentes intézkedéseket szorgalmaz e szabályok végrehajtása érdekében, az adminisztratív terheket azonban mindenáron kerülni kell. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az EGSZB elismeri a közúti közlekedés rendkívül mobil jellegét, de azon a véleményen van, hogy az Európai Bizottságnak a nemzetközi közúti szállításban dolgozó munkavállalók kiküldetésére vonatkozó javaslata nem igazán megfelelő módon kezeli a problémákat. Egyértelmű és egyszerű szabályokra van szükség a fuvarozók és a járművezetők számára is. A tisztán árutovábbítási műveleteket illetően az EGSZB annak pontosítására kéri a jogalkotót, hogy a kiküldetési szabályok ilyen esetekben nem alkalmazandók. Az EGSZB pontosítást kér a szabályok harmadik (nem uniós) országokban letelepedett fuvarozókra való alkalmazásával kapcsolatban is. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Az EGSZB teljes mértékben egyetért azzal, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelvet a kabotázs esetében továbbra is az első naptól kezdve alkalmazzák. Kérdésesnek tartja azonban, hogy az új, enyhébb adminisztratív szabályokat helyénvaló-e a kabotázsra is alkalmazni. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Az EGSZB üdvözli, hogy a végrehajtási követelményeket hozzáigazították az ágazati sajátosságokhoz, és úgy véli, hogy mérsékelni fogja az adminisztratív terheket, ha a bejelentésekhez uniós szinten bevezetik az egyablakos ügyintézést.
  Az EGSZB azonban azt is kénytelen elismerni, hogy az alacsony jövedelemszintű tagállamokból származó járművezetők magasabb bérszintű tagállamokban való ideiglenes alkalmazása esetén – ha a kiküldetés feltételei teljesülnek – a béreket illetően be kell tartani legalább a fogadó ország törvényei vagy gyakorlata által megszabott minimális bérszinteket. |
| --- | --- |

1.18.

Az EGSZB azonban azt is kénytelen elismerni, hogy az alacsony jövedelemszintű tagállamokból származó járművezetők magasabb bérszintű tagállamokban való ideiglenes alkalmazása esetén – ha a kiküldetés feltételei teljesülnek – a béreket illetően be kell tartani legalább a fogadó ország törvényei vagy gyakorlata által megszabott minimális bérszinteket.

| 1.19. | Az EGSZB egyszerű, egyértelmű, megkülönböztetéstől mentes és hatékony uniós szintű végrehajtási intézkedések bevezetését ajánlja, amelyek nem vonnak maguk után adminisztratív terheket, ideértve a következőket:






  — | a végrehajtást illetően a papíralapú igazolásokról az intelligens digitális technológiákra való áttérés; |
| --- | --- | --- |

1.19.

—

a végrehajtást illetően a papíralapú igazolásokról az intelligens digitális technológiákra való áttérés;

| — | az „intelligens” menetíró készülékek kötelező bevezetésének előbbre hozása az irányelv hatálya alá tartozó, a nemzetközi szállításban részt vevő valamennyi haszongépjármű esetében, mivel egyedül ez az eszköz alkalmas arra, hogy bármely tagállam területén hatékonyan meghatározza a járművezető tevékenységének időtartamát és ideiglenes jellegét; |
| --- | --- |

—

az „intelligens” menetíró készülékek kötelező bevezetésének előbbre hozása az irányelv hatálya alá tartozó, a nemzetközi szállításban részt vevő valamennyi haszongépjármű esetében, mivel egyedül ez az eszköz alkalmas arra, hogy bármely tagállam területén hatékonyan meghatározza a járművezető tevékenységének időtartamát és ideiglenes jellegét;

| — | az egyes kiküldött járművezetők számára kiállított európai elektronikus kiküldetési nyilatkozat és egy uniós szintű, egyablakos bejelentési rendszer bevezetése, amelyhez a felügyelő hatóságok valós idejű hozzáféréssel fognak rendelkezni, mivel ez az egyetlen módja annak, hogy az adminisztratív terhek elkerülése mellett hatékony ellenőrzést végezzenek. |
| --- | --- |

—

az egyes kiküldött járművezetők számára kiállított európai elektronikus kiküldetési nyilatkozat és egy uniós szintű, egyablakos bejelentési rendszer bevezetése, amelyhez a felügyelő hatóságok valós idejű hozzáféréssel fognak rendelkezni, mivel ez az egyetlen módja annak, hogy az adminisztratív terhek elkerülése mellett hatékony ellenőrzést végezzenek.

| 1.20. | Ezenfelül az EGSZB a közúti fuvarozási vállalkozások nemzeti és európai elektronikus nyilvántartásainak maximális kihasználását ajánlja, és e célból kéri, hogy 1) a vállalkozások által foglalkoztatott járművezetőkre vonatkozó adatokat vegyék fel a nemzeti elektronikus nyilvántartásokba; 2) biztosítsanak valós idejű hozzáférést a közúti végrehajtó hatóságok számára a nemzeti és az európai elektronikus nyilvántartásokban rögzített adatokhoz, ideértve az elektronikus kiküldetési nyilatkozatot is; és 3) a járművezetői kártyáról leolvasható adatok időtartamát 28 napról több hónapra hosszabbítsák meg annak érdekében, hogy az ellenőrző hatóságok könnyen meg tudják állapítani a járművezetők által a különböző tagállamokban végzett ideiglenes munka időtartamát. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Végezetül a közúti szállításra vonatkozó uniós szabályok határokon átnyúló jobb végrehajtásának biztosítása érdekében az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzanak létre egy európai közúti szállítási ügynökséget, amelynek fő feladata az lenne, hogy a közúti szállítás terén javítsa a jogkövető magatartást, valamint európai és nemzeti szinten egyaránt támogassa az ágazaton belüli szakpolitikai döntéshozatalt. Bár mindez még függőben van, az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok vegyenek tevékenyen részt a meglévő európai közlekedési ellenőrző szolgálatok (EUROCONTROLE Route stb.) munkájában, és fektessenek be a nemzeti ellenőrző hatóságok képzésébe. |
| --- | --- |

1.21.

2.   Háttér

| 2.1. | Az Európai Bizottság hivatalba lépésének kezdetén kötelezettséget vállalt egy jogalkotási folyamat elindítására azzal a céllal, hogy a közúti szállításra vonatkozó uniós szabályok egyszerűbbé, egyértelműbbé és könnyebben végrehajthatóvá váljanak. Ennek kiindulási oka a tagállamok és az európai közúti és logisztikai ágazat szociális partnerei – az Európai Közlekedési Dolgozók Szövetsége (ETF) és a Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesülete (IRU) – részéről érkező számos felhívás volt, amelyek osztják azt a véleményt, hogy a jelenlegi uniós jogszabályok több szempontból nem egyértelműek, a végrehajtásuk pedig nem megfelelő. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2013-ban az ETF és az IRU közösen arra irányuló kezdeményezéseket javasoltak, hogy a kabotázs piacát a továbbiakban ne nyissák meg, legyen hatékonyabb a végrehajtás, valamint határozzanak meg egy kötelező ütemtervet az adózási, a közúti biztonsági és a szociális szabályok összehangolására (lásd az ETF és az IRU közös szakpolitikai dokumentumát). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az egyes tagállamokban uralkodó eltérő versenyfeltételek – ideértve a különféle költségstruktúrákat is – rávilágítottak a piaci liberalizációval, a minimálbérekkel, a kiküldetési feltételekkel és ezeknek a mobil munkaerőre való alkalmazhatóságával kapcsolatos problémákra. Ez – a nem egyértelmű szabályozási kerettel párosulva – a szabályok megkerülése, többek között atipikus foglalkoztatási formák alkalmazása és postafiókcégek megjelenése révén szociális dömpinghez vezetett. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az új nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlatok egy sor jogsértési eljáráshoz vezettek, és rávilágítottak, hogy megfelelő uniós szintű intézkedésekre van szükség a problémák megoldásához, valamint a jogbiztonság mind a piaci szereplők, mind a munkavállalók számára való megteremtéséhez. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ezzel összefüggésben a 2014-ben hivatalba lépő, Juncker elnök vezette Európai Bizottság nyilvánosan állást foglalt a tisztességesebb egységes piac szociális dömping elleni küzdelem révén való megteremtése mellett, ahogy azt az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker az Európai Parlamenthez intézett első felszólalásában is kifejtette. Ettől kezdve az Európai Bizottság a mobilitási csomag előkészítése során végig rendszeresen kinyilvánította ez iránti elkötelezettségét, hangsúlyozva ugyanakkor a belső piac koherenciája megőrzésének fontosságát. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB továbbá 2015 szeptemberében „A nemzetközi közúti árufuvarozás belső piaca: szociális dömping és kabotázs” címmel elfogadta a TEN/575. számú feltáró véleményt. 2016 szeptemberében az Európai Parlament saját kezdeményezésű véleményt fogadott el az Európai Unión belüli szociális dömpingről. Mindkét vélemény számos – főként a végrehajtás területét érintő – megalapozott javaslatot fogalmazott meg a tisztességes és megfelelően működő belső piac biztosítása céljából. 2017 májusában az Európai Parlament ugyanebben a szellemben állásfoglalást fogadott el az EU-n belüli közúti szállításra vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ennek eredményeképpen az Európai Bizottság 2017. május 31-én benyújtott egy mobilitási csomagot, amely első lépésben nyolc jogalkotási kezdeményezést tartalmaz, amely az Unióban 5 millió embert foglalkoztató, kereskedelmi célú közúti áru- és személyszállítási ágazatra vonatkozik. A csomag célja a közúti árufuvarozási piac működésének javítása, valamint a munkavállalókra vonatkozó jobb szociális és foglalkoztatási feltételek elősegítése. Az Európai Bizottság szerint mindez a jogszabályok fokozott érvényesítésén, az illegális foglalkoztatás elleni küzdelmen, a cégek adminisztratív terheinek csökkentésén és a meglévő – például a minimálbérről szóló nemzeti jogszabályok alkalmazására vonatkozó – szabályok világosabbá tételén keresztül valósul meg. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A csomag a következő négy pilléren nyugszik: 1) belső piac, 2) tisztességes verseny és munkavállalói jogok, 3) dekarbonizáció és 4) digitális technológiák. E vélemény a „tisztességes verseny és munkavállalói jogok” elnevezésű pillér részét képezi, és a szociális jogszabályok tekintetében javasolt módosításokat tartalmazza. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A fenti problémák kezelése és a közúti közlekedés biztonságának további javítása érdekében az Európai Bizottság mobilitási csomagja módosításokat javasol a vezetési és pihenőidővel kapcsolatos szabályok (561/2006/EK rendelet), a munkavállalók kiküldetése (96/71/EK irányelv) és annak végrehajtási jogszabálya (2014/67/EU irányelv) tekintetében. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A közúti fuvarozást végzők munkaidejét szabályozó (2002/15/EK) irányelvet illetően a mobilitási csomag semmilyen javaslatot nem tartalmaz, ehelyett inkább az Európai Unió működéséről szóló szerződés 154. cikkében foglalt jogi kötelezettségekkel összhangban az irányelv lehetséges felülvizsgálatáról konzultálnak a szociális partnerekkel. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | A mobilitási csomag 2017. áprilisi bevezetését megelőzően 20 európai ország (Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Magyarország, Litvánia, Hollandia, Lengyelország, Románia, Spanyolország és az Egyesült Királyság) 27 szakszervezete elfogadta a varsói nyilatkozatot, amelyben arra kérik az Európai Bizottságot, hogy a mobilitási csomagba vegyen bele konkrét javaslatokat arról, hogy a közúti szállítási szektorra is teljeskörűen alkalmazzák a munkavállalók kiküldetését.
  Válaszul az Európai Bizottság 2017. októberi mobilitási csomagjavaslatára, kölcsönös nyilatkozatot tettek közzé a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv nemzetközi szállítási műveletekre történő alkalmazása ellen, amelyet bolgár, horvát, cseh, dán, észt, görög, magyar, ír, lett, litván, holland, lengyel, portugál, román, szlovák, spanyol és brit szállítási & logisztikai szövetségek és kereskedelmi kamarák írtak alá. |
| --- | --- |

2.11.

Válaszul az Európai Bizottság 2017. októberi mobilitási csomagjavaslatára, kölcsönös nyilatkozatot tettek közzé a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv nemzetközi szállítási műveletekre történő alkalmazása ellen, amelyet bolgár, horvát, cseh, dán, észt, görög, magyar, ír, lett, litván, holland, lengyel, portugál, román, szlovák, spanyol és brit szállítási & logisztikai szövetségek és kereskedelmi kamarák írtak alá.

| 2.12. | Az EGSZB tudomásul veszi az EPSCO Tanács nemrégiben megfogalmazott álláspontját, amely szerint mindaddig a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó hatályos szabályokat kell alkalmazni a közúti közlekedésre, amíg nem vezetnek be új ágazatspecifikus szabályokat. Az EGSZB hasonlóképpen tudomásul veszi, hogy a kiküldött munkavállalókra vonatkozó szabályoknak a közúti szállítási ágazatban történő alkalmazhatósága vitákat gerjesztett, és ellentétes álláspontok alakultak ki mind politikai, mind érdekelti szinten. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Az EGSZB támogatja azt a célkitűzést, hogy az EU a jövőben is megőrizze vezető helyét a tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás terén, amely az uniós gazdaság egyik motorja. E cél elérésének legfontosabb eszköze továbbra is egy olyan jól működő, teljes mértékben megvalósított egységes belső piac a szállítási ágazatban, amely szociálisan fenntartható és minimalizálja az adminisztratív terheket. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezésének átfogó célját, és megjegyzi, hogy a kezdeményezés a tagállamok, a szociális partnerek, a járművezetők és maguk a gazdasági szereplők körében is eltérő véleményeket szült. Az EGSZB mint a civil társadalom képviselője hangsúlyozza, hogy a jogalkotási folyamatnak olyan eredményekre kell vezetnie, amelyek elfogadhatók az érintettek számára, és jogos aggályokat orvosolnak. Ez különösen igaz a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok közúti szállítási ágazatban való alkalmazására vonatkozó javaslat esetében, mivel az komoly és egyes esetekben egymásnak ellentmondó aggályokat váltott ki az érdekeltek körében. Az EGSZB ezért hangsúlyozza, hogy kiegyensúlyozott, világos és alkalmazható jogszabályokra van szükség, amelyek nem akadályozzák a belső piac zavartalan működését és az iparág szociális normáinak javulását. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság hatásvizsgálatával, amely szerint a közúti fuvarozók közötti tisztességtelen verseny és az EGSZB TEN/575 számú feltáró véleményének (1) értelmében vett szociális dömping szorosan összekapcsolódik (Driving change for business and people). Az EGSZB megjegyzi, hogy a hatásvizsgálat részben minőségi és korlátozott mértékben mennyiségi bizonyítékokra támaszkodik. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon érvelésével is, hogy akkor torzul a verseny, amikor a nem megfelelő piaci szereplők versenyelőnyök szerzése céljából kijátsszák a jogszabályokat. Az Európai Bizottság véleménye szerint az uniós jogban lévő joghézagok és az eltérő tagállami értelmezések ugyanilyen hatáshoz vezethetnek. Az EGSZB ezt még azzal egészítené ki, hogy a megfelelés ellenőrzésére szolgáló elégtelen kapacitás szintén ront a helyzeten. Az EGSZB ezért osztja az Európai Bizottság hatásvizsgálatában megfogalmazott azon véleményt, hogy ez egy újabb ok arra, hogy egyértelmű és könnyen végrehajtható szabályozási keret megteremtésére törekedjünk. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB továbbá egyetért az Európai Bizottság azon észrevételével, hogy a közúti szállítás terén folytatott elkeseredett verseny következtében a szociális szabályoktól független egyéb fejlemények hatására torzultak a piacok. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A közúti közlekedésben a fuvardíjak kritikus helyzetére tekintettel az EGSZB kiemeli, hogy a mobilitási csomag keretében kulcsfontosságú kidolgozni olyan egyértelmű és könnyen végrehajtható szabályokat, amelyek valóban garantálni tudják az egyenlő versenyfeltételeket méretüktől függetlenül minden közúti fuvarozó, valamint minden utazó munkavállaló számára anélkül, hogy új akadályokat teremtenének a belső piacon, vagy megnyirbálnák a szociális szabályozást. A belső piacnak valamennyi érdekelt fél javát kell szolgálnia, és valamennyi tagállamban – a régi és az új tagállamokban egyaránt – működnie kell. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A fuvardíjak csökkenő tendenciája szociális, gazdasági és környezeti szempontból fenntarthatatlanná teheti a közúti szállítást, és az Unióban jelentősen korlátozhatja más közlekedési módok személy- és áruszállításban való méltányos részvételét. Következésképpen az Európai Bizottság azt veszélyezteti, hogy aláás más szakpolitikai célokat, például a kibocsátáscsökkentést és a multimodalitás előmozdítását. Az Európai Bizottság által elfogadott, a mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programjának megvalósításához egyetlen út vezet, mégpedig ha biztosítják a szociális jogokat, egyaránt gondoskodnak a szabályok végrehajtásáról és végrehajthatóságáról, valamint garantálják a tisztességes versenyt, ugyanakkor csökkentik a megterhelő eljárásokat. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB megismétli, hogy számos olyan illegális gyakorlat van, amelynek áldozatai a legálisan működő vállalatok, végső soron pedig az árufuvarozásban dolgozó hivatásos járművezetők. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB sajnálatosnak tartja, hogy a mobilitási csomag – különösen az autóbusszal végzett személyszállítás tekintetében – anélkül gondoskodik a pihenőidő rugalmasabb szervezéséről, hogy átfogó értékelést végeztek volna az utasok és a járművezetők biztonságát, valamint a biztonságos közúti közlekedést illetően. Az EGSZB ezért örömmel fogadná, ha az egész Unióra kiterjedő általános tanulmány készülne, amely megvizsgálná a járművezetők fáradtságának okait, amelyek között szerepel, hogy egyszerre kell vezetniük és segíteniük az utasoknak, a járművezetőknek a napi pihenőidejük alatt kell előkészíteniük az utazásukat, a járművüket stb., valamint a munkabeosztásukban jelentős a várakozási idő az egyes utak között, és az idő nagy részét a járműben, gyakran nem megfelelő körülmények között töltik, még akkor is, ha a fuvarozók elismerten tesznek beruházásokat a vezetőfülke funkcióinak javítása és korszerűsítése érdekében. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy minden új rendelkezésnek foglalkoznia kell e gyakorlattal, és el kell kerülnie azt. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A közúti közlekedés biztonsága tekintetében az EGSZB tudomásul veszi, hogy 2010-ben az EU megerősítette a közúti közlekedés biztonságának javítására irányuló kötelezettségvállalását, és célul tűzte ki, hogy 2010-hez viszonyítva 2020-ig 50 %-kal csökkenti a halálos közúti balesetek számát. 2014 óta azonban jóformán semmilyen előrehaladás nem történt. Az Európai Közlekedésbiztonsági Tanács (ETSC) szerint a biztonságos közúti közlekedés szempontjából 2016 volt a harmadik rossz év a sorban. Csupán 2015-ben közel 4 000 ember vesztette életét olyan balesetekben, amelyekben tehergépjárművek is érintettek voltak (Közlekedésbiztonsági alapadatok, 2016 – Nehéz tehergépjárművek és buszok, Európai Közúti Közlekedésbiztonsági Megfigyelőközpont), ami nem jelenti feltétlenül azt, hogy ők voltak a hibásak. Az ETSC hangsúlyozza, hogy az olyan baleseteknél, amelyekben nehéz tehergépjárművek is érintettek, „méretükből és súlyukból adódóan a velük való ütközés katasztrofális kimenetelű is lehet, és sokkal nagyobb a halálos vagy súlyos sérülés veszélye”, és javasolja, hogy készüljön részletes értékelés az ilyen ütközések lehetséges következményeiről. Ennélfogva az EGSZB, bár tudomásul veszi az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy kezelje az ágazat igényeit, ismételten kétségeinek ad hangot az új rugalmassági szabályok alapos értékelés nélküli bevezetésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB rendkívül csalódott, hogy nem foglalkoznak az őrzött parkolóhelyek hiányával, de emellett olyan kérdések is megoldásra várnak, mint a szállítmánylopás és a járművezetők által a parkolóhelyeken tapasztalt körülmények. A tagállamoknak kézzelfogható intézkedéseket kellene tenniük az 1315/2013/EU rendeletből fakadó követelmények teljesítése érdekében, amelyek hatékony eszközként szolgálnak a közúti szállítás biztonságának javításához, a rakománylopás kockázatának kezeléséhez, a veszélyes anyagokhoz való hozzáférés megelőzéséhez, valamint ahhoz, hogy a járművezetők számára megfelelő létesítményeket lehessen biztosítani járműveik leparkolásához egy biztonságos parkolóhálózatban az EU egész területén, illetve a 39. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összhangban megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében is, hogy a TEN-T törzshálózat részét képező autópályákon mintegy 100 kilométerenként pihenőhelyeket hozzanak létre, hogy kellő biztonsági és védelmi szintű, megfelelő parkolóhelyeket biztosítsanak a kereskedelmi úthasználók számára. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy végezze el a létező parkolóhálózat alapos ellenőrzését a tagállamokban, különösen a földrajzi szempontból peremterületeken elhelyezkedő útvonalakon és közlekedési folyosókon, továbbá dolgozzon ki ütemtervet e terület fehér foltjainak a megszüntetésére, ami létfontosságú a mobilitási csomag hatékony végrehajtásához. Nem zárható ki, hogy a TEN finanszírozási szabályainak újbóli kidolgozására és a kapcsolódó infrastruktúra új megközelítésére lesz szükség. Mivel jelenleg csupán korlátozott számban állnak a járművezetők rendelkezésére megfelelő létesítmények, ezen belül szállást biztosító, őrzött parkolóhelyek, félő, hogy a vezetőfülke elhagyására vonatkozó kötelezettséget senki sem fogja betartani. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Azon aggodalom jogosságának elismerése mellett, hogy a parkolóhelyek infrastruktúrája gyakran nem felel meg az igényeknek, az EGSZB hangsúlyozza, hogy a parkolóhelyek fő célja, hogy a hivatásos járművezetők, a járműhasználók és az utasok szünetet tarthassanak vezetés közben, és felfrissülhessenek. A parkolóhelyeket nem úgy tervezték meg és nem úgy szerelték fel, hogy fogadni tudják a heti pihenőidejüket rendszeresen vagy akár állandóan a tehergépjárműben eltölteni kényszerülő tehergépjármű-vezetőket. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Az EGSZB tehát tudomásul veszi az ágazat helyzetéről végzett európai bizottsági felmérést, de rámutat arra, hogy a szociális jogszabályokra irányuló javaslatok nem teljesítik az Európai Bizottság szakpolitikai céljait, és nem foglalkoznak hatékonyan a közúti szállítás problémáival. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Vezetési idő és pihenőidő

| 4.1. | Az 561/2006/EK rendeletet tizenegy évvel ezelőtt fogadták el a következő három céllal: a) a közúti közlekedésben a tisztességes verseny biztosítása; b) az ágazaton belüli munkakörülmények javítása; és c) a közúti biztonság javítása. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az elmúlt tíz évben azonban jelentősen megváltoztak a körülmények a közúti szállításban, különösen abból a szempontból, hogy szorosabbak a szállítási határidők, ebből következően rövidebb idő alatt és az európai utakon tapasztalható egyre sűrűbb forgalom mellett kell teljesíteni ezeket a határidőket. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A vezetési és pihenőidőről szóló rendelet Európai Bizottság által végzett utólagos értékelése ezeket az új körülményeket a közúti szállításhoz kapcsolódó nagyobb foglalkozás-egészségügyi kockázatokkal – például fáradtsággal, stresszel és megbetegedésekkel – kapcsolja össze (A közúti szállításban alkalmazandó szociális jogszabályok utólagos értékelése és azok végrehajtása). A biztonságos közúti közlekedés és a munkahelyi egészségvédelem és biztonság ezen új körülmények közötti garantálása sokkal nehezebb feladatnak bizonyul a döntéshozók és a szakpolitikai döntéshozók számára, az EGSZB véleménye szerint azonban ezekre prioritásként kell tekinteni, amikor rugalmasabb szabályok bevezetését mérlegelik. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A nehéztehergépjármű-forgalomban bekövetkező balesetek egyik fő oka a járművezetők kimerültségéből fakadó fáradtság (többek között amikor nem tartanak elegendő szünetet). Akár egy pillanatnyi koncentrációhiány is katasztrofális következményekkel járhat. A közúti közlekedésben részt vevő gépjárművezetők sokszor szenvednek olyan egészségügyi problémáktól is, amelyek az elegendő szünet nélküli, hosszú vezetési időhöz kapcsolódnak, ideértve különösen a szív- és érrendszeri megbetegedéseket (jellemzően a szívrohamot, az agyvérzést stb.); a váz- és izomrendszeri megbetegedéseket (háti és nyaki gerincsérüléseket); az idegrendszeri panaszokat (stressz és szorongás, depresszió stb.) és a gyomorproblémákat/emésztési zavarokat. A korlátozott vezetési és munkaidők és a megfelelő pihenőidők szigorú betartása elengedhetetlen ahhoz, hogy minimalizálják ezeket az egészségre és a biztonságra, illetve egy ilyen jellegű kockázattal járó tevékenységre gyakorolt negatív hatásokat (OSH in figures: Occupational safety and health in the transport sector – an overview [Munkahelyi egészség és biztonság számokban: munkahelyi egészség és biztonság a közlekedési ágazatban – áttekintés]. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az Európai Bizottság a mobilitási csomag keretében azt javasolja, hogy egy hosszabb, (két hét helyett) négy hetes referencia-időszakra osszák el a pihenőidőt. E forgatókönyv alapján a havi megengedett vezetési idő felhalmozható a hónap első három hetében, az utolsó héten pedig pihenőt lehet tartani, ami 18 egymást követő munkanapot eredményezhet, ez idő alatt csupán két nap pihenővel. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A referencia-időszak javasolt meghosszabbítása azt jelenti, hogy előírhatják, hogy a járművezetők a rendszeres heti 45 órás pihenőidejüket további két héttel elhalasszák. Habár ezt az elhalasztott pihenőidőt meg kell hosszabbítani a felhalmozott kompenzációs pihenőidőkkel, ez azonban ahhoz vezethet, hogy a járművezetőnek három hétig nincs 24 órásnál hosszabb heti pihenőideje, amely idő alatt nem igazán hagyhatja el szabadon a járművet, hiszen felelősséggel tartozik érte. Az EGSZB-nek az a véleménye, hogy ki kell értékelni ezt a javaslatot, szem előtt tartva, hogy a járművezetők nem mindig tudják elhagyni a járművet, és figyelembe kell venni ennek a fáradtsággal kapcsolatos lehetséges hatásait is. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB rámutat arra is, hogy a pihenőidők tekintetében javasolt rugalmasság tulajdonképpen a maximális vezetési idő és munkaidő meglévő rendszerével való ellentmondásokhoz vezethet. E tekintetben azonban az EGSZB hangsúlyozza, hogy egyetlen javaslat sem eredményezhet hosszabb vezetési időt, illetve nem vezethet a maximális munkaidőre vonatkozó korlát fellazításához, amelynek az elsődleges célja a munkahelyi egészségvédelem és biztonság garantálása. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB megérti az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítését, hogy a közúti szállítás valós helyzetét és a piaci szereplők, illetve a járművezetők igényeit tükröző intézkedéseket javasoljon, mégis aggályainak ad hangot a tisztességes verseny, a járművezetők egészsége és biztonsága, valamint a biztonságos közúti közlekedés közötti kényes egyensúlyra gyakorolt esetleges hatások miatt. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az EGSZB kéri a jogalkotót, hogy vegye fontolóra a csökkentett heti pihenőidőért járó kompenzáció napi pihenőidőhöz kapcsolódó lehetővé tételét is, amelyről a jelenlegi rendelet is rendelkezik. A szüneteket illetően az EGSZB azt javasolja, hogy vegyék fontolóra egy hatásvizsgálat készítését annak lehetőségére vonatkozóan, hogy a járművezető a belátása szerint rugalmasabban eloszthassa a 6 órára járó 45 perces szünetet. A hatásvizsgálatnak arra kellene összpontosítania, hogy a járművezető hogyan tudja felhasználni a szünetet pihenésre és felfrissülésre a kilenc órás, illetve tíz órás vezetés alatt. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Valójában a közlekedésben részt vevők és az utasok biztonságának garantálása még a jelenlegi szigorúbb szabályok mellett is problémát jelent. Az elmúlt években bekövetkezett, tehergépjárműveket és autóbuszokat érintő és rengeteg áldozattal járó, súlyos közúti baleseteknek (Közlekedésbiztonsági alapadatok, 2016 – Nehéz tehergépjárművek és buszok, Európai Közúti Közlekedésbiztonsági Megfigyelőközpont (ERSO)) figyelmeztető jelként kell szolgálnia, hogy Európának egyszerű, végrehajtható és egyértelmű szabályokra van szüksége ahhoz, hogy a közlekedésben részt vevők, a járművezetők és a vállalkozások számára – a biztonságot mindig szem előtt tartva – tisztességes feltételeket teremtsenek. Mielőtt rugalmasabb szabályok létrehozásán gondolkodunk, az említett szabályok jobb végrehajtásának biztosítására van szükség. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | A végrehajtást illetően az EGSZB néhány szempontból megkérdőjelezné az Európai Bizottság javaslatát. Először is annak a referencia-időszaknak a meghosszabbítása, amelyen belül a pihenőidőket el lehet osztani, nem befolyásolhatja kedvezőtlenül a szabályok összehangolt értelmezését, és nem engedhet teret az egyes tagállamok számára, hogy külön forgatókönyvekkel és számításokkal álljanak elő. A határokon átnyúló tevékenységek esetében – mint amilyen a közúti szállítás is – a szabályok egyéni értelmezése kihat az egész közúti utazás vagy műveletek zavartalan lebonyolítására, és akár a tevékenység egészére is. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | E tekintetben az EGSZB rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak több évükbe került, amíg végül sikerült megegyezniük a jelenleg az 561/2006/EK rendeletben szabályozott vezetési és pihenőidők értelmezésére vonatkozó közös útmutatásról (lásd a TRACE-projekt kiadványát: „A közúti ellenőrzések összehangolt végrehajtása”, 2012.). Az EGSZB ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy létrehozzanak egy hálózatot a tagállamok végrehajtási munkájának támogatása és az eltérő értelmezések veszélyének csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Másodsorban az EGSZB úgy véli, hogy a vezetési és pihenőidőkre vonatkozó rendelet kapcsán javasolt módosítások nem akadályozhatják a szabályok végrehajtását. Emellett véleménye szerint a javasolt módosítások költségeket is fognak róni a tagállamokra, például abban az értelemben, hogy le kell cserélni a közúti és a vállalkozásoknál tartott ellenőrzésekhez használt szoftvereket, továbbképzéseket kell tartani az ellenőröknek stb. Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kellő forrásokat bocsássanak rendelkezésre a megfelelés hatékony ellenőrzésének biztosításához. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | A végrehajtást illetően az EGSZB végezetül hangsúlyozza, hogy a jogalkotóknak több erőfeszítést kell tenniük az intelligens és megkülönböztetéstől mentes végrehajtási módszerek bevezetése érdekében. E tekintetben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a kockázatértékelő rendszerek megfelelőbb használatára vonatkozó javaslatait. Mindazonáltal az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ellenőrök az adatokhoz valós idejű hozzáférést igényelnek, továbbá lehetőségeket kell teremteni a tagállamok közötti jobb információcserére. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó 1071/2009/EK rendelettel összhangban jobban ki kell használniuk a nemzeti elektronikus nyilvántartásokat (NER) és az európai elektronikus nyilvántartásokat (ERRU). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | A járművezetőket megillető heti pihenőidőkkel kapcsolatos feltételek tekintetében az EGSZB örvendetesnek tartja az Európai Bizottság e kérdés kezelésére irányuló szándékát. A javaslat azonban nem oszlat el minden bizonytalanságot. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Az „autópálya vándorait”, azaz azokat a járművezetőket, akik hosszú időt töltenek távol otthonuktól – és ily módon az új javaslat közvetlenül érinti őket –, konkrétan a magas bérszintű tagállamokban működő közúti fuvarozási vállalkozások foglalkoztatják, amelyek azonban hasznot próbálnak húzni a más tagállamokban érvényes alacsony munkaerőköltségekből vagy adókból. Kulcsfontosságú, hogy az otthontól való hosszú távolléttel kapcsolatos gyakorlati kérdéseket – például a szállásszükségleteket vagy a hazajutási költségeket – megfelelően kezeljék és megoldják, mert nem szabad, hogy ezt a járművezetők fizessék meg. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | A járművezetők magas szintű mobilitását szem előtt tartva az EGSZB támogatja azt az európai bizottsági szándékot, hogy megkönnyítsék a járművezetők számára, hogy hazatérjenek, és rámutat, hogy a vezetési és pihenőidőre vonatkozó szabályok javasolt változásai nem vezethetnek ahhoz, hogy a járművezetők kevesebb időt tudjanak majd hétvégén a családjukkal tölteni, és kevésbé legyenek képesek megfelelő társadalmi életet élni. A mindössze kétnapi pihenővel megszakított, háromhetes intenzív munkát tartalmazó lehetséges forgatókönyv viszont kedvezőtlenül hathat a járművezetők munka és magánélet közötti egyensúlyára. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Annak elismerése mellett, hogy általánosságban javultak és korszerűbbé váltak a vezetőfülke funkciói, a vezetőfülkében rendelkezésre álló hely és lehetőségek továbbra is korlátozottak. Az EGSZB ezért üdvözli az Európai Bizottság azzal kapcsolatos fontos pontosítását, amelyet az Európai Bíróság közelmúltbeli, 2017. december 20-án hozott ítélete is megerősít, hogy a 45 órás vagy hosszabb heti pihenőidőket a járműtől távol kell eltölteni, akár a munkáltató által fizetett szálláson, akár otthon, akár a járművezető szabad választása szerinti helyen. Az EGSZB szerint azonban felmerül annak kérdése, hogy a rendszeres heti pihenőidő magánszálláson vagy a járművezető otthonában való eltöltése nem okozhat-e nehézségeket a dokumentálás terén. Azon követelménynek való megfelelés érdekében azonban, hogy a járművezetők a heti pihenőidő alatt „szabadon rendelkezhessenek idejükkel”, elengedhetetlen, hogy a járművezető szabadon elhagyhassa a járművet, és egy bizonyos időn keresztül megszakítás nélkül mentesüljön a gépjármű biztonságáért való felelősségvállalás alól. Az EGSZB arra is rámutat, hogy ehhez másik oldalról biztonságos parkolóhelyekre és egyéb, a javasolt intézkedések észszerű alkalmazását biztosító létesítményekre is szükség van. |
| --- | --- |

4.18.

5.   A közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetése

| 5.1. | A közúti szállításban a járművezetők fizetését illetően az eltérő megélhetési költségek miatt továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között. A Comité National Routier (CNR) által végzett tanulmány, amelyet az Európai Bizottság szintén megemlít a hatásvizsgálatában, rámutat arra, hogy a tagállamok között akár tizenegyszeres különbségek is lehetnek a bruttó béreket illetően. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy e bérkülönbségekre tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott uniós értékekkel és elvekkel összhangban lévő szabályoknak érvényben kell maradniuk annak érdekében, hogy:






  — | elkerüljék a belföldi munkaerő- és szállítási piac torzulását; |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

elkerüljék a belföldi munkaerő- és szállítási piac torzulását;

| — | a szabad mozgás keretében megakadályozzák a tagállami munkavállalók állampolgárságon alapuló megkülönböztetését a foglalkoztatás, a bérezés és más munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében; |
| --- | --- |

—

a szabad mozgás keretében megakadályozzák a tagállami munkavállalók állampolgárságon alapuló megkülönböztetését a foglalkoztatás, a bérezés és más munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében;

| — | tisztességes versenykörnyezetet biztosítsanak a vállalkozások számára, függetlenül attól, hogy az Unión belül hol van a székhelyük, hol működnek, illetve hol veszik fel a munkavállalóikat. |
| --- | --- |

—

tisztességes versenykörnyezetet biztosítsanak a vállalkozások számára, függetlenül attól, hogy az Unión belül hol van a székhelyük, hol működnek, illetve hol veszik fel a munkavállalóikat.

| 5.3. | A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv (96/71/EK irányelv) a fent említett szabályok részét képezi. 2016 decemberében az EGSZB külön véleményt (SOC/541) (2) fogadott el, amelyben számos aggályt és javaslatot fogalmazott meg. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A jelenlegi szabályok értelmében, ha a járművezetők ideiglenesen a sajátjuktól eltérő uniós tagállamban dolgoznak és kabotázsműveletet végeznek, a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv hatálya alá tartoznak. Amennyiben a járművezetők nemzetközi szállításban tevékenykednek, csak akkor tekintendők kiküldött munkavállalónak, ha a 96/71/EK irányelv 1. cikke szerinti kiküldetési feltételek fennállnak. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Az Európai Bizottság a mobilitási csomag keretében azt javasolja, hogy a kiküldetéssel összefüggésben a minimálbérre és a fizetett szabadságra vonatkozó szabályokat csak egy bizonyos időn túl alkalmazzák a nemzetközi szállításban részt vevő járművezetőkre. Az EGSZB úgy véli, hogy ennek meg kell felelnie az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker által meghatározott és az uniós tagállamok által a „Római Nyilatkozatban” megerősített, a szociális dömping elleni küzdelemre irányuló uniós politikai programnak, illetve a mobilitási csomagban az Európai Bizottság által kitűzött – a tisztességes és versenyen alapuló közúti szállítási belső piac biztosítására vonatkozó – célnak. A javaslatnak egyszerűbbé, egyértelműbbé és könnyebben végrehajthatóvá kell tennie a szabályokat, elkerülve az uniós jogszabályok széttagolódásának veszélyét. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az EGSZB felveti azt a tisztázatlan kérdést, hogy a javaslatot hogyan kellene alkalmazni a harmadik (nem uniós) országban letelepedett fuvarozókra, és hogyan fogják betartatni a kötelezettségeket. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy tisztázza e kérdéseket. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Az EGSZB tudomásul veszi a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok nemzetközi közlekedésben való végrehajtásával kapcsolatos aggodalmakat, különösen ami a kkv-k általi végrehajtást illeti; ez összetett adminisztratív kihívást jelenthet, tekintve a minimálbér terén fennálló nemzeti különbségeket, és hogy a nagyon rövid időre szóló fizetések és fizetett szabadsághoz való jogok bonyodalmas összesítése jelentős nehézségekkel és költségekkel járhat. Az EGSZB ezért hangsúlyozza, hogy nagyobb átláthatóságra van szükség az egyes tagállamokban érvényes foglalkoztatási feltételeket, többek között a minimálbéreket illetően. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Az EGSZB elismeri a közúti ágazat sajátos jellegét és azt, hogy az ebben az ágazatban dolgozók rendkívül sokat utaznak. Mindazonáltal azon a véleményen van, hogy az Európai Bizottság nemzetközi közúti szállításban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó ágazatspecifikus javaslata a jelenlegi változatában – mint e rész rámutat – összességében nem megfelelően kezeli a felvetett problémákat. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Az EGSZB teljes mértékben egyetért azzal, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelvet a kabotázs esetében továbbra is az első naptól kezdve alkalmazzák. Megkérdőjelezi azonban a kabotázsra vonatkozó új, enyhébb adminisztratív szabályok alkalmazását. A jogbiztonság hiányára tekintettel a tisztán árutovábbítási műveletek tekintetében az EGSZB annak egyértelmű rögzítésére kéri az Európai Bizottságot, hogy az árutovábbítási műveletek mentesülnek a kiküldetésre vonatkozó szabályok alól. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Az EGSZB tudomásul veszi az iparág irányából érkező bírálatot, miszerint a kiküldetési szabályok nem felelnek meg a közúti szállítás mobil jellegének, valamint a vállalkozások azon aggályait, hogy az Európai Bizottság javaslata jelentős adminisztratív terheket eredményez majd. Az EGSZB következésképpen üdvözli, hogy a végrehajtási követelményeket hozzáigazították az ágazati sajátosságokhoz, többek között megszüntették a közúti fuvarozók arra irányuló kötelezettségét, hogy a fogadó tagállamban kijelöljenek egy, az ottani hatóságokkal való kapcsolattartásért felelős személyt. Az EGSZB úgy véli, hogy mérsékelni lehetne az adminisztratív terheket, ha a bejelentésekhez Unió-szerte bevezetnék az egyablakos ügyintézést. Javasolja továbbá, hogy a járművezetőt ne kötelezzék arra, hogy a közúti ellenőrzések során mutassa be a megelőző két hónap fizetési jegyzékeit, csak ha az elektronikus formában rendelkezésre bocsátható. Ezeket az ellenőrző hatóságoknak közvetlenül a kapcsolattartó személytől kell megszerezniük, és a letelepedés helye szerinti tagállamban elektronikusan kell rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Az EGSZB azonban azt is kénytelen elismerni, hogy az alacsony jövedelemszintű tagállamokból származó járművezetők magasabb bérszintű tagállamokban való ideiglenes alkalmazása esetén a béreket illetően be kell tartani legalább a fogadó ország törvényei vagy gyakorlata által megszabott bérszinteket. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | A munkavállalók és a vállalkozások tekintetében az egyenlő versenyfeltételek fenntartása szempontjából kulcsfontosságú, hogy a közúti szállítási ágazaton belül uniós szinten alkalmazzák a kiküldetési szabályokat. Ez segítene a más tagállamokból származó, alacsony jövedelmű munkavállalókkal szembeni visszaélések és e munkavállalók széles körű kizsákmányolásának megelőzésében is, ami túlságosan elterjedtté vált a nemzetközi közúti szállításban, és a lefelé irányuló bérspirál és a közúti szállításban dolgozó járművezetőkre vonatkozó egyre rosszabb feltételek egyik fő oka. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Az EGSZB hasonlóképpen elengedhetetlennek tartja, hogy az eltérő gazdasági teljesítményű tagállamok körében további előrehaladást érjenek el a felfelé irányuló gazdasági és szociális konvergencia terén, ugyanakkor az egész Unióban összehangolják és egységesen alkalmazzák a kiküldetési szabályokat. Az EGSZB emellett egyszerű, hatékony és megkülönböztetéstől mentes intézkedéseket szorgalmaz e szabályok végrehajtása érdekében. Az adminisztratív terheket mindenképpen kerülni kell. Az EGSZB üdvözli az e javaslatban szereplő egyszerűsített kiküldetési nyilatkozatot. Úgy véli azonban, hogy a legfeljebb 6 hónapos időszakra szóló és a járművezetők egy csoportja részére kiadott kiküldetési nyilatkozat csökkentheti a kiküldetési szabályok végrehajtásának és ellenőrzésének hatékonyságát. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Különös tekintettel a járművezetők kiküldetésére, az intelligens menetíró készülék vitathatatlanul sokkal hatékonyabb eszköz, mint az Európai Bizottság által javasolt manuális adatbevitel. Különösen az országkódok manuális bevitelénél nyílik lehetőség a manipulációra. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Végezetül a közúti szállításra vonatkozó uniós szabályok határokon átnyúló jobb végrehajtásának biztosítása érdekében az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzanak létre egy európai közúti szállítási ügynökséget, amelynek fő feladata az lenne, hogy a közúti szállítás terén javítsa a jogkövető magatartást, valamint európai és nemzeti szinten egyaránt támogassa az ágazaton belüli szakpolitikai döntéshozatalt. Az EGSZB e tekintetben hangsúlyozza, hogy a közúti szállítás az egyetlen olyan ágazat, amely nem rendelkezik ilyen ügynökséggel, miközben teljes mértékben liberalizált, és ily módon rendkívüli mértékben függ a tagállamok közötti szoros együttműködéstől. Egy ilyen ügynökség nemcsak a kiküldetési szabályok, illetve a vezetési és pihenőidőkre vonatkozó szabályok jobb ellenőrzésének biztosítása szempontjából lenne hasznos, hanem a kabotázs és a közúti fuvarozói szakma gyakorlása szempontjából is. Emellett kizárólag egy ilyen ügynökség biztosíthatja a szabályok összehangolt értelmezése irányába való elmozdulást is. Az EGSZB mindazonáltal azt ajánlja, hogy a tagállamok vegyenek tevékenyen részt a meglévő európai közlekedési ellenőrző szolgálatok munkájában, és fektessenek be a nemzeti ellenőrző hatóságok képzésébe. |
| --- | --- |

5.15.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 13., 2016.1.15., 176. o.

1

(2)  HL C 75., 2017.3.10., 81. o.

2

---

Melléklet

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították:

4.18. pont

| | Annak elismerése mellett, hogy általánosságban javultak és korszerűbbé váltak a vezetőfülke funkciói, a vezetőfülkében rendelkezésre álló hely és lehetőségek továbbra is korlátozottak. Az EGSZB ezért üdvözli az Európai Bizottság azzal kapcsolatos fontos pontosítását, hogy a 45 órás vagy hosszabb heti pihenőidőket a járműtől távol kell eltölteni, akár a munkáltató által fizetett szálláson, akár otthon, akár a járművezető szabad választása szerinti helyen. Az EGSZB szerint azonban felmerül annak kérdése, hogy a rendszeres heti pihenőidő magánszálláson vagy a járművezető otthonában való eltöltése nem okozhat-e nehézségeket a dokumentálás terén. Azon követelménynek való megfelelés érdekében azonban, hogy a járművezetők a heti pihenőidő alatt „szabadon rendelkezhessenek idejükkel”, elengedhetetlen, hogy a járművezető szabadon elhagyhassa a járművet, és egy bizonyos időn keresztül megszakítás nélkül mentesüljön a gépjármű biztonságáért való felelősségvállalás alól. Az EGSZB arra is rámutat, hogy ehhez másik oldalról biztonságos parkolóhelyekre és egyéb, a javasolt intézkedések észszerű alkalmazását biztosító létesítményekre is szükség van. A biztonságos parkolóhelyek és más létesítmények hiánya valójában azt fogja jelenti, hogy a vezetőfülkén kívül töltendő heti pihenőidőre vonatkozó jogi kötelezettség azzal a lehetetlen dilemmával szembesíti a járművezetőket és a gazdasági szereplőket, hogy vagy a szállítmány és a jármű biztonságát veszélyeztetik, vagy megfelelnek a törvénynek. A végrehajtó hatóságoknak kellően figyelembe kell venniük ezt a dilemmát. |
| --- | --- |

Annak elismerése mellett, hogy általánosságban javultak és korszerűbbé váltak a vezetőfülke funkciói, a vezetőfülkében rendelkezésre álló hely és lehetőségek továbbra is korlátozottak. Az EGSZB ezért üdvözli az Európai Bizottság azzal kapcsolatos fontos pontosítását, hogy a 45 órás vagy hosszabb heti pihenőidőket a járműtől távol kell eltölteni, akár a munkáltató által fizetett szálláson, akár otthon, akár a járművezető szabad választása szerinti helyen. Az EGSZB szerint azonban felmerül annak kérdése, hogy a rendszeres heti pihenőidő magánszálláson vagy a járművezető otthonában való eltöltése nem okozhat-e nehézségeket a dokumentálás terén. Azon követelménynek való megfelelés érdekében azonban, hogy a járművezetők a heti pihenőidő alatt „szabadon rendelkezhessenek idejükkel”, elengedhetetlen, hogy a járművezető szabadon elhagyhassa a járművet, és egy bizonyos időn keresztül megszakítás nélkül mentesüljön a gépjármű biztonságáért való felelősségvállalás alól. Az EGSZB arra is rámutat, hogy ehhez másik oldalról biztonságos parkolóhelyekre és egyéb, a javasolt intézkedések észszerű alkalmazását biztosító létesítményekre is szükség van. A biztonságos parkolóhelyek és más létesítmények hiánya valójában azt fogja jelenti, hogy a vezetőfülkén kívül töltendő heti pihenőidőre vonatkozó jogi kötelezettség azzal a lehetetlen dilemmával szembesíti a járművezetőket és a gazdasági szereplőket, hogy vagy a szállítmány és a jármű biztonságát veszélyeztetik, vagy megfelelnek a törvénynek. A végrehajtó hatóságoknak kellően figyelembe kell venniük ezt a dilemmát.

| Mellette: | 105 |
| --- | --- |
| Ellene: | 152 |
| Tartózkodott: | 22 |

Mellette:

105

Ellene:

152

Tartózkodott:

22

5.13. pont

| | Az Európai Bizottság szerint a munkavállalók és a vállalkozások tekintetében az egyenlő versenyfeltételek fenntartása szempontjából kulcsfontosságú, hogy a közúti szállítási ágazaton belül uniós szinten alkalmazzák a kiküldetési szabályokat. Ez segítene a más tagállamokból származó, alacsony jövedelmű munkavállalókkal szembeni visszaélések és e munkavállalók széles körű kizsákmányolásának megelőzésében is, ami túlságosan elterjedtté vált a nemzetközi közúti szállításban, és a lefelé irányuló bérspirál és a közúti szállításban dolgozó járművezetőkre vonatkozó egyre rosszabb feltételek egyik fő oka.
  Az Európai Bizottság kifejti, hogy ez a javaslat emellett
  kulcsfontosságú volna egy méltányos, biztonságos, környezeti és társadalmi szempontból fenntartható közúti szállítási ágazat megteremtése szempontjából. Az EGSZB helyesli ezeket a célokat; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kiküldetésre vonatkozó rendelkezéseket – ahhoz, hogy az Európai Bizottság javaslata szerint működjenek – hozzá kell igazítani a szállítási ágazat valós helyzetéhez. Az EGSZB ezért kénytelen megkérdőjelezni annak hozzáadott értékét, hogy a kiküldetési szabályokat a nemzetközi szállításban alkalmazzák, mivel ez bonyolult adminisztratív teendőkkel jár, és az ellenőrzés és érvényre juttatás is problémákba ütközik. |
| --- | --- |

Az Európai Bizottság szerint a munkavállalók és a vállalkozások tekintetében az egyenlő versenyfeltételek fenntartása szempontjából kulcsfontosságú, hogy a közúti szállítási ágazaton belül uniós szinten alkalmazzák a kiküldetési szabályokat. Ez segítene a más tagállamokból származó, alacsony jövedelmű munkavállalókkal szembeni visszaélések és e munkavállalók széles körű kizsákmányolásának megelőzésében is, ami túlságosan elterjedtté vált a nemzetközi közúti szállításban, és a lefelé irányuló bérspirál és a közúti szállításban dolgozó járművezetőkre vonatkozó egyre rosszabb feltételek egyik fő oka.
  Az Európai Bizottság kifejti, hogy ez a javaslat emellett
  kulcsfontosságú volna egy méltányos, biztonságos, környezeti és társadalmi szempontból fenntartható közúti szállítási ágazat megteremtése szempontjából. Az EGSZB helyesli ezeket a célokat; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kiküldetésre vonatkozó rendelkezéseket – ahhoz, hogy az Európai Bizottság javaslata szerint működjenek – hozzá kell igazítani a szállítási ágazat valós helyzetéhez. Az EGSZB ezért kénytelen megkérdőjelezni annak hozzáadott értékét, hogy a kiküldetési szabályokat a nemzetközi szállításban alkalmazzák, mivel ez bonyolult adminisztratív teendőkkel jár, és az ellenőrzés és érvényre juttatás is problémákba ütközik.

| Mellette: | 105 |
| --- | --- |
| Ellene: | 157 |
| Tartózkodott: | 11 |

Mellette:

105

Ellene:

157

Tartózkodott:

11

5.14. pont

| | Az EGSZB hasonlóképpen elengedhetetlennek tartja, hogy az eltérő gazdasági teljesítményű tagállamok körében további előrehaladást érjenek el a felfelé irányuló gazdasági és szociális konvergencia terén, ugyanakkor az egész Unióban összehangolják és egységesen alkalmazzák a kiküldetési szabályokat. Az EGSZB emellett egyszerű, hatékony és megkülönböztetéstől mentes intézkedéseket szorgalmaz e szabályok végrehajtása érdekében. Az adminisztratív terheket mindenképpen kerülni kell. Az EGSZB üdvözli az e javaslatban szereplő egyszerűsített kiküldetési nyilatkozatot. Úgy véli azonban, hogy a legfeljebb 6 hónapos időszakra szóló és a járművezetők egy csoportja részére kiadott kiküldetési nyilatkozat csökkentheti a kiküldetési szabályok végrehajtásának és ellenőrzésének hatékonyságát. |
| --- | --- |

Az EGSZB hasonlóképpen elengedhetetlennek tartja, hogy az eltérő gazdasági teljesítményű tagállamok körében további előrehaladást érjenek el a felfelé irányuló gazdasági és szociális konvergencia terén, ugyanakkor az egész Unióban összehangolják és egységesen alkalmazzák a kiküldetési szabályokat. Az EGSZB emellett egyszerű, hatékony és megkülönböztetéstől mentes intézkedéseket szorgalmaz e szabályok végrehajtása érdekében. Az adminisztratív terheket mindenképpen kerülni kell. Az EGSZB üdvözli az e javaslatban szereplő egyszerűsített kiküldetési nyilatkozatot. Úgy véli azonban, hogy a legfeljebb 6 hónapos időszakra szóló és a járművezetők egy csoportja részére kiadott kiküldetési nyilatkozat csökkentheti a kiküldetési szabályok végrehajtásának és ellenőrzésének hatékonyságát.

| Mellette: | 102 |
| --- | --- |
| Ellene: | 160 |
| Tartózkodott: | 12 |

Mellette:

102

Ellene:

160

Tartózkodott:

12

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/58

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Légi közlekedés: Nyitott és összekapcsolt Európa

(COM(2017) 286 final)

és

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a légi közlekedés területén zajló verseny védelméről és a 868/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

[COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

(2018/C 197/09)

| Előadó: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Előadó:

Jacek KRAWCZYK

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.7.5.
  Európai Parlament, 2017.6.15.
  Tanács, 2017.6.19. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.1.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.17. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 115/1/4 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.7.5.

Európai Parlament, 2017.6.15.

Tanács, 2017.6.19.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.1.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.17.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

115/1/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság megerősíti az „első légi közlekedési csomagra” vonatkozó véleményében (1) elfogadott álláspontját, mely szerint az Európai Bizottság által 2015 decemberében benyújtott uniós légi közlekedési stratégia átfogó célja a következő kell hogy legyen: „a beruházási környezet javítása az uniós légi közlekedési ágazatba történő intenzívebb európai beruházások ösztönzése érdekében; az ágazat versenyképességének és gazdasági szerepének növelése, hozzájárulva ezáltal az általános gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az uniós légi közlekedési stratégia végrehajtásának minősége döntő jelentőségű az uniós polgári légi közlekedés sikere szempontjából. A gyorsan változó belső és külső feltételek, a piacok többirányú fejlődése, az emberekre és a vállalatokra nehezedő egyre nagyobb nyomás, az Unión belüli és kívüli fokozódó verseny, az új forradalmi technológiák és a rohamosan fejlődő digitalizáció: csak hogy néhányat említsünk azon kihívások közül, amelyeket az uniós légi közlekedési stratégia végrehajtása során kezelni kell. Ahogy az EGSZB az első légi közlekedési csomagra vonatkozó véleményében (2) előre jelezte, a stratégia révén a polgári légi közlekedés nagyobb politikai figyelmet kapott az EU napirendjén, és ezt a továbbiakban is fenn kell tartani. Ezzel kapcsolatban az EGSZB gratulál az Európai Bizottságnak azért, amiért ilyen kitartóan szorgalmaz egy világszerte elfogadott és alkalmazott rendszert a légi közlekedés dekarbonizációjára. Az uniós és nemzeti szintű hatékony ágazati szociális párbeszéd szükségessége mellett ugyancsak ki kell állni, jobban, mint valaha. Az EGSZB ismét felhívja a figyelmet a „Szociális dömping az európai polgári légiközlekedési ágazatban” című véleményére (3), és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a helyzet kezelése érdekében vegyen fontolóra hatékony jogorvoslatokat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak a tisztességes nemzetközi verseny garantálására irányuló kettős megközelítését, mely szerint egyrészt egy hatásosabb egyoldalú eszközre van szükség az uniós légi közlekedési érdekek védelme érdekében (Javaslat rendeletre a harmonizált fogyasztói árindexekről és a 868/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről, a továbbiakban: a 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó európai bizottsági javaslat), másrészt pedig tárgyalási felhatalmazást kell szerezni új piacra jutási megállapodások harmadik országokkal való megkötéséhez, és konszenzusra kell jutni a tisztességes verseny fenntartásának módjával kapcsolatban. Az EGSZB-nek továbbra is meggyőződése, hogy az egyenlő versenyfeltételek hosszú távon csak akkor biztosíthatók, ha a harmadik országok is tiszteletben tartják az ILO normáiban elfogadott alapvető munkavédelmi elveket, valamint a fogyasztóvédelmi és környezetvédelmi előírásokat. A 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó európai bizottsági javaslat a jelenlegi 868/2004/EK rendelet több hiányosságát orvosolja; ugyanakkor fontos, hogy a működő szociális párbeszéd kialakítása szerves részét képezze az Európai Unió által kötött nemzetközi légi szolgáltatási megállapodásokba a felek kölcsönös egyetértése alapján belefoglalt, „tisztességes versenyre” vonatkozó feltételnek. Az EGSZB teljes mértékben támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy további felhatalmazást szerezzen új, átfogó légi közlekedési megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások megkezdésére, továbbá a folyamatban lévő tárgyalások gyors és eredményes lezárását szorgalmazza. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A tulajdonlási és ellenőrzési rendelkezésekre vonatkozó értelmező iránymutatások érthetőbbé teszik az 1008/2008/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit annak érdekében, hogy segítsék a tagállamokat és a többi érdekelt felet azok végrehajtásában. Az EGSZB véleménye szerint azonban ezek az iránymutatások nem fordítanak kellő figyelmet a jelenlegi piaci változásokra és azokra a forradalmi és strukturális kihívásokra, amelyekkel rövid és középtávon kell majd szembenéznie az európai légi közlekedésnek. Az uniós légi közlekedési stratégia eredményes végrehajtása érdekében az EGSZB azt ajánlja, hogy több forgatókönyv alapján végezzenek hatásvizsgálatot. Ez lehetővé tenné a tulajdonlás és ellenőrzés kérdésének tájékozott mérlegelését. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB támogatja az 1008/2008/EK rendeletben szereplő, közszolgáltatási kötelezettségek tekintetében javasolt értelmező iránymutatásokat, ugyanakkor megjegyzi, hogy a hosszú távú piaci fejlemények – ideértve az EU peremterületein található vagy kicsi hazai piacokkal rendelkező tagállamokkal való szorosabb összekapcsoltság iránti növekvő igényt is – további mélyreható gazdasági és társadalmi vizsgálatot fognak megkívánni azzal kapcsolatban, hogy hogyan biztosíthatók jobban az említett tagállamok fő repülőterei és a legfontosabb uniós célállomások közötti fenntartható összeköttetések az utasok igényeinek való hatékonyabb megfelelés érdekében. Erről még további szakpolitikai vitákat kell majd folytatni, a hálózatirányító által kidolgozott és immár az Európai Bizottság honlapján közzétett összeköttetési mutatót is figyelembe véve. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy az 1008/2008/EK rendelet átfogó felülvizsgálatra szorul. Tekintve, hogy ez az ágazat számára alapvető jelentőséggel bír, elengedhetetlen, hogy a felülvizsgálati folyamat az összes érdekelt fél – köztük a civil társadalom képviselőinek – visszajelzését is felölelje, és hogy lehetővé tegye az uniós polgári légi közlekedéssel kapcsolatban az uniós légi közlekedési stratégiában meghatározott hosszú távú jövőkép megvalósítását. Azzal a feltétellel, hogy az Európai Bizottság kiterjedt elemzést végez, amelyet nyilvános konzultáció keretében is megerősítenek, az Unió legfőbb érdekét az szolgálná, ha a jelenlegi Európai Bizottság javaslatot tenne az 1008/2008/EK rendelet felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy uniós szinten a hálózatirányító (4) már kezdeményezte a légiforgalmi szolgáltatások fennakadásainak csökkentését szolgáló folyamatot. Ezenkívül a szociális partnereknek már megvannak az eszközeik az esetleges hatások enyhítésére, mivel kölcsönösen alkalmazott eszközökről van szó. Az EGSZB megerősíti, hogy a sztrájk alapvető munkavállalói jog, amely nem tartozik az uniós szerződések hatókörébe (5). A szubszidiaritás elvének megfelelően a tagállamok hatásköre eldönteni, hogy ezt a jogot hogyan gyakorolják. Ezenkívül a szociális partnerek intézkedéseket dolgoztak ki, melyeket közösen végre lehetne hajtani a munkaügyi konfliktusok kockázatának csökkentésére („eszköztár” (6)). Az EGSZB üdvözli ezt a kezdeményezést, mert megfelelő és hatékony módszernek tartja a légi forgalmi fennakadások maximális elkerüléséhez. A módszer haszonélvezői végső soron az európai utasok és polgárok lesznek. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az uniós légi közlekedési stratégia hatékony végrehajtásához elengedhetetlen, hogy a szakpolitikai viták során figyelembe vegyék a szervezett civil társadalomnak az e kezdeményezések politikai, társadalmi, gazdasági és környezeti következményeivel kapcsolatos meglátásait. Az EGSZB – ahogy azt már több ízben kijelentette – kész aktívan részt venni ebben a folyamatban. Az is alapvető fontosságú, hogy a 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó javaslattal kapcsolatos további jogalkotási munka késedelem nélkül előrehaladjon az Európai Parlamentben és a Tanácsban a nemzetközi verseny torzulásainak hatékony kezelése érdekében. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB megerősíti az „első légi közlekedési csomagra” vonatkozó véleményében (7) elfogadott álláspontját, és javaslata alapján „az érdekelt feleknek a stratégia végrehajtásába való bevonása mellett strukturált és konkrét magyarázatot kell nyújtani arról, hogyan fogják a stratégiát végrehajtani”. Szükség van továbbá egy ütemtervre is, amely részletesebben meghatározza, hogy a „Bizottság hogyan fogja az érdekelt feleket megszólítani e létfontosságú kötelezettségvállalás biztosítása érdekében. A légi közlekedésben érintett összes felet mozgósítani kell, hogy működjenek együtt a stratégia végrehajtásában. Ez nem könnyű, de elengedhetetlen”. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az Európai Bizottság „Légi közlekedés: Nyitott és összekapcsolt Európa” című, 2017. június 8-án kiadott közleménye – COM(2017) 286 final („a közlemény”) a Bizottság által 2015. decemberben bevezetett „Európai légi közlekedési stratégián” (8) alapul, amely meghatározza a polgári légi közlekedési közösségen belüli célzott, a holisztikus légi közlekedési politika szükséges fő elemeire és a végrehajtás legmegfelelőbb módjára irányuló párbeszéddel kapcsolatos menetrendet. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Az uniós légi közlekedési stratégia „célja az európai gazdaság fellendítése, ipari bázisának megerősítése és globális vezető szerepének megszilárdítása a légi közlekedésben, miközben tekintettel van a környezeti és éghajlati kihívásokra, és ezáltal közvetlenül hozzájárul az Európai Bizottság stratégiai prioritásaihoz” (9). A légi közlekedés gazdasági, jogi, környezeti, politikai és társadalmi szempontjait figyelembe véve az Európai Bizottság a légi közlekedés tekintetében holisztikus megközelítést követ, és olyan célkitűzéseket javasolt, amelyek az uniós piacon és a nemzetközi légi közlekedési piacokon jelentkező kihívások kezelésére irányulnak. Az uniós légi közlekedési stratégia végrehajtásának konkrétabb eredményei még nem látszanak. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | Az elmúlt években az EGSZB rendkívül tevékenyen részt vett az uniós polgári légi közlekedési politika kidolgozásában. Rengeteg nyilvános meghallgatást, konferenciát, valamint két- és többoldalú eseményt szervezett, hogy biztosítsa a civil társadalomnak az uniós polgári légi közlekedéssel kapcsolatos különféle szakpolitikákba való nagyobb mértékű bevonását. E célból, illetve annak érdekében, hogy az Európai Bizottság küszöbönálló javaslataira aktívan tudjon válaszolni, valamint lehetővé tegye a civil társadalom e rendkívül fontos és kényes témakör kezelésében való nagyobb szerepvállalását, az uniós civil társadalmi érdekelt felek erős hálózatát építette ki. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | A Bizottság 2015. március 2-án úgy döntött, hogy konzultál az EGSZB-vel egy integrált uniós légi közlekedési politikáról. A témában készült (2015. szeptemberi) EGSZB-véleményben (10) megfogalmazott ajánlások közül többet is belefoglaltak a végleges európai bizottsági javaslatba. Következésképpen az uniós légi közlekedési stratégia előterjesztésekor az EGSZB az első légi közlekedési csomagra vonatkozó (2016. februári) véleményében (11) határozottan támogatta az Európai Bizottság javaslatát. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Az Európai Bizottság jelenlegi közleménye rendkívül összetett kérdésekkel foglalkozik, amelyek mindegyike számos politikai, jogi és gazdasági következménnyel jár. Az Európai Bizottság e kérdéseket – egyebek mellett a légi közlekedési stratégia mellékletében (12) – mint a fő stratégiai célok elérésére szolgáló „cselekvési terv” szerves részét képező elemeket sorolta fel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A közleményben javasolt négy intézkedés közül egy jogalkotási javaslat, a másik három pedig nem kötelező erejű iránymutatás. Ezek a következők:






  — | a légi közlekedés területén zajló verseny védelméről és a 868/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló új javaslat, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

a légi közlekedés területén zajló verseny védelméről és a 868/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló új javaslat,

| — | az 1008/2008/EK rendeletben szereplő, az uniós légitársaságokra vonatkozó tulajdonlási és ellenőrzési szabályokról szóló értelmező iránymutatások, |
| --- | --- |

—

az 1008/2008/EK rendeletben szereplő, az uniós légitársaságokra vonatkozó tulajdonlási és ellenőrzési szabályokról szóló értelmező iránymutatások,

| — | az 1008/2008/EK rendeletben szereplő, közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó szabályokról szóló értelmező iránymutatások, valamint |
| --- | --- |

—

az 1008/2008/EK rendeletben szereplő, közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó szabályokról szóló értelmező iránymutatások, valamint

| — | a „Practices favouring Air Traffic Management Service Continuity” [A légiforgalmi szolgáltatások folytonossága szempontjából előnyös gyakorlatok] című bizottsági szolgálati munkadokumentum (13). |
| --- | --- |

—

a „Practices favouring Air Traffic Management Service Continuity” [A légiforgalmi szolgáltatások folytonossága szempontjából előnyös gyakorlatok] című bizottsági szolgálati munkadokumentum (13).

3.   Jogalkotási javaslat: a 868/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló új rendelet (felülvizsgálat-tervezet)

| 3.1. | A Bizottság által a közleménnyel együtt közzétett dokumentumok szerint az uniós légitársaságokat a továbbiakban még jobban védeni kell az Unión kívüli versenytársak olyan gyakorlataitól, amelyek torzítják a tisztességes piaci versenyt. Az uniós légi közlekedési ágazat főbb szervezetei már kérték az Európai Bizottságot, hogy határozottan lépjen fel a szerintük a tisztességes versenyre vonatkozó megfelelő szabályokkal nem rendelkező, Unión kívüli országokból származó légi fuvarozókra vonatkozó megfelelő megközelítés hiányából fakadó helyzet kezelése érdekében. A szociális partnerek a hasonló szociális és munkaügyi normák tiszteletben tartásának elmaradására hivatkozva szintén hasonló kérésekkel fordultak a Bizottsághoz. A Bizottság e nyomatékos kérésekre megfelelően reagálva új rendelettervezetet nyújtott be. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Olyan esetekben, amikor az uniós összekapcsoltság és verseny a tét, az Uniónak hatékonyan fel kell tudnia lépni annak érdekében, hogy a nemzetközi légi közlekedési piacon ne torzuljon a verseny, ne sérüljenek az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos érdekei, és a fogyasztók és utasok jogaira vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően biztosítsák, illetve erősítsék a fogyasztók jogait és érdekeit. A 868/2004/EK rendelet célja az volt, hogy egyoldalú uniós fellépés révén kezelje ezeket a kérdéseket. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A 868/2004/EK rendelet esetében számos súlyos hiányosságra derült fény (14): olyan eszközöket, eljárásokat és kritériumokat alkalmaz, amelyek a kereskedelmi jogból származnak, miközben a nemzetközi légi közlekedési piacot légiszolgáltatási megállapodások szabályozzák. A 868/2004/EK rendeletet a nem megfelelő szankciók miatt is bírálták, „fogatlan tigrisnek” nevezve azt. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A 868/2004/EK rendelet felülvizsgálata vagy hatályon kívül helyezése a Tanács és a Bizottság közös célja volt. Az Európai Parlament ugyancsak szorgalmazta e rendelet felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az érdekelt felekkel egyeztettek a támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni fokozott védelemre vonatkozó javaslatról. Ezenkívül a Bizottság légi közlekedési stratégiájának készítése során tartott nyilvános konzultáció keretében is egyeztettek velük. E konzultációk eredményeképpen az Európai Bizottság az azonosított problémák legmegfelelőbb kezelése érdekében egy integrált megközelítésre tett javaslatot. A három egymást kiegészítő építőelem (nemzetközi tárgyalások, a tisztességes versenyfeltételekre vonatkozó rendelkezések a nemzetközi megállapodásokban és a 868/2004/EK rendelet felülvizsgálata) erősíti egymást és szinergiákat teremt, lehetővé téve az EU összekapcsoltságának hatékony biztosítását, és előmozdítja az összes légi fuvarozó közötti nyílt és tisztességes versenyt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ez a megközelítés várhatóan gazdasági haszonnal is fog járni, mivel lehetővé teszi, hogy az uniós légitársaságok tisztességes versenyt folytassanak harmadik országbeli légi fuvarozókkal; ez az uniós repülőterek és utasok számára ugyancsak hasznos lesz a megnövekedett forgalomnak és a szélesebb választéknak köszönhetően. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó európai bizottsági javaslat azt javasolja, hogy határozott fellépés megtételére hatalmazzák fel a Bizottságot mint azt a vezető uniós intézményt, amely a bevett uniós jog keretein belül, valamint az átláthatóság, a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett biztosítja a nemzetközi kötelezettségek harmadik országok általi betartását. A javasolt módosítások egyszerűsítik a folyamatot és arra ösztönzik az érintett feleket, hogy esetleges konfliktusaikat – ha csak lehetséges – kölcsönös vitarendezési eljárás keretében oldják meg. Ezért az európai bizottsági javaslat, ha elfogadják, valóban orvosolná a jelenleg hatályos 868/2004/EK rendelet hiányosságait. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Mindazonáltal számos kérdés továbbra is tisztázatlan, különösen az, hogy milyen intézkedéseket hozhat az Európai Bizottság annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országok eleget tegyenek nemzetközi kötelezettségeiknek (15). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Az érdekelt felek amiatt is aggodalmukat fejezték ki, hogy semmilyen intézkedés nem történik olyan esetekben, ha egy harmadik fél elmulaszt eleget tenni az ILO normáiban elfogadott alapvető munkavédelmi elveknek, vagy ha nem tartja tiszteletben a fogyasztóvédelmi és/vagy környezetvédelmi előírásokat. A Bizottság által alkalmazott holisztikus megközelítés szempontjából fontos hangsúlyozni, hogy a munkavállalók és a fogyasztók érdekében kiegyensúlyozott megközelítést kell biztosítani a WTO-nak megfelelő szabadpiaci hozzáférés és a fenntartható nemzetközi verseny között. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | A 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó európai bizottsági javaslat egy második lehetőséget kínál a zavarok orvoslására. A Bizottság az egyes uniós légitársaságoknak kárt okozó tisztességtelen piaci gyakorlatok kezelésével avatkozhatna be, amennyiben meggyőző bizonyítékok támasztják alá az ilyen tisztességtelen gyakorlatok meglétét, okozati összefüggését és egy vagy több uniós légitársaságra gyakorolt káros hatását. A tagállamok és a légitársaságok panaszt is benyújthatnak. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Annak érdekében, hogy a 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó európai bizottsági javaslat valóban az önkéntes konfliktusrendezésre ösztönözzön, elengedhetetlen, hogy az esetleg kivetett szankciók jelentősek legyenek a harmadik félre nézve. Az európai bizottsági javaslat tehát olyan intézkedésekről rendelkezik, mint a harmadik országoknak biztosított engedmények, szolgáltatások vagy egyéb jogok felfüggesztése, feltéve, hogy ez nem vezet a harmadik országokkal kötött légiszolgáltatási megállapodások vagy az egyéb nemzetközi kötelezettségek megsértéséhez (16). |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Ezért kijelenthető, hogy az Európai Bizottság javaslata a jelenlegi változatában eredményesen kezeli azokat a fő fenntartásokat, amelyeknek a 868/2004/EK rendelet kapcsán adtak hangot; annak érdekében, hogy a 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó európai bizottsági javaslat elérje a kívánt hatást és elrettentse a harmadik országokat és harmadik országbeli légi fuvarozókat attól, hogy a nemzetközi légi közlekedésben aláássák a versenyt, további pontosításra lehet szükség azon intézkedések tekintetében, amelyeket az Európai Bizottság e célból alkalmazhat, valamint azon tágabb megközelítés kapcsán, amelyet a „tisztességtelen verseny” fogalmának meghatározásakor kell fontolóra venni. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Jóllehet az Európai Bizottság megközelítése támogatandó, bizonyos részletkérdéseket szigorítani lehetne annak biztosítása érdekében, hogy a felülvizsgált rendelet hatékony legyen: a vizsgálati időszakot csökkenteni kellene, és nem szabadna lehetővé tenni, hogy kellő indok – például a felekkel kötött, a jogorvoslati intézkedésekről szóló megállapodás és az intézkedések végrehajtása – nélkül leállítsák a vizsgálatokat. Szükség lenne továbbá egy ideiglenes mentesítési eszközre is. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az uniós légi közlekedési ágazatnak a harmadik országbeli szereplők által tanúsított tisztességtelen versenytől való megóvása érdekében az EGSZB hangsúlyozza, hogy a jelenleg hatályos rendelet helyébe lépő új rendeletnek túl kell mutatnia azon, hogy megvizsgálja a támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni jobb védelem lehetőségeit, és meg kell állapítania, hogy az ILO-egyezményeket sértő munkaügyi feltételek kérdésével megfelelő nemzetközi keretek között kell foglalkozni. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Nem jogalkotási javaslatok

4.1.   A tulajdonlási és ellenőrzési szabályokról szóló értelmező iránymutatások

| 4.1.1. | Az EGSZB az uniós légi közlekedési stratégiáról szóló legutóbbi véleményében (17) egyetértett abban, hogy a stratégia átfogó célja az általános gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása kell hogy legyen. A növekedés érdekében az európai légitársaságoknak hozzáférésre van szükségük a beruházásokhoz, ideértve a külföldi befektetéseket is. Figyelembe kell venni azonban, hogy néhány nem uniós kormány a beruházásokat stratégiai eszközként használja oly módon, ami összeegyeztethetetlen lehet az 1008/2008/EK rendelet szellemével és szövegével. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | A külföldi légitársaságokra vonatkozó hatályos uniós befektetési szabályok értelmében a befektetések nem haladhatják meg a 49 %-os tulajdoni hányadot (18). Ráadásul a társaság tényleges ellenőrzésének továbbra is az európai uniós tagállamok vagy azok állampolgárai kezében kell maradnia (19). Az elmúlt években ez a szabály számos esetben adott alkalmat arra, hogy a tagállami engedélyező hatóságok és az Európai Bizottság felülvizsgálják a külföldi befektetéseket (20). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | A tulajdonlási és ellenőrzési szabályokra vonatkozó értelmező iránymutatások nem módosítják e két területtel kapcsolatos meglévő szabályokat, ehelyett részletesen kifejtenek több lényeges eljárási kérdést. Ezenkívül felvázolják, hogy mely befektetési rendszerek mellett van lehetőség az uniós légitársaságként való működés folytatására. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | A nem uniós légitársaságok általi stratégiai jelentőségű kisebbségi tulajdonszerzés több esetben meglehetősen ellentmondásos vitát váltott ki arról, hogy vajon ezek sértik-e az 1008/2008/EK rendeletben foglalt tulajdonlási és ellenőrzési rendelkezéseket. Ezek az esetek a nemzetközi légi közlekedésben végbemenő alapvető változásokra utalnak (21). Habár az EGSZB üdvözli a tulajdonlási és ellenőrzési szabályokra vonatkozó, javasolt értelmező iránymutatásokat, fontosnak tartja, hogy ne csupán a jelenlegi rendelkezések értelmezési módját gondolják át, hanem azt is vizsgálják meg, hogy a jelenlegi és a közeljövőben várható piaci tendenciák megkívánják-e azok felülvizsgálatát. Ennek ismeretében az egyik legfontosabb követendő út az, ha kölcsönösségi alapon kínálunk befektetési lehetőségeket. A piaci fejlemények európai versenyképességre gyakorolt közép- és hosszú távú hatásának értékelése érdekében az EGSZB azt ajánlja, hogy több forgatókönyv alapján állítsanak össze hatásvizsgálatot. Ez lehetővé tenné a tulajdonlás és ellenőrzés kérdésének tájékozott mérlegelését. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   A közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó szabályokról szóló értelmező iránymutatások

| 4.2.1. | Az Unióban felismerték annak szükségességét, hogy megoldást találjanak azokra az esetekre, amikor bizonyos útvonalakon, illetve bizonyos körülmények miatt az alacsony kereslet vagy a piaci hiányosságok akadályt gördítenek a helyi közösségek szükségleteinek elegendő számú járattal való kielégítése elé. Ilyen esetekben az – 1008/2008/EK rendeletben meghatározott igen különleges feltételek mellett megengedett – közszolgáltatási kötelezettségek garanciát nyújthatnak arra, hogy a peremterületek vagy a fejlődő régiók szorosan kapcsolódhassanak Európa többi részéhez. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A tagállamok rendszerint arra használják a közszolgáltatási kötelezettségeket, hogy az országukon belül biztosítsák a rosszul ellátott régiókkal való összeköttetéseket. A közszolgáltatási kötelezettségek esetében meg kell vizsgálni azok szükségességét, és ennek során figyelembe kell venni az arányossági követelményeket (22), az egyéb közlekedési módok igénybevételének lehetőségét, a légi viteldíjakat és feltételeket, valamint az útvonalon járatokat működtető vagy működtetni szándékozó légi fuvarozók adott útvonalra gyakorolt együttes hatását (23). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | A közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó meglévő szabályokat nem mindig hajtották végre következetes módon, ami egyes útvonalakon az összeköttetést és a versenyt egyaránt torzíthatta. A tagállamok körében kérdések merültek fel a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó iránymutatások eljárási rendelkezéseinek tartalmával kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | A közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó iránymutatások meghatározzák a Bizottság által a közszolgáltatási kötelezettségek értékelésekor követendő, javasolt módszertant. Az iránymutatások kiterjednek mindenre a közszolgáltatási kötelezettségek és a kapcsolódó eljárások megállapításától a kizárólagos szolgáltatási koncessziók és (az állami támogatási szabályokkal kapcsolatos) ellentételezések magyarázatáig. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | A közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó iránymutatások hozzá fognak járulni az 1008/2008/EK rendelet meglévő rendelkezéseinek átláthatóbb és egységesebb végrehajtásához és érvényesítéséhez. Az EGSZB azonban arra kéri az Európai Bizottságot, hogy messzemenően tartsa szem előtt az EGSZB „Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására ellentételezés formájában adott állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazása (2012/21/EU)” című véleményét (24), amely a nemzeti kormányokat és helyi önkormányzatokat kevésbé megterhelő követelményeket szorgalmaz a közszolgáltatási kötelezettségeknek való megfelelés és az azokkal kapcsolatos szerződések odaítélésére vonatkozó jelentéstétel tekintetében és különösen abban az esetben, ha a társadalom számára nélkülözhetetlen, kereskedelmi szempontból azonban életképtelen légitársaságok által nyújtott szolgáltatások támogatásához (pl. a távoli területekkel, szigetekkel stb. való összekapcsoltság megteremtéséhez) egyértelműen állami beavatkozásra van szükség. Ugyanakkor az állami támogatás odaítélésénél figyelembe kell venni a szociális normák betartását. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Az EU peremterületein található, illetve a kicsi belföldi piaccal rendelkező tagállamok egyre nagyobb nehézségekbe ütköznek nem csupán a belföldi összeköttetések, hanem fő repülőtereik és a kulcsfontosságú uniós és Unión kívüli célállomások közötti összeköttetések biztosítása terén is. A kérdés ezért nemcsak az egyértelmű szabályozást érinti, hanem azt is, hogy gazdasági és politikai szempontból hogyan biztosítható az európai peremterületeken található célállomásokkal való megfelelő összekapcsoltság és így az utasok igényeinek való jobb megfelelés. Az érintett tagállamoknak érdekében áll a fenntartható és megbízható légi közlekedési szolgáltatások nyújtása, hogy hosszú távon biztosítsák a tervezési stabilitást, függetlenül attól, hogy az üzemeltető légi fuvarozók számára milyen lehetséges alternatív költségek merülnek fel. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Az összeköttetési mutató várhatóan betekintést enged abba, hogy indokolt-e a közszolgáltatási kötelezettségekkel kapcsolatban ilyen tágabb – esetleg nagyobb gazdasági növekedést is biztosító – megközelítést alkalmazni. Hosszú távon kérdéses lehet, vajon a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó iránymutatásokban foglalt rendelkezések relevánsak és eredményesek maradhatnak-e egy gyorsan változó légi közlekedési piacon. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   A légiforgalmi szolgáltatások folytonossága

| 4.3.1. | A léginavigációs szolgáltatások döntő szerepet játszanak a megbízható légi közlekedési összekapcsoltság biztosításában, garantálva a légiforgalmi áramlások biztonságos megvalósítását. Az év legforgalmasabb időszakaiban az európai légiforgalmi szolgáltatási rendszernek naponta több mint 30 000 járatot kell irányítania. A személyzet nélkülözhetetlen szerepet játszik az ilyen légiforgalmi szolgáltatások nyújtásában. Európa egészét nézve a ágazat 56 300 főt foglalkoztat: 17 370 légiforgalmi irányító és 38 930 egyéb munkatárs dolgozik a léginavigációs szolgálatoknál. Ebben az ágazatban a munkavégzés nemcsak csúcstechnológiát, hanem rendkívül magas szintű szakmai és személyi készségeket is igényel. A közelmúltban érezhetően javult a légiforgalmi rendszer hatékonysága és terhelhetősége, és húsz év alatt 68 %-os forgalomnövekedést tudott elérni, az 1995-ös 5,8 millió járatról 2014-re 9,74 millió járatra növelve a teljesítményét. A legszigorúbb biztonsági előírások fenntartása mellett ilyen hatékonyságnövekedés csak azért valósulhatott meg, mert a légi közlekedési értékláncban valamennyi érdekelt fél határozottan elkötelezte magát az egységes európai légtér iránt. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Az EGSZB által „A légiforgalmi szolgáltatások folytonossága egy nyitott és összekapcsolt Európában” címmel szervezett nyilvános meghallgatás során a hálózatirányító vázolta a különféle fennakadások európai hatásainak minimálisra csökkentése érdekében bevezetett eljárást. Az intézkedések a léginavigációs szolgáltatók, a légitársaságok és a tagállamok részvételét is igénylik. Igen hatékonynak bizonyultak a fennakadások utasokra gyakorolt hatásainak csökkentésében. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | A fennakadások egyik lehetséges oka a légi közlekedési ágazat munkavállalóinak szervezett fellépése. A sztrájk alapvető munkavállalói jog, amely nem tartozik az uniós szerződések hatókörébe (25). Következésképpen a tagállamok feladata annak meghatározása, hogy hogyan gyakorolható a sztrájkhoz való jog, és a tagállamok többsége külön jogszabályokkal vagy rendeletekkel rendelkezik, amelyek meghatározzák a légiforgalmi szolgáltatások terén és az uniós légi közlekedési értéklánc egyéb területein a sztrájkhoz való jog gyakorlásának feltételeit. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | A légiforgalmi szolgáltatási ágazatban folytatott sikeres szociális párbeszéd eszköztára (26), melyet a szociális partnerek fogadtak el, kiváló példa arra, hogy hogyan lehet hatékonyan létrehozni a fennakadások kockázatát csökkentő mechanizmusokat. Az intézkedéseket kölcsönös egyetértés alapján hajtják végre. Az EGSZB üdvözli a szociális partnerek arra irányuló javaslatát, hogy bővítsék az aláírók körét, és szívesen részt vesz egy ilyen kezdeményezésben. |
| --- | --- |

4.3.4.

5.   Egyéb javaslatok

| 5.1. | A versenyre károsan ható gyakorlatok elleni küzdelem érdekében az Európai Bizottság – az új 868. sz. rendeletre irányuló javaslatán felül – ösztönzi, hogy a harmadik országokkal kötött átfogó légi közlekedési megállapodásokba átfogó versenyszabályokat foglaljanak bele (27). Sürgeti a Tanácsot, hogy adjon új felhatalmazást a Bahreinnel, Kínával, Kuvaittal, Mexikóval, Ománnal és Szaúd-Arábiával kötendő további ilyen megállapodásokra vonatkozó tárgyalások megkezdésére. A Bizottság – helyénvalóan – ahhoz is ragaszkodik, hogy haladéktalanul írják alá az Ukrajnával létrejött uniós átfogó légi közlekedési megállapodást. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EU és az USA között (2007-ben) létrejött első ilyen átfogó megállapodás (légi közlekedési megállapodás) a tisztességtelen versenyt illetően együttműködést ír elő a versenyhatóságok között és megteremti az együttműködés keretét. A légi közlekedési megállapodás 14. cikke az állami szubvenciókat és támogatásokat érintő intézkedésekkel foglalkozik (28), egyben olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek feljogosítják a légi közlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságot az esetleges viták rendezésére – ideértve a semleges választott bírósági eljárás igénybevételét is. Az ilyen átfogó megállapodások legfőbb hozzáadott értéke abban áll, hogy sok kulcsfontosságú terület (biztonsági előírások, tanúsítványok és engedélyek, valamint a biztonság érzékeny területe) szabályozását közelítik egymáshoz. Kiterjed továbbá az ezzel összefüggő állami segélyekre és állami támogatásokra is. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Jelenleg még Kanadával kötöttek átfogó légi közlekedési megállapodást. A Brazíliával kötött megállapodást éppen újratárgyalják, valamint az EU tárgyalásokat folytatott Izraellel, Jordániával, Marokkóval, Moldovával és Grúziával. Ausztráliával és Új-Zélanddal most folynak a tárgyalások. A Tanács 2016-ban adott felhatalmazását követően megkezdődtek a tárgyalások a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével, Katarral, az Egyesült Arab Emírségekkel és Törökországgal. A tisztességes versennyel kapcsolatos záradék kérdése minden esetben a tárgyalások részét képezte (29). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Feltéve, hogy a Bizottság sikeresen lezárja a légi közlekedési megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat, amelyekre jelenleg felhatalmazást kapott, az EGSZB tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy további felhatalmazást szerezzen új, átfogó légi közlekedési megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások megkezdésére, továbbá a már megkezdett tárgyalások gyors és eredményes lefolytatását szorgalmazza. Egyes országok és légitársaságaik munkaügyi gyakorlatai azonban aggályosak, és káros hatással lehetnek a tisztességes versenyre a nemzetközi légi közlekedési piacon. Ezért az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az európai szereplőkkel való tisztességes bánásmódot és az egyenlő versenyfeltételek érvényesülését. Az EGSZB azt ajánlja a Tanácsnak és a Bizottságnak, hogy ismerjék el, hogy a harmadik országokkal kötött összes uniós légi közlekedési megállapodás tárgyalásakor meg kell egyezni megfelelő, kötelező érvényű szociális záradékok beillesztéséről. |
| --- | --- |

5.4.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 389., 2016.10.21., 86. o.

1

(2)  HL C 389., 2016.10.21., 86. o.

2

(3)  HL C 13., 2016.1.15., 110. o.

3

(4)  A hálózatirányító az Eurocontrolnak a hálózati kapacitás tervezéséért felelős igazgatósága. Feladata az, hogy biztosítsa a légiforgalmi kapacitás rendelkezésre állását és a páneurópai hálózat mindennapi működéséhez való leghatékonyabb kihasználását. Ennek érdekében aktívan együttműködik az Eurocontrol tagállamaival és azok hivatalos léginavigációs szolgáltatóival.

4

(5)  Az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdése.

5

(6)  ATCEUC, CANSO és ETF (2016): „Toolbox for successful social dialogue in air traffic management”, elérhető a http://www.etf-europe.org/files/extranet/-75/45567/Brochure%20ETF%20Toolbox%20March%202016.pdf címen.

6

(7)  HL C 389., 2016.10.21., 86. o.

7

(8)  COM(2015) 598 final.

8

(9)  COM(2017) 286 final, 2. oldal.

9

(10)  HL C 13., 2016.1.15., 169. o.

10

(11)  HL C 389., 2016.10.21., 86. o.

11

(12)  COM(2015) 598 final.

12

(13)  SWD(2017) 207 final

13

(14)  Az Európai Bizottság felkérésére készült, „A Case for Better Regulation” című, 2013. áprilisi 268/2004. sz. tanulmány.

14

(15)  Az ilyen tisztességtelen gyakorlatra példaként említhető az a helyzet, amikor egy jelentős harmadik országbeli gazdasági hatalom ténylegesen megtagadja az uniós légi fuvarozóktól, hogy hozzáférjenek a fő repülőtereit érintő, kereskedelmi szempontból jelentős résidőkhöz.

15

(16)  COM(2017) 289, 13. cikk.

16

(17)  HL C 389., 2016.10.21., 86. o.

17

(18)  Az 1008/2008/EK rendelet 4. cikkének f) pontja (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.).

18

(19)  Az 1008/2008/EK rendelet 4. cikkének f) pontja (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.)..

19

(20)  SWD(2017) 207 final, 4. o.

20

(21)  Példa: az Air Berlin társaságban az Etihad Airways általi kisebbségi tulajdonszerzés egy arra irányuló stratégia részét képezte, hogy erős partnerséget hozzanak létre több európai légitársaság és az Etihad Airways között.

21

(22)  A követelményeknek arányban kell állniuk az adott régió gazdasági fejlődéssel kapcsolatos szükségleteivel.

22

(23)  Az 1008/2008/EK rendelet 16. cikkének (3) bekezdése (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.)..

23

(24)  HL C 345., 2017.10.13., 45. o.

24

(25)  Az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdése.

25

(26)  http://www.etf-europe.org/files/extranet/-75/45567/Brochure%20ETF%20Toolbox%20March%202016.pdf.

26

(27)  SWD (2017) 182 final, 3.4.4. szakasz.

27

(28)  Az EU és az USA között létrejött, 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás 14. cikke.

28

(29)  SWD (2017) 182 final, 2.2.1.3. szakasz.

29

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/66

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (átdolgozás)

(COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD))

(2018/C 197/10)

| Előadó: | Jan SIMONS (NL/I) |
| --- | --- |

Előadó:

Jan SIMONS (NL/I)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.10.5.
  az Európai Unió Tanácsa, 2017.10.10. |
| --- | --- |
| Jogalap: | EUMSZ 91. cikk |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.1.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.18. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 164/1/4 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.10.5.

az Európai Unió Tanácsa, 2017.10.10.

Jogalap:

EUMSZ 91. cikk

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.1.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.18.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

164/1/4

1.   Következtetések

| 1.1. | Az EGSZB egyetért az európai bizottsági javaslatokkal, főként azokkal, melyek pontosítják a jelenlegi szabályokat, jobb tájékoztatásról biztosítják az utasokat és a tagállami mentességek megszüntetése révén előmozdítják az utasjogok egységes alkalmazását az egész Európai Unióban. Emellett alapvetően indokoltnak látja egy vis maior záradék beillesztését, mivel ezzel a vasút igazodik a többi közlekedési módhoz. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ugyanakkor egy új rendelkezés (a 22. cikk (4) bekezdése az állomásokon való segítségnyújtásról a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyek vonatkozásában) problematikus. Az EGSZB ezért nyomatékosan javasolja a 22. cikk (4) bekezdésének következő módon történő kiegészítését: „kivéve a személyzet nélküli állomásokat, amelyekre a (3) bekezdés rendelkezései vonatkoznak”. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB néhány ajánlást is megfogalmaz a szövegtervezet pontosítása érdekében; amelyeket a 4.3. pontban részletezünk, és amelyekre a tömörség érdekében itt csak utalunk. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A különböző közlekedési módokban – így többek között a vasúton – érvényesülő utasjogok védelme már a közlekedésről szóló, 2001. évi fehér könyvben is uniós célkitűzésként jelenik meg. A vasúti személyszállításról szóló, 2007-ben elfogadott rendelet (1) 2009-ben lépett hatályba. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A rendelet a vasúti utasok minimális védelmét szabályozza. Arra kötelezik a tagállamokat, az illetékes hatóságokat és a vasúttársaságokat, hogy az utasok jogainak garantálása érdekében ültessék át a gyakorlatba ezeket a rendelkezéseket. Ezzel összefüggésben az 1371/2007/EK rendelet fontos harmonizációs eszköz, amelynek arról kell gondoskodnia, hogy az EU-ban minden vasúti utast ugyanazok a jogok illessék meg. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A „Közlemény a különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogokról” című, az utasérdekek európai perspektívájáról szóló, 2011. évi európai bizottsági közlemény (2) szerint az utasok jogai három pilléren alapulnak: a megkülönböztetésmentességen; a pontos, időszerű és hozzáférhető tájékoztatáson; valamint az azonnali és arányos segítségnyújtáson. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | A közlemény felsorolja továbbá azt a tíz fontos jogot, melyek a különböző közlekedési módokban érvényesülő uniós utasjogok alapját képezik:






  1. | megkülönböztetésmentességhez való jog a közlekedéshez való hozzáférés terén, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

1.

megkülönböztetésmentességhez való jog a közlekedéshez való hozzáférés terén,

| 2. | mobilitáshoz való jog, |
| --- | --- |

2.

mobilitáshoz való jog,

| 3. | tájékoztatáshoz való jog, |
| --- | --- |

3.

tájékoztatáshoz való jog,

| 4. | az utazásról való lemondáshoz való jog (teljes jegyár visszatérítése), |
| --- | --- |

4.

az utazásról való lemondáshoz való jog (teljes jegyár visszatérítése),

| 5. | a szállítási szerződés teljesítéséhez való jog a szolgáltatás zavara esetén, |
| --- | --- |

5.

a szállítási szerződés teljesítéséhez való jog a szolgáltatás zavara esetén,

| 6. | segítséghez való jog, |
| --- | --- |

6.

segítséghez való jog,

| 7. | kártérítéshez való jog, |
| --- | --- |

7.

kártérítéshez való jog,

| 8. | az utasokra és poggyászukra vonatkozó fuvarozói felelősséghez való jog, |
| --- | --- |

8.

az utasokra és poggyászukra vonatkozó fuvarozói felelősséghez való jog,

| 9. | gyors és hozzáférhető panaszkezelési rendszerhez való jog, |
| --- | --- |

9.

gyors és hozzáférhető panaszkezelési rendszerhez való jog,

| 10. | az uniós jog teljeskörű alkalmazásához és hatékony végrehajtásához való jog. |
| --- | --- |

10.

az uniós jog teljeskörű alkalmazásához és hatékony végrehajtásához való jog.

| 2.3.2. | Azok a vasúti utasokra érvényes jogok, melyek a 2007. évi rendelet hatályába tartoznak, már a különböző közlekedési módokban érvényesülő, fent említett 10 alapvető utasjogot tükrözik. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | A rendelet azonban nagyon sok mozgásteret enged a tagállamoknak a benne foglalt rendelkezések alkalmazásában. A tagállamok széleskörű mentességeket biztosíthatnak a rendelet alkalmazása alól. Bár a mentességek ideiglenesek, legfeljebb 15 évre szólnak, mégis jelentősen befolyásolják a rendelet egységes alkalmazását. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Jelenleg mindössze négy tagállam alkalmazza a rendeletet teljes terjedelmében, a többi 24 tagállam számos mentességet biztosított belföldi, városi, elővárosi és regionális vasúti szolgáltatásai számára. A mentességek ilyen széles körű alkalmazása jogilag megengedett ugyan, de aláássa az 1371/2007/EK rendelet egységes alkalmazását és érvényesítését. A vasúti utasokra tehát tagállamonként más-más jogok érvényesek. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | A Bizottság által a rendelet alkalmazásáról készített 2013-as jelentés (3) rámutatott egyes problémás területekre, amelyeket egy 2016/2017-ben végzett hatásvizsgálat (4) is kiemelt. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | 2013-ban az Európai Unió Bírósága (EUB) azt az ítéletet hozta (C 509/11. sz. ügy, ÖBB-Personenverkehr), hogy a rendelet 17. cikke a jelenlegi formájában nem teszi lehetővé a vasúttársaságok mentesítését a vis major miatti késések esetén az utasoknak fizetendő kártérítés alól. Ez megkülönbözteti a vasutat más közlekedési módoktól. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Végül szem előtt kell tartani, hogy itt kizárólag olyan vasúttársaságokról van szó, melyek a 95/18/EK irányelv szerinti engedéllyel rendelkeznek. Villamosok és metrók tehát nem tartoznak ebbe a kategóriába. Kiindulási pontnak pedig a nemzetközi vasúti személyszállítási szerződésre vonatkozó egységes szabályok (CIV) tekintendők. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 3.1. | Az átdolgozási javaslat egyensúlyra törekszik a vasúti utasok jogainak megerősítése és a vasúttársaságokra nehezedő terhek csökkentése között. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A belföldi távolsági szolgáltatások esetében 2020-tól megszünteti a mentesség alkalmazásának lehetőségét. Az EU-n kívül üzemeltetett szolgáltatások esetében előírja, hogy a tagállamok csak akkor biztosíthatnak mentességet, ha bizonyítani tudják, hogy területükön az utasok megfelelő védelemben részesülnek. A jogbiztonságnak a határ menti régiókban való biztosítása céljából a rendelet teljes mértékben alkalmazandó lesz a határokat átlépő városi, elővárosi és regionális szolgáltatásokra. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A javaslat erősíti a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek jogait, összhangban a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel (UNCRPD). A továbbiakban a tagállamok nem biztosíthatnak mentességet a segítségnyújtás alól, sem a mozgást segítő eszköz megrongálódásáért fizetendő kártérítés alól (5). A tájékoztatásokat ezentúl az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagnak megfelelően akadálymentes módokon kell nyújtani (6). A vasúti dolgozókat pedig megfelelően fel kell készíteni e követelmények betartására. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az utasoknak már jegyvásárláskor alapszintű tájékoztatást kell nyújtani a jogaikról. Az utasok jogait ismertető hirdetményeket kell elhelyezni az állomások és a közlekedési eszközök kiemelt helyein. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A 2015-ös Értelmező iránymutatások (7) és a 2016-os negyedik vasúti csomag (8) alapján a vasúttársaságoknak és a menetjegy-értékesítőknek törekedniük kell az átszállójegyek elérhetővé tételére, de az is lehetséges, hogy bizonyítják, hogy tájékoztatták az utasokat arról, ha jogaik csak az utazás egyes szakaszain érvényesülnek, és nem a teljes útvonalon. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A javaslat rendelkezik a nemzeti végrehajtó szervek felelősségéről a határokon átívelő esetekben is, és megfelelő együttműködésre köztelezi őket. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A javaslat – igazodva a többi közlekedési módhoz – általánosan rendelkezik arról, hogy a megkülönböztetés minden formája tilos. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A vasúttársaságokra nehezedő terhek csökkentése érdekében a javaslat az állomások üzemeltetői és a pályahálózat-működtetők számára is előírja vészhelyzeti tervek készítését. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A vasúttársaságok jogosultságot kapnak jogorvoslatra, ha egy harmadik személy mulasztása vagy gondatlansága miatt következik be késés. Ez az intézkedés egy szintre hozza a vasúti utasok jogait a légi utasok jogaival (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Annak érdekében, hogy a vasúttársaságoknak ne kelljen olyan események miatt kártérítést fizetniük, amelyet nem ők idéztek elő és nem tudtak elkerülni, a javaslat bevezet egy vis maior esetén alkalmazható rendelkezést, de annak alkalmazását nagyon kivételes, például szélsőséges időjárás vagy természeti katasztrófa okozta helyzetekre korlátozza (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A rendelet bekerül a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló, felülvizsgált rendelet mellékletébe (11). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A javaslat több ízben is hivatkozik a COTIF rendelkezéseire (a CIV egységes szabályaira), kiterjesztve annak hatályát az EU-ban zajló belföldi vasúti közlekedésre. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB általánosságban egyetért az európai bizottsági javaslatokkal, főként azokkal, melyek pontosítják a jelenlegi szabályokat, jobb tájékoztatásról biztosítják az utasokat és a tagállami mentességek megszüntetése révén előmozdítják az utasjogok egységes alkalmazását az egész Európai Unióban. Emellett alapvetően indokoltnak látja egy vis maior záradék beillesztését, mivel ezzel a vasút igazodik a többi közlekedési módhoz. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nincs kőbe vésve, hogy átdolgozáskor „a meglévő jogi eszközből kell kiindulni” (12). Néha főként, ha kiderül, hogy egy irányelvet a tagállamok más-más módon értelmeznek és alkalmaznak – a legmegfelelőbb megoldás az, hogy módosítjuk a jogi eszközt, ami ez esetben egy rendelet. Mivel tehát eleve egy rendelettel van dolgunk, az átdolgozásnak most olyan szabályokat kell eredményeznie, melyek világosak, nem értelmezhetőek többféleképpen és egységes alkalmazással párosulnak. Fontos egyben az új szempontok beépítése – ami jórészt meg is történt. Az alábbi megjegyzések a még pontosítandó részekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

4.2.

4.3.   Ajánlások

| 4.3.1. | A vasúti dolgozók számára adott esetben nehéz felismerni a fogyatékossággal élő utasokat, főként, ha a javaslat értelmében a csökkent mozgásképességű személyek meghatározásába a mentális és lelki fogyatékosságot is beemelik. Ez különösen akkor vezethet kritikus helyzetekhez és gyakorlati nehézségekhez, ha felmerül a csalás gyanúja. Ennek a szempontnak a személyzet képzése során (26. cikk) is meg kell kapnia a szükséges figyelmet. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | A tagállami távolsági szolgáltatásokra vonatkozó, még érvényes mentességeket – a hatályos rendelet követelményeivel összhangban – 2024-re fokozatosan ki kell vezetni. A mentességek korábbi (2020. évi) megszüntetése, ahogyan azt az Európai Bizottság javasolja, egyes tagállamokban még túlságosan korai lehet. Ha sor kerülne erre, testre szabott megoldásokat kell találni, melyek zökkenőmentes átállást tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | A legalacsonyabb kártérítéseket (17. cikk (1) bekezdés) a késés – legalább 60 perces – időtartama alapján állapítják meg. A jelenlegi gyakorlatban azonban előfordul, hogy ennél rövidebb időtartamot vesznek alapul. Ezt a lehetőséget meg kell hagyni, így a cikk szövegében is külön meg kell említeni. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | A megadandó utazási információkat ki kell egészíteni azzal, hogy ha a teljes bizonyosságot megközelítő valószínűséggel megállapítható, hogy a késés hossza eléri vagy meghaladja a késések miatti kártérítéshez szükséges minimális időtartamot, ezt közlik az utasokkal, és ha csak lehet, ténylegesen rendelkezésükre bocsátják a kártérítés igénylésére szolgáló űrlapokat. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | A 22. cikk a vasútállomásokon nyújtandó segítségről rendelkezik. A (3) bekezdés a személyzet nélküli állomások tekintetében módosított segítségnyújtási szabályokat tartalmaz. A javasolt új (4) bekezdés ezt – helytelen módon – nem veszi számításba. Az EGSZB ajánlja, hogy a (4) bekezdést a következő mondattal egészítsék ki: „[...] Ez alól kivételt képeznek a (3) bekezdésben említett személyzet nélküli állomások”. |
| --- | --- |

4.3.5.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  1371/2007/EK rendelet.

1

(2)  COM(2011) 898 végleges.

2

(3)  COM(2013) 0587 final.

3

(4)  SWD(2017) 317 final.

4

(5)  COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD).

5

(6)  COM(2015) 615 final – 2015/0278 (COD).

6

(7)  HL C 220., 2015.7.4., 1. o.

7

(8)  HL L 352., 2016.12.23., 1. o..

8

(9)  HL L 46., 2004.2.17., 1. o.

9

(10)  SWD(2017) 318 final.

10

(11)  COM(2016) 283 final.

11

(12)  COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD).

12

---

Melléklet

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a véleményéhez

A szekcióvélemény alábbi pontjai a Közgyűlés által elfogadott módosító indítványok értelmében elutasításra kerültek, de a szekcióvélemény szövegének megtartását támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt (eljárási szabályzat 54. cikk (4) bekezdés):

| 4.3.6. | A javaslat egyes rendelkezései problematikusak, félrevezetőek és/vagy zavart keltőek lehetnek, egyikük pedig ellentmondásos. |
| --- | --- |

4.3.6.

A módosító indítványról tartott szavazás eredménye:

| Mellette: | 73 |
| --- | --- |
| Ellene: | 50 |
| Tartózkodott: | 24 |

Mellette:

73

Ellene:

50

Tartózkodott:

24

| 4.3.6.1. | Például a vonaton történő, felár nélküli menetjegyvásárláshoz való jog (10. cikk (5) bekezdés) cikk) megkérdőjelezhető azokban az esetekben, amikor alapvetően már nem adnak el menetjegyet a vonaton, és a jegyvásárlással kapcsolatban tájékoztatást nyújtanak az indulási vasútállomáson, ahogyan arról a 10. cikk (2) bekezdése, a 10. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (4) bekezdése rendelkezik. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

A módosító indítványról tartott szavazás eredménye:

| Mellette: | 80 |
| --- | --- |
| Ellene: | 51 |
| Tartózkodott: | 13 |

Mellette:

80

Ellene:

51

Tartózkodott:

13

| 4.3.6.2. | Problémás lehet az a rendelkezés (23. cikk (4) bekezdés) is, hogy a vonatok fedélzetén való segítségnyújtást a vasúti szolgáltatások teljes üzemideje alatt biztosítani kell, mégpedig azokban az esetekben, amikor a vonatokat alapvetően fedélzeti személyzet nélkül üzemeltetik, mivel ezt az esetet a 23. cikk (2) bekezdése már szabályozza. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

A módosító indítványról tartott szavazás eredménye:

| Mellette: | 91 |
| --- | --- |
| Ellene: | 48 |
| Tartózkodott: | 12 |

Mellette:

91

Ellene:

48

Tartózkodott:

12

| 4.3.6.3. | A felesleges viták és észszerűtlen kötelezettségek elkerülése érdekében az EGSZB nyomatékosan javasolja a 10. cikk (5) bekezdésének és a 23. cikk (4) bekezdésének törlését. |
| --- | --- |

4.3.6.3.

A módosító indítványról tartott szavazás eredménye:

| Mellette: | 90 |
| --- | --- |
| Ellene: | 48 |
| Tartózkodott: | 14 |

Mellette:

90

Ellene:

48

Tartózkodott:

14

Az alábbi pont módosításra került, hogy eleget tegyen a Közgyűlés által elfogadott módosító indítványoknak:

| 1.2. | Ugyanakkor egyes új rendelkezések (a javasolt 10. cikk (5) bekezdése a vonaton történő jegyvásárlásról; a 22. cikk (4) bekezdése az állomásokon való segítségnyújtásról és a 23. cikk (4) bekezdése a vonatok fedélzetén való segítségnyújtásról – ezek mindegyike fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozik) problematikusak, félrevezetőek és/vagy zavart keltőek lehetnek, sőt egyikük ellentétes az imént említett cikkek korábbi bekezdéseivel, mégpedig a személyzet nélküli állomások és vonatok vonatkozásában. Az EGSZB ezért nyomatékosan javasolja a 10. cikk (5) bekezdésének és a 23. cikk (4) bekezdésének törlését, valamint a 22. cikk (4) bekezdésének következő módon történő kiegészítését: „kivéve a személyzet nélküli állomásokat, amelyekre a (3) bekezdés rendelkezései vonatkoznak”. |
| --- | --- |

1.2.

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/71 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/71

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 726/2004/EU rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról

(COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD))

(2018/C 197/11)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.12.11.
  Tanács, 2017.12.14. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke, 168. cikke (4) bekezdésének c) pontja valamint 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.17. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 167/0/0 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.12.11.

Tanács, 2017.12.14.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke, 168. cikke (4) bekezdésének c) pontja valamint 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.17.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

167/0/0

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2018. január 17–18-án tartott, 531. plenáris ülésén (a január 17-i ülésnapon) egyhangúlag úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

| 8.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/72

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról

(COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD))

(2018/C 197/12)

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2017.12.14.
  Európai Parlament, 2017.12.11. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.1.17. |
| Plenáris ülés száma: | 531. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 167/0/1 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2017.12.14.

Európai Parlament, 2017.12.11.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.1.17.

Plenáris ülés száma:

531.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

167/0/1

Az EGSZB megfelelőnek tartja a javaslatot, és részéről nem kíván megjegyzést fűzni hozzá, ezért egyhangúlag úgy határoz, hogy eltekint az általános vitától, és a vélemény elfogadását azonnali szavazásra bocsátja (az eljárási szabályzat 50. cikkének (4) és 56. cikkének (3) bekezdése értelmében).

Kelt Brüsszelben, 2018. január 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---