# Euroopa Liidu C 179/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik25. mai 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 179

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik25. mai 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2018/C 179/01 | Nõukogu soovitus, 14. mai 2018, euroala majanduspoliitika kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2018/C 179/01

Nõukogu soovitus, 14. mai 2018, euroala majanduspoliitika kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 179/02 | Euro vahetuskurss | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2018/C 179/02

Euro vahetuskurss

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 179/03 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8808 – T-Mobile Austria / UPC Austria) (
  1) | 7 |
| 2018/C 179/04 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8903 – BHAP / Gestamp China / Manufacturing JV / Sales JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1) | 9 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 179/03

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8808 – T-Mobile Austria / UPC Austria) (
  1)

1

7

2018/C 179/04

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8903 – BHAP / Gestamp China / Manufacturing JV / Sales JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1)

1

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. mai 2018,

euroala majanduspoliitika kohta

(2018/C 179/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majanduskasv euroalal jätkub ja on muutunud liikmesriikides üha laiemapõhjaliseks. Majanduse elavnemist toetab üha enam sisenõudlus, kusjuures peamiseks majanduskasvu mootoriks on eratarbimine ning suurenemas on ka investeeringud. Tööhõive kasv jätkus kogu 2016. aastal ja 2017. aasta esimesel poolel. Töötuse määr on oluliselt vähenenud, kuid on ikka veel kõrgem kui 2008. aastal. Majanduse elavnemist euroalal iseloomustab sellegipoolest tagasihoidlik alusinflatsioon ja palgakasv, suur jooksevkonto ülejääk ning püsivalt madalad investeeringute määrad, mis on siiski paranemas. Aeglane palgakasv näib olevat tingitud tööturu jätkuvast loidusest mõnes liikmesriigis, madalatest inflatsiooniootustest, mille mõju kandub üle palgaläbirääkimistele, ja väikesest tootlikkuse kasvust. Kodumajapidamiste reaalsissetulek on suurenenud, kuid jääb paljudes riikides alla 2008. aasta taseme. Euroala liikmesriikide vahel püsivad erinevused sellistes näitajates nagu sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta ja töötuse määr. Pikaajalise töötuse ja noorte töötuse määr on jätkuvalt kõrge ning endiselt on mitmes liikmesriigis suureks probleemiks vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus. |
| --- | --- |

(1)

Majanduskasv euroalal jätkub ja on muutunud liikmesriikides üha laiemapõhjaliseks. Majanduse elavnemist toetab üha enam sisenõudlus, kusjuures peamiseks majanduskasvu mootoriks on eratarbimine ning suurenemas on ka investeeringud. Tööhõive kasv jätkus kogu 2016. aastal ja 2017. aasta esimesel poolel. Töötuse määr on oluliselt vähenenud, kuid on ikka veel kõrgem kui 2008. aastal. Majanduse elavnemist euroalal iseloomustab sellegipoolest tagasihoidlik alusinflatsioon ja palgakasv, suur jooksevkonto ülejääk ning püsivalt madalad investeeringute määrad, mis on siiski paranemas. Aeglane palgakasv näib olevat tingitud tööturu jätkuvast loidusest mõnes liikmesriigis, madalatest inflatsiooniootustest, mille mõju kandub üle palgaläbirääkimistele, ja väikesest tootlikkuse kasvust. Kodumajapidamiste reaalsissetulek on suurenenud, kuid jääb paljudes riikides alla 2008. aasta taseme. Euroala liikmesriikide vahel püsivad erinevused sellistes näitajates nagu sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta ja töötuse määr. Pikaajalise töötuse ja noorte töötuse määr on jätkuvalt kõrge ning endiselt on mitmes liikmesriigis suureks probleemiks vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus.

| (2) | Üldiselt näib euroala majandusnäitajate põhjal, et nõudlust, investeeringuid ja palgakasvu tuleks veelgi toetada, ilma et sellega kaasneks inflatsioonisurve oht, kusjuures samal ajal tuleks edendada sisemist ja maksebilansi tasakaalustamist ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ning suurendada potentsiaalset majanduskasvu. Samal ajal tuleb komisjoni 22. novembril 2017 vastuvõetud häiremehhanismi aruande kohaselt jälgida tähelepanelikult märke uutest tasakaalustamatuse juhtudest, näiteks mõne liikmesriigi eluasemeturul. |
| --- | --- |

(2)

Üldiselt näib euroala majandusnäitajate põhjal, et nõudlust, investeeringuid ja palgakasvu tuleks veelgi toetada, ilma et sellega kaasneks inflatsioonisurve oht, kusjuures samal ajal tuleks edendada sisemist ja maksebilansi tasakaalustamist ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ning suurendada potentsiaalset majanduskasvu. Samal ajal tuleb komisjoni 22. novembril 2017 vastuvõetud häiremehhanismi aruande kohaselt jälgida tähelepanelikult märke uutest tasakaalustamatuse juhtudest, näiteks mõne liikmesriigi eluasemeturul.

| (3) | Euroalal püsib märkimisväärne tasakaalustamatus. Kuigi netovõlaga riigid on teinud suuri edusamme oma maksebilansi tasakaalustamisel, on mõnes võlausaldajariigis jätkuvalt suur jooksevkonto ülejääk, mis kajastab üldist kogunõudluse nappust. Jooksevkonto ülejääk oli euroalal 2016. aastal 3,3 % SKPst ja see peaks prognooside kohaselt vähenema 2019. aastaks 2,9 %-le SKPst. Suurima võlakoormusega liikmesriikide rahvusvahelised netoinvesteerimispositsioonid on paranenud aeglaselt ja jätkuvalt on vaja võtta püsivaid tasakaalustamismeetmeid. Riikidel, kus on pikka aega olnud suur jooksevkonto puudujääk, on endiselt suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, millega kaasneb tavaliselt ka suur era- või valitsemissektori võlakoormus ja mis kujutab endast nõrka kohta. Samas on vaja teha jõupingutusi ka suure jooksevkonto ülejäägiga riikides, et toetada sisenõudlust ja potentsiaalset majanduskasvu ning seeläbi tasakaalustada euroala. |
| --- | --- |

(3)

Euroalal püsib märkimisväärne tasakaalustamatus. Kuigi netovõlaga riigid on teinud suuri edusamme oma maksebilansi tasakaalustamisel, on mõnes võlausaldajariigis jätkuvalt suur jooksevkonto ülejääk, mis kajastab üldist kogunõudluse nappust. Jooksevkonto ülejääk oli euroalal 2016. aastal 3,3 % SKPst ja see peaks prognooside kohaselt vähenema 2019. aastaks 2,9 %-le SKPst. Suurima võlakoormusega liikmesriikide rahvusvahelised netoinvesteerimispositsioonid on paranenud aeglaselt ja jätkuvalt on vaja võtta püsivaid tasakaalustamismeetmeid. Riikidel, kus on pikka aega olnud suur jooksevkonto puudujääk, on endiselt suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, millega kaasneb tavaliselt ka suur era- või valitsemissektori võlakoormus ja mis kujutab endast nõrka kohta. Samas on vaja teha jõupingutusi ka suure jooksevkonto ülejäägiga riikides, et toetada sisenõudlust ja potentsiaalset majanduskasvu ning seeläbi tasakaalustada euroala.

| (4) | Palgakasv ja töökohtade loomine toetab kogunõudluse soodustamise kaudu majanduse elavnemist euroalal, vähendab ebavõrdsust ja aitab tagada kõrge elatustaseme. Tõhusad palgakujundusmehhanismid peaksid tagama selle, et palgad erinevad sõltuvalt riigi- ja sektoripõhistest tingimustest ning kajastavad adekvaatselt tootlikkuse muutust. Tasakaalustamisprotsessi aitaks euroalal kiirendada tootlikkust suurendavate struktuurireformide elluviimine, avaliku sektori kulutuste kvaliteedi ja struktuuri parandamine eesmärgiga toetada investeeringuid kõikides riikides, palgakasvu soodustamine sotsiaalpartnerite rolli austades ja sisenõudluse edendamine netovõlausaldajariikides ning selliste meetmete rakendamine, mis piiravad tööjõu ühikukulu kasvu ja aitavad parandada konkurentsivõimet netovõlaga riikides. |
| --- | --- |

(4)

Palgakasv ja töökohtade loomine toetab kogunõudluse soodustamise kaudu majanduse elavnemist euroalal, vähendab ebavõrdsust ja aitab tagada kõrge elatustaseme. Tõhusad palgakujundusmehhanismid peaksid tagama selle, et palgad erinevad sõltuvalt riigi- ja sektoripõhistest tingimustest ning kajastavad adekvaatselt tootlikkuse muutust. Tasakaalustamisprotsessi aitaks euroalal kiirendada tootlikkust suurendavate struktuurireformide elluviimine, avaliku sektori kulutuste kvaliteedi ja struktuuri parandamine eesmärgiga toetada investeeringuid kõikides riikides, palgakasvu soodustamine sotsiaalpartnerite rolli austades ja sisenõudluse edendamine netovõlausaldajariikides ning selliste meetmete rakendamine, mis piiravad tööjõu ühikukulu kasvu ja aitavad parandada konkurentsivõimet netovõlaga riikides.

| (5) | Üldise makromajanduspoliitika, sealhulgas raha-, eelarve- ja struktuuripoliitika järjepidevus ja tasakaalustatus euroalal on esmatähtis, et tagada kindel ja jätkusuutlik majanduskasv. Viimastel aastatel on rahapoliitika raames kasutatud uusi tavatuid vahendeid Euroopa Keskpanga keskpika perioodi inflatsioonieesmärgi saavutamiseks, toetades seeläbi ka majanduskasvu ja töökohtade loomist. Rahapoliitilise kursi ja majanduse arengusuundade tõttu on vaja keskenduda eelarve- ja struktuuripoliitikale. Euroala liikmesriikide majanduse kasvupotentsiaali toetamiseks tuleb võtta sobivaid eelarvepoliitikameetmeid ning pöörata tähelepanu struktuurireformidele. |
| --- | --- |

(5)

Üldise makromajanduspoliitika, sealhulgas raha-, eelarve- ja struktuuripoliitika järjepidevus ja tasakaalustatus euroalal on esmatähtis, et tagada kindel ja jätkusuutlik majanduskasv. Viimastel aastatel on rahapoliitika raames kasutatud uusi tavatuid vahendeid Euroopa Keskpanga keskpika perioodi inflatsioonieesmärgi saavutamiseks, toetades seeläbi ka majanduskasvu ja töökohtade loomist. Rahapoliitilise kursi ja majanduse arengusuundade tõttu on vaja keskenduda eelarve- ja struktuuripoliitikale. Euroala liikmesriikide majanduse kasvupotentsiaali toetamiseks tuleb võtta sobivaid eelarvepoliitikameetmeid ning pöörata tähelepanu struktuurireformidele.

| (6) | Ühiste eeskirjade alusel riikide eelarvepoliitika ulatuslik koordineerimine on esmatähtis selleks, et saavutada üldine eelarvepoliitika, mis on sobiv euroala jaoks ja rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks. Ühiste eelarve-eeskirjade eesmärk on saavutada riikide tasandil võla jätkusuutlikkus, jättes samas ruumi makromajanduslikuks stabiliseerimiseks. Seepärast tuleb liikmesriikide ja euroala üldises eelarvepoliitikas leida tasakaal kahe eesmärgi vahel, milleks on tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning riikide ja kogu euroala makromajanduslik stabiilsus lühikeses perspektiivis. Võttes arvesse praegust euroala majanduse laiapõhjalist kasvu, kuigi mõnes valdkonnas püsivad veel kriisi järelmõjud, näib endiselt asjakohane kohaldada 2018. aastal euroala koondtasemel üldjoontes neutraalset eelarvepoliitikat. Eelarve kohandamist euroala liikmesriikides tuleb asjakohaselt diferentseerida, võttes arvesse eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ülekanduvat mõju riikide vahel. Samal ajal tuleb, võttes arvesse paranevaid majandustingimusi, taastada eelarvepuhvrid ning jätkata euroala liikmesriikide majanduse kasvupotentsiaali tugevdamist. |
| --- | --- |

(6)

Ühiste eeskirjade alusel riikide eelarvepoliitika ulatuslik koordineerimine on esmatähtis selleks, et saavutada üldine eelarvepoliitika, mis on sobiv euroala jaoks ja rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks. Ühiste eelarve-eeskirjade eesmärk on saavutada riikide tasandil võla jätkusuutlikkus, jättes samas ruumi makromajanduslikuks stabiliseerimiseks. Seepärast tuleb liikmesriikide ja euroala üldises eelarvepoliitikas leida tasakaal kahe eesmärgi vahel, milleks on tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning riikide ja kogu euroala makromajanduslik stabiilsus lühikeses perspektiivis. Võttes arvesse praegust euroala majanduse laiapõhjalist kasvu, kuigi mõnes valdkonnas püsivad veel kriisi järelmõjud, näib endiselt asjakohane kohaldada 2018. aastal euroala koondtasemel üldjoontes neutraalset eelarvepoliitikat. Eelarve kohandamist euroala liikmesriikides tuleb asjakohaselt diferentseerida, võttes arvesse eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ülekanduvat mõju riikide vahel. Samal ajal tuleb, võttes arvesse paranevaid majandustingimusi, taastada eelarvepuhvrid ning jätkata euroala liikmesriikide majanduse kasvupotentsiaali tugevdamist.

| (7) | Riigieelarvete struktuuri ja haldamise otsustav parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, muu hulgas suunates rohkem vahendeid materiaalsetesse ja immateriaalsetesse investeeringutesse, suurendaks riigieelarvete mõju majanduskasvule ning toetaks tootlikkust pikas perspektiivis. Usaldusväärsele ja majanduskasvu soodustavale eelarvepoliitikale aitaks kaasa riikide eelarveraamistike parandamine ja kulutuste tõhus läbivaatamine. |
| --- | --- |

(7)

Riigieelarvete struktuuri ja haldamise otsustav parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, muu hulgas suunates rohkem vahendeid materiaalsetesse ja immateriaalsetesse investeeringutesse, suurendaks riigieelarvete mõju majanduskasvule ning toetaks tootlikkust pikas perspektiivis. Usaldusväärsele ja majanduskasvu soodustavale eelarvepoliitikale aitaks kaasa riikide eelarveraamistike parandamine ja kulutuste tõhus läbivaatamine.

| (8) | Hästi väljatöötatud maksustamisstruktuur on esmatähtis majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks ning ebavõrdsuse vähendamiseks. Maksusüsteemide tõhusamaks ja õiglasemaks muutmiseks on esmatähtis maksusüsteeme lihtsustada ja ajakohastada ning võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu. See võimaldab vabastada vahendeid avaliku sektori investeeringuteks ning muu hulgas hariduse ja tervishoiu jaoks ning edendab üldiselt investeeringuid, kvaliteetset tööhõivet ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist. Eelkõige tuleb võtta meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, et tagada valitsemissektori tulud, kõrvaldada konkurentsimoonutused ettevõtete vahel, säilitada sotsiaalne ühtekuuluvus ja võidelda kasvava ebavõrdsuse vastu. Äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas aitaks võidelda maksustamise vältimise vastu ning tugevdaks samal ajal ühtset turgu ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Hästi väljatöötatud maksustamisstruktuur on esmatähtis majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks ning ebavõrdsuse vähendamiseks. Maksusüsteemide tõhusamaks ja õiglasemaks muutmiseks on esmatähtis maksusüsteeme lihtsustada ja ajakohastada ning võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu. See võimaldab vabastada vahendeid avaliku sektori investeeringuteks ning muu hulgas hariduse ja tervishoiu jaoks ning edendab üldiselt investeeringuid, kvaliteetset tööhõivet ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist. Eelkõige tuleb võtta meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, et tagada valitsemissektori tulud, kõrvaldada konkurentsimoonutused ettevõtete vahel, säilitada sotsiaalne ühtekuuluvus ja võidelda kasvava ebavõrdsuse vastu. Äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas aitaks võidelda maksustamise vältimise vastu ning tugevdaks samal ajal ühtset turgu ettevõtete jaoks.

| (9) | Töö- ja tooteturgude struktuursed ja institutsionaalsed omadused ning hästitoimiv avalik haldus on olulised tegurid majanduse vastupanuvõime ning tsüklilise, reaalse ja sotsiaalse lähenemise tagamiseks euroala liikmesriikides. Vastupanuvõimelised majandusstruktuurid tagavad, et majandusvapustustel ei ole märkimisväärset ja pikaajalist mõju sissetulekutele ja tööhõivele liikmesriikides ja kogu euroalal. Sel viisil vähendavad need majanduse kõikumist ning tagavad soodsa keskkonna jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks. Struktuurireformide, eelkõige riigipõhistes soovitustes kirjeldatud reformide rakendamise parem koordineerimine võib soodustada liikmesriikides reformide positiivse mõju ülekandumist ja tugevdada nende mõju veelgi. |
| --- | --- |

(9)

Töö- ja tooteturgude struktuursed ja institutsionaalsed omadused ning hästitoimiv avalik haldus on olulised tegurid majanduse vastupanuvõime ning tsüklilise, reaalse ja sotsiaalse lähenemise tagamiseks euroala liikmesriikides. Vastupanuvõimelised majandusstruktuurid tagavad, et majandusvapustustel ei ole märkimisväärset ja pikaajalist mõju sissetulekutele ja tööhõivele liikmesriikides ja kogu euroalal. Sel viisil vähendavad need majanduse kõikumist ning tagavad soodsa keskkonna jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks. Struktuurireformide, eelkõige riigipõhistes soovitustes kirjeldatud reformide rakendamise parem koordineerimine võib soodustada liikmesriikides reformide positiivse mõju ülekandumist ja tugevdada nende mõju veelgi.

| (10) | Hästitoimivad tööturud ja sotsiaalkaitsesüsteemid on oluline tugisammas kaasava majanduskasvu, väiksema ebavõrdsuse ning riikide ja euroala kui terviku majanduse vastupanuvõime jaoks. Selleks et saavutada sellega seoses ülespoole suunatud lähenemine, kehtestati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017. aastal pidulikult välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba raames 20 olulisemat põhimõtet kolmes ulatuslikus valdkonnas: i) võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, ii) õiglased töötingimused ning iii) sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus. |
| --- | --- |

(10)

Hästitoimivad tööturud ja sotsiaalkaitsesüsteemid on oluline tugisammas kaasava majanduskasvu, väiksema ebavõrdsuse ning riikide ja euroala kui terviku majanduse vastupanuvõime jaoks. Selleks et saavutada sellega seoses ülespoole suunatud lähenemine, kehtestati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017. aastal pidulikult välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba raames 20 olulisemat põhimõtet kolmes ulatuslikus valdkonnas: i) võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, ii) õiglased töötingimused ning iii) sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus.

| (11) | Hoolimata edusammudest tööturgude kohanemisvõimet suurendavate reformide elluviimisel, püsivad euroalal märkimisväärsed erinevused, mis jätkuvalt takistavad euroala sujuvat toimimist. Hästi läbimõeldud tööturupoliitika, mis on täielikult integreeritud sotsiaalkaitsesüsteemidega, võib toetada tööturustaatuste vahelist liikumist ja tööturule taasintegreerumist, vähendada tööturu killustatust, tagada tulemusliku automaatse stabiliseerumise ja edendada võrdseid võimalusi ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist. Hästi kavandatud tööaja korraldus võib aidata leevendada majandusvapustusi. Tööturul osaleda suutvate töötute tulemuslikuks ja õigeaegseks aktiveerimiseks saab pakkuda individuaalset toetust tööotsinguil, koolitust ja ümberõpet, kaitstes samal ajal neid, kes ei suuda tööturul osaleda. Uued tekkivad tööhõivevormid ja uut liiki lepingud toovad kaasa töökohakindluse ja sotsiaalkaitsega seotud probleemid. Sellega seoses peavad töökaitsealased õigusaktid tagama õiglased ja inimväärsed töötingimused kõigile töötajatele. |
| --- | --- |

(11)

Hoolimata edusammudest tööturgude kohanemisvõimet suurendavate reformide elluviimisel, püsivad euroalal märkimisväärsed erinevused, mis jätkuvalt takistavad euroala sujuvat toimimist. Hästi läbimõeldud tööturupoliitika, mis on täielikult integreeritud sotsiaalkaitsesüsteemidega, võib toetada tööturustaatuste vahelist liikumist ja tööturule taasintegreerumist, vähendada tööturu killustatust, tagada tulemusliku automaatse stabiliseerumise ja edendada võrdseid võimalusi ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist. Hästi kavandatud tööaja korraldus võib aidata leevendada majandusvapustusi. Tööturul osaleda suutvate töötute tulemuslikuks ja õigeaegseks aktiveerimiseks saab pakkuda individuaalset toetust tööotsinguil, koolitust ja ümberõpet, kaitstes samal ajal neid, kes ei suuda tööturul osaleda. Uued tekkivad tööhõivevormid ja uut liiki lepingud toovad kaasa töökohakindluse ja sotsiaalkaitsega seotud probleemid. Sellega seoses peavad töökaitsealased õigusaktid tagama õiglased ja inimväärsed töötingimused kõigile töötajatele.

| (12) | Tulemuslikud sotsiaalkaitsesüsteemid on esmatähtsad, et edendada kaasavaid tööturge ning tagada piisav sissetulekutoetus ja asjakohane sotsiaalne tugi kvaliteetsete teenuste kaudu. Pensionireformid ning töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitikameetmed on samuti esmatähtsad tööturul osalemise edendamiseks. Tuleks kõrvaldada põhjendamatud piirangud, mis pärsivad töötamist, töötajate sektoritevahelist ja geograafilist liikuvust ning sotsiaalkaitsesüsteemide tõhusust. |
| --- | --- |

(12)

Tulemuslikud sotsiaalkaitsesüsteemid on esmatähtsad, et edendada kaasavaid tööturge ning tagada piisav sissetulekutoetus ja asjakohane sotsiaalne tugi kvaliteetsete teenuste kaudu. Pensionireformid ning töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitikameetmed on samuti esmatähtsad tööturul osalemise edendamiseks. Tuleks kõrvaldada põhjendamatud piirangud, mis pärsivad töötamist, töötajate sektoritevahelist ja geograafilist liikuvust ning sotsiaalkaitsesüsteemide tõhusust.

| (13) | Kvaliteetse hariduse ja koolituse kättesaadavus on esmatähtis, et tagada võrdsed võimalused ja tegeleda oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse probleemiga. Asjakohastel investeeringutel inimkapitali haridus- ja koolitussüsteemide kaudu, mis parandavad elukestvat õpet ja tagavad oskuste vastavuse praegustele ja tulevastele tööturu vajadustele, on esmatähtis roll majanduse kohanemisvõime parandamisel ja reaalse lähenemise tagamisel pikas perspektiivis. Oskustesse investeerimine võib lisaks sotsiaalse kaasatuse ja liikuvuse tagamisele soodustada ka innovatsiooni ning suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(13)

Kvaliteetse hariduse ja koolituse kättesaadavus on esmatähtis, et tagada võrdsed võimalused ja tegeleda oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse probleemiga. Asjakohastel investeeringutel inimkapitali haridus- ja koolitussüsteemide kaudu, mis parandavad elukestvat õpet ja tagavad oskuste vastavuse praegustele ja tulevastele tööturu vajadustele, on esmatähtis roll majanduse kohanemisvõime parandamisel ja reaalse lähenemise tagamisel pikas perspektiivis. Oskustesse investeerimine võib lisaks sotsiaalse kaasatuse ja liikuvuse tagamisele soodustada ka innovatsiooni ning suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet.

| (14) | Konkurentsi suurendavad tooteturgude reformid ning ettevõtluskeskkonda ja institutsioonide kvaliteeti (sealhulgas tõhus kohtusüsteem, mis hõlbustab lepingute täitmist) parandavad reformid suurendavad liikmesriikide ja euroala kui terviku majanduslikku vastupanuvõimet. Ühtse turu edasine integreerimine on osutunud peamiseks kasvu- ja liikmesriikide lähenemise mootoriks. Ühtsel turul on veel oluline kasutamata potentsiaal ja turu täielikuks väljakujundamiseks tuleb teha märkimisväärseid edusamme. Kehtivate õigusaktide õigeaegne rakendamine ja parem täitmise tagamine on samuti väga tähtis, et ühtse turu hüvedest kasu saada. Teenuste (sealhulgas finants-, digi-, energia- ja transporditeenused) ühtne turg on püsiv väljakutse. Sellest hoolimata tuleks tähelepanu pöörata ka kaubaturgudele, et hoida ära võimalikku turu killustumist. Digitaalne ühtne turg peaks aitama välja kujundada õiguskeskkonda, et kiirendada digiüleminekut majandustegevuses, mis on vajalik samm tooteturgude toimimise ja üldise konkurentsivõime parandamiseks. Seetõttu on jätkuvalt ühiseks eesmärgiks ühtse turu eri strateegiad 2018. aastaks välja töötada ja neid rakendada. |
| --- | --- |

(14)

Konkurentsi suurendavad tooteturgude reformid ning ettevõtluskeskkonda ja institutsioonide kvaliteeti (sealhulgas tõhus kohtusüsteem, mis hõlbustab lepingute täitmist) parandavad reformid suurendavad liikmesriikide ja euroala kui terviku majanduslikku vastupanuvõimet. Ühtse turu edasine integreerimine on osutunud peamiseks kasvu- ja liikmesriikide lähenemise mootoriks. Ühtsel turul on veel oluline kasutamata potentsiaal ja turu täielikuks väljakujundamiseks tuleb teha märkimisväärseid edusamme. Kehtivate õigusaktide õigeaegne rakendamine ja parem täitmise tagamine on samuti väga tähtis, et ühtse turu hüvedest kasu saada. Teenuste (sealhulgas finants-, digi-, energia- ja transporditeenused) ühtne turg on püsiv väljakutse. Sellest hoolimata tuleks tähelepanu pöörata ka kaubaturgudele, et hoida ära võimalikku turu killustumist. Digitaalne ühtne turg peaks aitama välja kujundada õiguskeskkonda, et kiirendada digiüleminekut majandustegevuses, mis on vajalik samm tooteturgude toimimise ja üldise konkurentsivõime parandamiseks. Seetõttu on jätkuvalt ühiseks eesmärgiks ühtse turu eri strateegiad 2018. aastaks välja töötada ja neid rakendada.

| (15) | Kuigi euroala pangandussektori üldine vastupanuvõime on pärast kriisi paranenud ja pangalaenude maht on hakanud taas suurenema, on jäänud nõrgad kohad, mis tuleb kõrvaldada. Pangad seisavad silmitsi väikese kasumlikkuse probleemiga. Pankade kasumlikkusele avaldavad jätkuvalt survet pankade ärimudelite kohandamise vajadus, madalad intressimäärad ja muude rahastamisvormide poolt pakutav suurenev konkurents. Seepärast tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et pangad oleksid pikas perspektiivis jätkusuutlikud. Viivislaenude osakaal on peaaegu kõigis kriisist rohkem mõjutatud euroala liikmesriikides stabiliseerunud või vähenemas, kuid areng on jätkuvalt aeglane ja pankade võrdluses ebaühtlane. Suured viivislaenude suhtarvud pärsivad pankade laenuandmissuutlikkust, rahapoliitika ülekandumist ja majanduse kohanemisvõimet. Need on ka pangandussüsteemi kui terviku haavatavuse allikaks ning selle probleemiga tuleb tegeleda nii liidu kui ka riikide tasandil, nagu on märgitud nõukogu 11. juuli 2017. aasta järeldustes esitatud tegevuskavas viivislaenude vähendamiseks Euroopas („2017. aasta juuli tegevuskava“). Komisjon teatas oma 11. oktoobri 2017. aasta teatises pangandusliidu väljakujundamise kohta, et ta on ette valmistamas põhjalikku meetmepaketti, et vähendada praegust viivislaenude mahtu ja nende edaspidise kuhjumise ohtu. |
| --- | --- |

(15)

Kuigi euroala pangandussektori üldine vastupanuvõime on pärast kriisi paranenud ja pangalaenude maht on hakanud taas suurenema, on jäänud nõrgad kohad, mis tuleb kõrvaldada. Pangad seisavad silmitsi väikese kasumlikkuse probleemiga. Pankade kasumlikkusele avaldavad jätkuvalt survet pankade ärimudelite kohandamise vajadus, madalad intressimäärad ja muude rahastamisvormide poolt pakutav suurenev konkurents. Seepärast tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et pangad oleksid pikas perspektiivis jätkusuutlikud. Viivislaenude osakaal on peaaegu kõigis kriisist rohkem mõjutatud euroala liikmesriikides stabiliseerunud või vähenemas, kuid areng on jätkuvalt aeglane ja pankade võrdluses ebaühtlane. Suured viivislaenude suhtarvud pärsivad pankade laenuandmissuutlikkust, rahapoliitika ülekandumist ja majanduse kohanemisvõimet. Need on ka pangandussüsteemi kui terviku haavatavuse allikaks ning selle probleemiga tuleb tegeleda nii liidu kui ka riikide tasandil, nagu on märgitud nõukogu 11. juuli 2017. aasta järeldustes esitatud tegevuskavas viivislaenude vähendamiseks Euroopas („2017. aasta juuli tegevuskava“). Komisjon teatas oma 11. oktoobri 2017. aasta teatises pangandusliidu väljakujundamise kohta, et ta on ette valmistamas põhjalikku meetmepaketti, et vähendada praegust viivislaenude mahtu ja nende edaspidise kuhjumise ohtu.

| (16) | Majandus- ja rahaliidu institutsionaalse struktuuri tugevdamiseks tuleb esmajärjekorras välja kujundada pangandusliit ja teha edasisi edusamme kapitaliturgude liidu loomisel. Pangandusliidu loomine on hästi edenenud, kuid see ei ole veel valmis. Nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldustes esitatud pangandusliidu väljakujundamist käsitleva tegevuskava („2016. aasta juuni tegevuskava“) kohaselt jätkatakse tööd, et viia lõpule pangandusliidu loomine seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sh Euroopa hoiuste tagamise skeem) ning et käivitada ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsemeede hiljemalt fondi üleminekuperioodi lõpuks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 806/2014 (3). Komisjoni teatises pangandusliidu väljakujundamise kohta püütakse anda kätte suund, kuidas pangandusliidu väljakujundamises kokkuleppele jõuda. Ühise hoiuste tagamise skeemi ja ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsemeetme puudumine pärsib pangandusliidu suutlikkust kõrvaldada seos pankade ja riikide vahel. Tuleb jätkata tööd pankade riskide edasiseks vähendamiseks ja riskijuhtimise parandamiseks. Sellega seoses on väga oluline teha kiireid samme, et jõuda kokkuleppele komisjoni poolt 2016. aasta novembris esitatud õigusaktide paketis, võtta täiendavaid meetmeid viivislaenude vähendamiseks ja saavutada edu riskide jagamise küsimuses kooskõlas 2016. aasta juuni tegevuskavaga. |
| --- | --- |

(16)

Majandus- ja rahaliidu institutsionaalse struktuuri tugevdamiseks tuleb esmajärjekorras välja kujundada pangandusliit ja teha edasisi edusamme kapitaliturgude liidu loomisel. Pangandusliidu loomine on hästi edenenud, kuid see ei ole veel valmis. Nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldustes esitatud pangandusliidu väljakujundamist käsitleva tegevuskava („2016. aasta juuni tegevuskava“) kohaselt jätkatakse tööd, et viia lõpule pangandusliidu loomine seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sh Euroopa hoiuste tagamise skeem) ning et käivitada ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsemeede hiljemalt fondi üleminekuperioodi lõpuks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 806/2014 (3). Komisjoni teatises pangandusliidu väljakujundamise kohta püütakse anda kätte suund, kuidas pangandusliidu väljakujundamises kokkuleppele jõuda. Ühise hoiuste tagamise skeemi ja ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsemeetme puudumine pärsib pangandusliidu suutlikkust kõrvaldada seos pankade ja riikide vahel. Tuleb jätkata tööd pankade riskide edasiseks vähendamiseks ja riskijuhtimise parandamiseks. Sellega seoses on väga oluline teha kiireid samme, et jõuda kokkuleppele komisjoni poolt 2016. aasta novembris esitatud õigusaktide paketis, võtta täiendavaid meetmeid viivislaenude vähendamiseks ja saavutada edu riskide jagamise küsimuses kooskõlas 2016. aasta juuni tegevuskavaga.

| (17) | Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta valges raamatus Euroopa tuleviku kohta visandati liidu tuleviku võimalikud stsenaariumid. Lisaks koostas komisjon mitu aruteludokumenti, sealhulgas 31. mail 2017 majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta, tuginedes 22. juuni 2015. aasta viie juhi aruandele Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta, ning käis välja üldise visiooni ja järjestikused sammud majandus- ja rahaliidu väljakujundamiseks. Komisjon esitas 2017. aasta sügisel täiendavad ettepanekud. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta valges raamatus Euroopa tuleviku kohta visandati liidu tuleviku võimalikud stsenaariumid. Lisaks koostas komisjon mitu aruteludokumenti, sealhulgas 31. mail 2017 majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta, tuginedes 22. juuni 2015. aasta viie juhi aruandele Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta, ning käis välja üldise visiooni ja järjestikused sammud majandus- ja rahaliidu väljakujundamiseks. Komisjon esitas 2017. aasta sügisel täiendavad ettepanekud.

| (18) | Käesoleva soovituse tööhõive ja sotsiaalvaldkonna aspektide osas on konsulteeritud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva soovituse tööhõive ja sotsiaalvaldkonna aspektide osas on konsulteeritud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega,

SOOVITAB euroala liikmesriikidel iseseisvalt ja ühiselt võtta eurorühma raames aastatel 2018–2019 järgmisi meetmeid:

| 1) | Järgida poliitikat, mis toetab jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning parandab vastupanuvõimet, tasakaalustamist ja lähenemist. Teha märkimisväärseid edusamme ühtse turu väljakujundamiseks, eelkõige teenuste valdkonnas (sealhulgas finants-, digi-, energia- ja transporditeenused) ning muu hulgas viies riikide tasandil ellu asjakohased tooteturureformid. Võttes arvesse positiivseid tsüklilisi tingimusi, peaksid kõik liikmesriigid seadma prioriteediks reformid, mis suurendavad tootlikkust ja kasvupotentsiaali, parandavad institutsionaalset ja ettevõtluskeskkonda, kõrvaldavad investeeringuid pärssivad kitsaskohad, edendavad innovatsiooni, toetavad kvaliteetsete töökohtade loomist ja vähendavad ebavõrdsust. Jooksevkonto puudujäägi või suure välisvõlaga liikmesriigid peaksid lisaks üritama piirata tööjõu ühikukulu kasvu ja püüdma parandada oma konkurentsivõimet. Suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid peaksid täiendavalt looma tingimused palgakasvu edendamiseks, austades sotsiaalpartnerite rolli, ja rakendama esmajärjekorras meetmed, mis soodustavad investeeringuid ning toetavad sisenõudlust ja kasvupotentsiaali, hõlbustades seeläbi ka tasakaalustamist. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Rakendada kavandatud, üldjoontes neutraalset üldist eelarvepoliitikat euroalal, mille raames võetaks tasakaalus olevaid poliitikameetmeid. Saavutada sobiv tasakaal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamise – eelkõige suure võla osakaaluga riikides – ja majanduse toetamise vahel, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti ning võttes arvesse eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ülekanduvat mõju liikmesriikide vahel. Kasutada ära paranevaid majandustingimusi, et taastada eelarvepuhvrid, jätkates samas majanduse kasvupotentsiaali tugevdamist. Tagada riikide eelarveraamistike tulemuslik toimimine. Järgida poliitikat, mis toetab investeeringuid ning parandab riigi rahanduse kvaliteeti ja struktuuri, sh vaadates läbi kulutused ja võttes majanduskasvu soodustavaid ja õiglasi maksumeetmeid. Võtta ja rakendada meetmeid eesmärgiga vähendada laenu teel rahastamise sooduskohtlemist maksustamisel ning võidelda agressiivse maksuplaneerimise vastu, et tagada võrdsed tingimused, maksumaksjate õiglane kohtlemine, riigi rahanduse kindel seisund ja stabiilsus euroalal. See hõlmab töö jätkamist äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi vallas. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Viia ellu reformid, mis edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, võrdseid võimalusi, juurdepääsu tööturule ja õiglasi töötingimusi ning toetavad sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. Reformide eesmärk peaks olema: i) usaldusväärsed töölepingud, mis annavad paindlikkuse ja kindlustunde nii töötajatele kui ka tööandjatele, koos piisava toetusega üleminekuperioodil, vältides samas tööturu killustumist; ii) kvaliteetsed, tõhusad ja kaasavad elukestva õppe haridus- ja koolitussüsteemid, mille eesmärk on sobitada oskused tööturu vajadustega; iii) tulemuslik aktiivne tööturupoliitika, millega toetatakse tööturul osalemist; iv) jätkusuutlikud ja piisavad sotsiaalkaitsesüsteemid, mis aitavad kogu elutsükli jooksul kaasa sotsiaalsele kaasatusele ja tööturul integreerumisele ning mis vastavad uut laadi tööhõivele ja töösuhetele; v) tööjõu sujuv liikumine töökohtade, sektorite ja asukohtade vahel; vi) tulemuslik sotsiaaldialoog ja tulemuslikud palgaläbirääkimised asjakohasel tasemel, võttes arvesse liikmesriigi eripära; vii) maksustamise suunamine tööjõult mujale, eriti väikese sissetulekuga töötajate ja leibkondade teise palgasaaja puhul. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kooskõlas 2016. aasta juuni tegevuskavaga jätkata tööd pangandusliidu loomise lõpuleviimiseks seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sealhulgas Euroopa hoiuste tagamise skeem), käivitades vastavalt kokkulepitule ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsemeetme. Tugevdada veelgi Euroopa õigus- ja järelevalveraamistikku, et vältida riskide kuhjumist. Võtta meetmeid, et tuntavalt kiirendada viivislaenude vähendamist 2017. aasta juuli tegevuskava alusel ja edendada finantsvõimenduse korrapärast vähendamist liikmesriikides, kus erasektori võlakoormus on suur. Arendada edasi kapitaliturgude liitu, et toetada reaalmajanduse kasvu, tagades samas finantsturgude stabiilsuse. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Teha kiireid edusamme majandus- ja rahaliidu väljakujundamiseks, võttes arvesse komisjoni 2017. aasta sügise algatusi, järgides täielikult liidu siseturu nõudeid ning tehes seda euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistval viisil. |
| --- | --- |

5)

Brüssel, 14. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ZAHARIEVA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/6

---

Euro vahetuskurss (1)

24. mai 2018

(2018/C 179/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1728 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,46 |
| DKK | Taani kroon | 7,4496 |
| GBP | Inglise nael | 0,87475 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2518 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1607 |
| ISK | Islandi kroon | 123,80 |
| NOK | Norra kroon | 9,4810 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,809 |
| HUF | Ungari forint | 319,27 |
| PLN | Poola zlott | 4,3031 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6270 |
| TRY | Türgi liir | 5,5804 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5519 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5111 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2043 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6946 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5726 |
| KRW | Korea vonn | 1 264,77 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,6043 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4868 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3946 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 583,53 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6648 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,628 |
| RUB | Vene rubla | 72,1879 |
| THB | Tai baat | 37,577 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,2794 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,0952 |
| INR | India ruupia | 80,1930 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1728

JPY

Jaapani jeen

128,46

DKK

Taani kroon

7,4496

GBP

Inglise nael

0,87475

SEK

Rootsi kroon

10,2518

CHF

Šveitsi frank

1,1607

ISK

Islandi kroon

123,80

NOK

Norra kroon

9,4810

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,809

HUF

Ungari forint

319,27

PLN

Poola zlott

4,3031

RON

Rumeenia leu

4,6270

TRY

Türgi liir

5,5804

AUD

Austraalia dollar

1,5519

CAD

Kanada dollar

1,5111

HKD

Hongkongi dollar

9,2043

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6946

SGD

Singapuri dollar

1,5726

KRW

Korea vonn

1 264,77

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,6043

CNY

Hiina jüaan

7,4868

HRK

Horvaatia kuna

7,3946

IDR

Indoneesia ruupia

16 583,53

MYR

Malaisia ringit

4,6648

PHP

Filipiini peeso

61,628

RUB

Vene rubla

72,1879

THB

Tai baat

37,577

BRL

Brasiilia reaal

4,2794

MXN

Mehhiko peeso

23,0952

INR

India ruupia

80,1930

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8808 – T-Mobile Austria / UPC Austria)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 179/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | T-Mobile Austria GmbH (edaspidi „TMA“, Austria), mille üle ettevõtjal T-Mobile Austria Holding on valitsev mõju ja mis kuulub ettevõtjale Deutsche Telekom AG (edaspidi „DTAG“, Saksamaa); |
| --- | --- |

—

T-Mobile Austria GmbH (edaspidi „TMA“, Austria), mille üle ettevõtjal T-Mobile Austria Holding on valitsev mõju ja mis kuulub ettevõtjale Deutsche Telekom AG (edaspidi „DTAG“, Saksamaa);

| — | UPC Austria GmbH (Austria), mille üle ettevõtjal Liberty Global Group (Ühendkuningriik) on valitsev mõju. |
| --- | --- |

—

UPC Austria GmbH (Austria), mille üle ettevõtjal Liberty Global Group (Ühendkuningriik) on valitsev mõju.

DTAG omandab UPC Austria GmbH üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

—   T-Mobile Austria: TMA on mobiilsidevõrkude operaator, kellele kuulub Austrias üleriigilise levialaga 2G, 3G ja 4G võrk. Ta pakub mobiilsideteenuseid era- ja äriklientidele jaemüügitasandil ja virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele hulgimüügitasandil. TMA üle on valitsev mõju ettevõtjal DTAG, mis koos oma kontserni kuuluvate äriühingutega on integreeritud telekommunikatsiooniettevõtja peakorteriga Saksamaal Bonnis. DTAG pakub tava- ja mobiiltelekommunikatsiooniteenuseid ning interneti ja IP-televisiooni teenuseid peamiselt Euroopas asuvatele tarbijatele;

—   UPC Austria: ettevõtja omab ja käitab valgus- ja koaksiaalkaablitel baseeruvat hübriidvõrku (HFC) Austria teatud piirkondades. UPC pakub oma HFC kaabellevivõrgu kaudu era- ja äriklientidele kaabeltelevisiooni, interneti püsiühenduse ja tavatelefoniteenuseid.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8808 – T-Mobile Austria / UPC Austria

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8903 – BHAP / Gestamp China / Manufacturing JV / Sales JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 179/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Beijing Hainachuan Automotive Parts Co., Ltd („BHAP“) (Hiina), mille üle ettevõtjal Beijing Automotive Group Co., Ltd („BAIC grupp“) (Hiina) on valitsev mõju; |
| --- | --- |

—

Beijing Hainachuan Automotive Parts Co., Ltd („BHAP“) (Hiina), mille üle ettevõtjal Beijing Automotive Group Co., Ltd („BAIC grupp“) (Hiina) on valitsev mõju;

| — | Gestamp (Hiina) Holding Co., Ltd („Gestamp China“), mille üle ettevõtjal Acek Desarrollo y Gestión Industrial, S.L. („ACEK grupp“) (Hispaania) on valitsev mõju; |
| --- | --- |

—

Gestamp (Hiina) Holding Co., Ltd („Gestamp China“), mille üle ettevõtjal Acek Desarrollo y Gestión Industrial, S.L. („ACEK grupp“) (Hispaania) on valitsev mõju;

| — | Gestamp Auto Components Co., Ltd („Manufacturing JV“) (Hiina); |
| --- | --- |

—

Gestamp Auto Components Co., Ltd („Manufacturing JV“) (Hiina);

| — | Gestamp Auto Components Sales Co., Ltd („Sales JV“) (Hiina). |
| --- | --- |

—

Gestamp Auto Components Sales Co., Ltd („Sales JV“) (Hiina).

BHAP ja Gestamp China omandavad ettevõtjate Manufacturing JV ja Sales JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | BHAP toodab näiteks autoistmeid, autode sise- ja välisdetaile, autode jõuseadme-, šassii-, kere- ja elektroonikasüsteeme ning muid seadmeid. BHAP tarnib Hiinas ka autoosi; |
| --- | --- |

—

BHAP toodab näiteks autoistmeid, autode sise- ja välisdetaile, autode jõuseadme-, šassii-, kere- ja elektroonikasüsteeme ning muid seadmeid. BHAP tarnib Hiinas ka autoosi;

| — | Gestamp Hiina on autoosade (sh lamedate terasest detailide ja mehhanismide ning koostude) tootja ja müüja; |
| --- | --- |

—

Gestamp Hiina on autoosade (sh lamedate terasest detailide ja mehhanismide ning koostude) tootja ja müüja;

| — | Manufacturing JV hakkab Hiinas tootma lamedaid terasest autoosi, sh kergeid autode keredetaile, šassiisid ja muid autoosi; |
| --- | --- |

—

Manufacturing JV hakkab Hiinas tootma lamedaid terasest autoosi, sh kergeid autode keredetaile, šassiisid ja muid autoosi;

| — | Sales JV hakkab Hiinas müüma autoosi ja osutama müügijärgseid, tehnilisi ja konsultatsiooniteenuseid autotööstusele. |
| --- | --- |

—

Sales JV hakkab Hiinas müüma autoosi ja osutama müügijärgseid, tehnilisi ja konsultatsiooniteenuseid autotööstusele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8903 – BHAP / Gestamp China / Manufacturing JV / Sales JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---