# Euroopan unionin C 124/2018

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 124 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta9. huhtikuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 124

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta9. huhtikuu 2018

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2018/C 124/01 | Komission tiedonanto – Tekniset ohjeet jätteiden luokittelusta | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2018/C 124/01

Komission tiedonanto – Tekniset ohjeet jätteiden luokittelusta

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 9.4.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 124/1

---

Komission tiedonanto – Tekniset ohjeet jätteiden luokittelusta

(2018/C 124/01)

Tämän tiedonannon tarkoituksena on antaa teknisiä ohjeita jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY, jäljempänä ’jätepuitedirektiivi’ (1), ja jäteluettelosta tehdyn komission päätöksen 2000/532/EY (2) tietyistä näkökohdista. Näitä säädöksiä tarkistettiin vuosina 2014 ja 2017.

Tiedonannossa annetaan erityisesti selvennyksiä ja ohjeita kansallisille ja myös paikallisviranomaisille sekä yrityksille (esimerkiksi lupakysymyksistä) jätteiden luokittelua koskevan EU:n lainsäädännön asianmukaisesta tulkinnasta ja soveltamisesta, kuten vaarallisuusominaisuuksien tunnistamisesta, sen arvioinnista, onko jätteellä vaarallisuusominaisuuksia, ja lopulta jätteen luokittelusta vaaralliseksi tai vaarattomaksi.

Tiedonanto on annettu jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa käytyjen keskustelujen ja kuulemisten jälkeen (3).

Tiedonannossa on kolme lukua ja neljä liitettä:

| — | Luvussa 1 esitetään yleistä jätteiden luokittelun taustaa ja ohjeita siitä, miten ohjeita luetaan. |
| --- | --- |

—

Luvussa 1 esitetään yleistä jätteiden luokittelun taustaa ja ohjeita siitä, miten ohjeita luetaan.

| — | Luvussa 2 esitellään lyhyesti EU:n jätelainsäädännön asiaan kuuluvat osat ja niiden merkitys (vaarallisten) jätteiden määrittelyn ja luokittelun kannalta. |
| --- | --- |

—

Luvussa 2 esitellään lyhyesti EU:n jätelainsäädännön asiaan kuuluvat osat ja niiden merkitys (vaarallisten) jätteiden määrittelyn ja luokittelun kannalta.

| — | Luvussa 3 esitetään jätteen luokittelun yleiset vaiheet korostaen peruskäsitteitä mutta menemättä yksityiskohtiin. |
| --- | --- |

—

Luvussa 3 esitetään jätteen luokittelun yleiset vaiheet korostaen peruskäsitteitä mutta menemättä yksityiskohtiin.

Yksityiskohtaisia tietoja on liitteissä, joissa erityisiä näkökohtia käsitellään laajasti:

| — | Liitteessä 1 annetaan tietoja jäteluettelosta ja asianmukaisten jäteluettelon nimikkeiden valinnasta. |
| --- | --- |

—

Liitteessä 1 annetaan tietoja jäteluettelosta ja asianmukaisten jäteluettelon nimikkeiden valinnasta.

| — | Liitteessä 2 esitellään vaarallisia aineita ja niiden luokittelua koskevia erilaisia tietolähteitä. |
| --- | --- |

—

Liitteessä 2 esitellään vaarallisia aineita ja niiden luokittelua koskevia erilaisia tietolähteitä.

| — | Liitteessä 3 kuvaillaan yksittäisten vaarallisuusominaisuuksien HP1–HP15 arvioinnin periaatteet. |
| --- | --- |

—

Liitteessä 3 kuvaillaan yksittäisten vaarallisuusominaisuuksien HP1–HP15 arvioinnin periaatteet.

| — | Liitteessä 4 tarkastellaan peruskäsitteitä ja viitataan jätteiden näytteenottoa ja kemiallisia analyyseja koskeviin käytettävissä oleviin standardeihin ja menetelmiin. |
| --- | --- |

—

Liitteessä 4 tarkastellaan peruskäsitteitä ja viitataan jätteiden näytteenottoa ja kemiallisia analyyseja koskeviin käytettävissä oleviin standardeihin ja menetelmiin.

Tässä asiakirjassa annetaan voimassa olevan EU:n lainsäädännön mukaisia selvennyksiä ottaen huomioon eri EU:n jäsenvaltioiden jätteiden luokittelua koskevat suuntaviivat.

Näitä teknisiä ohjeita voidaan tarvittaessa päivittää EU:n asiaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta saatujen kokemusten mukaan.

Tässä tiedonannossa annetuilla ohjeilla ei rajoiteta Euroopan unionin tuomioistuimen mahdollisia tulkintoja. Näissä teknisissä ohjeissa esitettyjä näkemyksiä ei pidä ymmärtää siten, että ne määräisivät ennalta komission kannan unionin tuomioistuimessa mahdollisesti käsiteltävissä asioissa.

LYHENTEET

| ATP | Mukauttaminen tekniikan kehitykseen |
| --- | --- |
| BDE | Bromidifenyylieetterit |
| BREF-asiakirja | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskeva vertailuasiakirja |
| BTEX | Bentseeni, tolueeni, etyylibentseeni ja ksyleeni |
| CEN | Euroopan standardointikomitea |
| CLP | Luokitus, merkinnät ja pakkaaminen (Classification, Labelling and Packaging) |
| CLRTAP | Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskeva yleissopimus |
| ECHA | Euroopan kemikaalivirasto |
| GHS | Kemikaalien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu luokitus- ja merkintäjärjestelmä |
| PAH | Polysykliset aromaattiset hiilivedyt |
| POP | Pysyvät orgaaniset yhdisteet |
| WEEE | Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet |
| YK | Yhdistyneet kansakunnat |

ATP

Mukauttaminen tekniikan kehitykseen

BDE

Bromidifenyylieetterit

BREF-asiakirja

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskeva vertailuasiakirja

BTEX

Bentseeni, tolueeni, etyylibentseeni ja ksyleeni

CEN

Euroopan standardointikomitea

CLP

Luokitus, merkinnät ja pakkaaminen (Classification, Labelling and Packaging)

CLRTAP

Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskeva yleissopimus

ECHA

Euroopan kemikaalivirasto

GHS

Kemikaalien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu luokitus- ja merkintäjärjestelmä

PAH

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

POP

Pysyvät orgaaniset yhdisteet

WEEE

Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet

YK

Yhdistyneet kansakunnat

SISÄLLYSLUETTELO

| LYHENTEET | 3 |
| --- | --- |

| 1. | JOHDANTO | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Tausta | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kenelle ohjeet on tarkoitettu? | 5 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Miten asiakirjaa luetaan? | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | LAINSÄÄDÄNTÖKEHYS | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Jätelainsäädäntö | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Jätepuitedirektiivi | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Eurooppalainen jäteluettelo | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Jätesiirtoasetus | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Kaatopaikkadirektiivi | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivi | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | REACH-asetus | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annettu asetus (CLP-asetus) | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | Pysyviä orgaanisia yhdisteitä (POP-yhdisteet) koskeva asetus | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | Seveso III -direktiivi | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1.9

| 3. | JÄTTEEN LUOKITTELUMENETTELYT | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Yleinen lähestymistapa jätteiden luokitteluun | 12 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Vaihe 1: Sovelletaanko jätepuitedirektiiviä? | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Vaihe 2: Mitä jäteluettelon nimikettä sovelletaan? | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | MH- tai MNH-nimikkeen antaminen | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Vaihe 3: Onko jätteen koostumuksesta saatavilla riittävästi tietoa sen selvittämiseksi, onko sillä vaarallisuusominaisuuksia, joko laskentamenetelmän tai vaiheen 4 mukaisen testauksen avulla? | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Vaihe 4: Onko jätteellä jokin vaarallisuusominaisuuksista HP1–HP15? | 17 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Vaihe 5: Onko todennäköistä tai tiedetäänkö, että jäte sisältää jäteluettelon liitteessä (2 kohdan kolmas luetelmakohta) mainittuja POP-yhdisteitä? | 18 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

LIITTEET:

| LIITE 1: Selityksin varustettu jäteluettelo | 21 |
| --- | --- |

| LIITE 2: Vaarallisia aineita koskevat tietolähteet ja tietopohja | 83 |
| --- | --- |

| LIITE 3: Erityiset lähestymistavat vaarallisuusominaisuuksien (HP1–HP15) määrittämiseksi | 87 |
| --- | --- |

| LIITE 4: Jätteiden näytteenotto ja kemiallinen analyysi | 124 |
| --- | --- |

| LIITE 5: Lähteet ja ulkoiset viitteet | 134 |
| --- | --- |

1.   JOHDANTO

1.1   Tausta

Jätteen luokitteleminen vaaralliseksi tai vaarattomaksi ja erityisesti sen ymmärtäminen, milloin ja missä olosuhteissa jätettä on pidettävä vaarallisena, on keskeinen päätös koko jätehuoltoketjussa jätteiden syntymisestä niiden loppukäsittelyyn. Kun jäte luokitellaan asianmukaisesti vaaralliseksi, käynnistyy joukko tärkeitä velvollisuuksia, jotka koskevat esimerkiksi merkitsemistä ja pakkaamista, mutta myös käytettävissä olevaa sääntöjenmukaista käsittelyä.

EU on ottanut oppia jätelainsäädännön soveltamiseen liittyvistä kokemuksista ja ottanut huomioon tieteellisen ja taloudellisen edistyksen tarkistaessaan vuosina 2014 ja 2017 jäteluokittelun puitteita ja luetteloa ominaisuuksista, jotka tekevät jätteestä vaarallista. Tämä lainsäädännön päivitys, jossa otetaan huomioon myös EU:n kemikaalilainsäädännössä viime vuosina tapahtuneet merkittävät muutokset, muodostaa jälleen haasteita viranomaisille ja teollisuudelle.

Kuten tiedonannossa, joka koskee vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (COM(2018) 32 final), korostetaan, se, miten jätteiden luokittelua koskevat säännöt pannaan täytäntöön ja miten niiden täytäntöönpanoa valvotaan, vaikuttaa suuresti tuleviin jätehuoltovalintoihin, kuten keräyksen toteutettavuuteen ja taloudelliseen elinkelpoisuuteen, kierrätysmenetelmään tai valintaan kierrätyksen ja loppusijoituksen välillä. Tällaisilla epäjohdonmukaisuuksilla voi olla vaikutusta uusioraaka-aineiden käyttöönottoon. Tämä jäteluokittelua koskeva ohjeasiakirja on ensimmäinen tiedonannossa ehdotettu väline, jona avulla jätealan toiminnanharjoittajien ja toimivaltaisten viranomaisten on helpompi määritellä ja luokitella jäte yhdenmukaisella tavalla, jolloin epäjohdonmukaisuudet ja vaikutukset jäävät mahdollisimman vähäisiksi.

1.2   Kenelle ohjeet on tarkoitettu?

Tässä asiakirjassa annetaan ohjeita kansallisille viranomaisille, paikallisviranomaiset mukaan luettuna, sekä yrityksille (esimerkiksi lupakysymyksistä) jätteiden luokittelua koskevan EU:n lainsäädännön, varsinkin jätepuitedirektiivin (4) ja jäteluettelon (5) asianmukaisesta tulkinnasta ja soveltamisesta.

1.3   Miten asiakirjaa luetaan?

Luvuissa 1 ja 2 esitetään yleinen tausta ja erityinen oikeuskehys.

Luvussa 3 opastetaan lukija luokitteluprosessin perusvaiheiden läpi. Se ei sisällä erityisiä tietoja luokitteluun tarvittavien toimien suorittamisesta vaan pikemmin yleiskatsauksen prosessista. Tiettyjen vaiheiden osalta viitataan vastaavaan liitteeseen, jossa on tarkempia tietoja asiasta.

Image

2.   LAINSÄÄDÄNTÖKEHYS

2.1   Jätelainsäädäntö

2.1.1   Jätepuitedirektiivi

| Jätepuitedirektiivissä määritellään, mitä jäte on ja miten jätehuolto olisi järjestettävä.


  Vaarallinen jäte määritellään jätteeksi, jolla on yksi tai useampi jätepuitedirektiivin liitteessä III lueteltu vaarallinen ominaisuus. Jätepuitedirektiivin 7 artikla muodostaa jäteluettelon perustan. |
| --- |

Jätepuitedirektiivissä määritellään, mitä jäte on ja miten jätehuolto olisi järjestettävä.

Vaarallinen jäte määritellään jätteeksi, jolla on yksi tai useampi jätepuitedirektiivin liitteessä III lueteltu vaarallinen ominaisuus. Jätepuitedirektiivin 7 artikla muodostaa jäteluettelon perustan.

| Laatikko 1: | Jätepuitedirektiivi |
| --- | --- |

Laatikko 1:

Jätepuitedirektiivi 2008/98/EY on keskeinen jätettä koskeva säädös EU:n tasolla. Koska jätepuitedirektiivi on direktiivi, jäsenvaltiot saattavat sen osaksi kansallista lainsäädäntöä erillisillä säädöksillä.

Direktiivin soveltamisala määritellään sen 3 artiklan 1 kohdassa olevalla ”jätteen” määritelmällä seuraavasti:

”’jätteellä’ [tarkoitetaan] mitä tahansa ainetta tai esinettä, jonka haltija poistaa käytöstä, aikoo poistaa käytöstä tai on velvollinen poistamaan käytöstä”.

Monissa tapauksissa on helppo määritellä, onko aine tai esine jätepuitedirektiivin mukaista jätettä. Toisissa tapauksissa se on kuitenkin vaikeampaa. Kattavat ohjeet jätteen määritelmästä sekä tietoja jätepuitedirektiivin soveltamisalaan kuulumattomista aineista tai esineistä samoin kuin esimerkkejä EU:n tuomioistuimen sitovasta oikeuskäytännöstä annetaan asiakirjassa Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC (6), jäljempänä ’jätepuitedirektiiviä koskevat ohjeet’. Jos jokin aine tai esine täyttää jätteen kriteerit, siihen sovelletaan jätelainsäädäntöä ja myös jäteluokittelua koskevia sääntöjä (ellei sitä nimenomaisesti ole suljettu jätepuitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle).

6

Jätepuitedirektiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaan ’vaarallisella jätteellä’ tarkoitetaan

”jätettä, jolla on yksi tai useampi liitteessä III lueteltu vaarallinen ominaisuus”.

Päätös siitä, voidaanko aine tai esine katsoa jätepuitedirektiivissä tarkoitetuksi ”jätteeksi”, on tärkeä ratkaisu, ja yhtä tärkeä on päätös siitä, olisiko se luokiteltava ”vaarattomaksi jätteeksi” vai ”vaaralliseksi jätteeksi”.

Vaarallisen jätteen käsittelyyn sovelletaan tiukkoja ehtoja, joita ovat etenkin

| — | velvollisuus esittää näyttöä jätteen jäljitettävyydestä kyseisen jäsenvaltion luoman järjestelmän mukaisesti (jätepuitedirektiivin 17 artikla) |
| --- | --- |

—

velvollisuus esittää näyttöä jätteen jäljitettävyydestä kyseisen jäsenvaltion luoman järjestelmän mukaisesti (jätepuitedirektiivin 17 artikla)

| — | sekoittamiskielto (jätepuitedirektiivin 18 artikla, ks. lähemmin jätepuitedirektiiviä koskevat ohjeet) |
| --- | --- |

—

sekoittamiskielto (jätepuitedirektiivin 18 artikla, ks. lähemmin jätepuitedirektiiviä koskevat ohjeet)

| — | erityiset merkitsemistä ja pakkaamista koskevat velvollisuudet (jätepuitedirektiivin 19 artikla). |
| --- | --- |

—

erityiset merkitsemistä ja pakkaamista koskevat velvollisuudet (jätepuitedirektiivin 19 artikla).

Lisäksi EU:n lainsäädännössä säädetään, että vaarallista jätettä saa käsitellä vain erikseen nimetyissä käsittelylaitoksissa, jotka ovat saaneet jätepuitedirektiivin 23–25 artiklassa mutta myös muussa lainsäädännössä, kuten kaatopaikoista (7) ja teollisuuden päästöistä (8) annetuissa direktiiveissä, edellytetyn erityisluvan.

7

8

Jätepuitedirektiivin liitteessä III vahvistetut ominaisuudet, jotka tekevät jätteestä vaarallista, on äskettäin mukautettu tieteen ja tekniikan kehitykseen komission asetuksella (EU) N:o 1357/2014 (9), jota sovelletaan 1. kesäkuuta 2015 lähtien, ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/997 (10), jota sovelletaan 5. heinäkuuta 2018 lähtien. EU:n asetuksia sovelletaan jäsenvaltioissa suoraan saattamatta niitä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Vaarallisuusominaisuuksia käsitellään lähemmin tämän asiakirjan liitteessä 3.

9

10

Jätteiden luokittelun yhteydessä jätepuitedirektiivin 7 artikla muodostaa jäteluettelon (ks. jäljempänä) ja sen soveltamisen perustan. Jäsenvaltiot voivat lisätä muita nimikkeitä jäteluetteloon perustuviin kansallisiin asiakirjoihin.

| Jätepuitedirektiivin 7 artikla

  Jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa on säännöksiä siltä varalta, että jokin jäsenvaltio katsoo jäteluettelossa vaarattomaksi merkityn jätteen vaaralliseksi jätteeksi tai päinvastoin. Nämä kohdat kuuluvat seuraavasti:

  ”2.   Jäsenvaltio voi pitää jätettä vaarallisena jätteenä, vaikka sitä ei ole sellaiseksi merkitty jäteluetteloon, jos sillä on yksi tai useampi liitteessä III lueteltu ominaisuus. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista tapauksista komissiolle viipymättä. Niiden on sisällytettävä tapaukset 37 artiklan 1 kohdan mukaiseen kertomukseen ja annettava komissiolle kaikki asiaankuuluvat tiedot. Saatujen ilmoitusten perusteella luetteloa tarkistetaan, jotta voidaan päättää sen mukauttamisesta.

  3.   Jos jäsenvaltio voi esittää selvityksen, joka osoittaa, että tietyllä luetteloon vaaralliseksi jätteeksi merkityllä jätteellä ei ole liitteessä III lueteltuja ominaisuuksia, se voi katsoa kyseisen jätteen olevan vaaratonta jätettä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista tapauksista komissiolle viipymättä ja esitettävä komissiolle tarvittava selvitys. Saatujen ilmoitusten perusteella luetteloa tarkistetaan, jotta voidaan päättää sen mukauttamisesta.”

  Jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa ei säädetä toimivaltaisesta viranomaisesta eikä tällaisten päätösten tekomenettelystä; tämä on kunkin jäsenvaltion sisäisen oikeudellisen ja hallinnollisen organisaation vastuulle kuuluva kysymys (talouden toimijoita ja muita yksityisiä yhteisöjä ei kuitenkaan katsota ”jäsenvaltioiksi” eikä niillä ole oikeutta tehdä jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaista päätöstä). |
| --- |

Jätepuitedirektiivin 7 artikla

Jätepuitedirektiivin 7 artikla

Jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa on säännöksiä siltä varalta, että jokin jäsenvaltio katsoo jäteluettelossa vaarattomaksi merkityn jätteen vaaralliseksi jätteeksi tai päinvastoin. Nämä kohdat kuuluvat seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltio voi pitää jätettä vaarallisena jätteenä, vaikka sitä ei ole sellaiseksi merkitty jäteluetteloon, jos sillä on yksi tai useampi liitteessä III lueteltu ominaisuus. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista tapauksista komissiolle viipymättä. Niiden on sisällytettävä tapaukset 37 artiklan 1 kohdan mukaiseen kertomukseen ja annettava komissiolle kaikki asiaankuuluvat tiedot. Saatujen ilmoitusten perusteella luetteloa tarkistetaan, jotta voidaan päättää sen mukauttamisesta.

3.   Jos jäsenvaltio voi esittää selvityksen, joka osoittaa, että tietyllä luetteloon vaaralliseksi jätteeksi merkityllä jätteellä ei ole liitteessä III lueteltuja ominaisuuksia, se voi katsoa kyseisen jätteen olevan vaaratonta jätettä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista tapauksista komissiolle viipymättä ja esitettävä komissiolle tarvittava selvitys. Saatujen ilmoitusten perusteella luetteloa tarkistetaan, jotta voidaan päättää sen mukauttamisesta.”

Jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa ei säädetä toimivaltaisesta viranomaisesta eikä tällaisten päätösten tekomenettelystä; tämä on kunkin jäsenvaltion sisäisen oikeudellisen ja hallinnollisen organisaation vastuulle kuuluva kysymys (talouden toimijoita ja muita yksityisiä yhteisöjä ei kuitenkaan katsota ”jäsenvaltioiksi” eikä niillä ole oikeutta tehdä jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaista päätöstä).

| Laatikko 2: | Jätepuitedirektiivin 7 artikla |
| --- | --- |

Laatikko 2:

Laatikko 2:

Jätepuitedirektiivin 7 artikla

2.1.2   Eurooppalainen jäteluettelo

Eurooppalainen jäteluettelo

| Jäteluettelo sisältää lisäsäännöksiä vaarallisuusominaisuuksien arvioinnista ja jätteiden luokittelusta.
  Siinä esitetään nimikeryhmiin, alanimikeryhmiin ja nimikkeisiin jaoteltu luettelo jätteistä. Jäteluettelon nimikkeet voidaan luokitella ”aina vaarallisiksi luokiteltaviin nimikkeisiin”, ”aina vaarattomiksi luokiteltaviin nimikkeisiin” ja ”rinnakkaisnimikkeisiin”. |
| --- |

Jäteluettelo sisältää lisäsäännöksiä vaarallisuusominaisuuksien arvioinnista ja jätteiden luokittelusta.

Siinä esitetään nimikeryhmiin, alanimikeryhmiin ja nimikkeisiin jaoteltu luettelo jätteistä. Jäteluettelon nimikkeet voidaan luokitella ”aina vaarallisiksi luokiteltaviin nimikkeisiin”, ”aina vaarattomiksi luokiteltaviin nimikkeisiin” ja ”rinnakkaisnimikkeisiin”.

| Laatikko 3: | Eurooppalainen jäteluettelo |
| --- | --- |

Laatikko 3:

Laatikko 3:

Eurooppalainen jäteluettelo

Komission päätöksen 2000/532/EY (11) nojalla on laadittu eurooppalainen jäteluettelo. Jäteluettelo on keskeinen jätteiden luokittelua koskeva asiakirja. Jäteluettelosta on vuodesta 2000 lähtien ollut olemassa konsolidoitu versio, jota tarkistettiin komission päätöksellä 2014/955/EU (12) jäteluettelon mukauttamiseksi tieteen kehitykseen ja sen yhdenmukaistamiseksi uuden kemikaalilainsäädännön kanssa. Koska jäteluettelo on EU:n päätös, se on kokonaisuudessaan sitova ja osoitettu jäsenvaltioille eikä se edellytä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jotkin jäsenvaltiot julkaisivat jäteluetteloa koskevia ohjeasiakirjoja, joilla autettiin yrityksiä ja viranomaisia panemaan jäteluettelo täytäntöön jäsenvaltioissa erityisesti niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltiot hyödyntävät 7 artiklan 2 tai 3 kohtaa (ks. edellä oleva laatikko 2).

11

12

Jäteluettelon mukaisessa luokittelussa kukin jätetyyppi luokitellaan kuusinumeroisella koodilla (ks. tarkemmin liite 1).

Kattava ja sääntöjenmukainen luokittelu auttaa yrityksiä ja toimivaltaisia viranomaisia tekemään päätöksen siitä, onko jäte vaarallista vai ei (ks. lähemmin 3.1 kohta). Tässä suhteessa jäteluettelossa on kolmentyyppisiä nimikkeitä:

| — | ”Aina vaarallisiksi luokiteltavat nimikkeet”: Jätteitä, joille on osoitettu aina vaaralliseksi luokiteltava nimike, ei voida luokitella vaarattomiin nimikkeisiin, ja ne ovat vaarallisia ilman lisäarviointia. |
| --- | --- |

—

”Aina vaarallisiksi luokiteltavat nimikkeet”: Jätteitä, joille on osoitettu aina vaaralliseksi luokiteltava nimike, ei voida luokitella vaarattomiin nimikkeisiin, ja ne ovat vaarallisia ilman lisäarviointia.

| — | ”Aina vaarattomiksi luokiteltavat nimikkeet”: Jätteitä, joille on osoitettu aina vaarattomaksi luokiteltava nimike, ei voida luokitella vaarallisiin nimikkeisiin, ja ne ovat vaarattomia ilman lisäarviointia. |
| --- | --- |

—

”Aina vaarattomiksi luokiteltavat nimikkeet”: Jätteitä, joille on osoitettu aina vaarattomaksi luokiteltava nimike, ei voida luokitella vaarallisiin nimikkeisiin, ja ne ovat vaarattomia ilman lisäarviointia.

| — | ”Rinnakkaisnimikkeet”, joissa samasta lähteestä peräisin oleva jäte voidaan luokitella jäteluettelossa vaaralliseen tai vaarattomaan nimikkeeseen kulloisenkin tapauksen ja jätteen koostumuksen mukaan. |
| --- | --- |

—

”Rinnakkaisnimikkeet”, joissa samasta lähteestä peräisin oleva jäte voidaan luokitella jäteluettelossa vaaralliseen tai vaarattomaan nimikkeeseen kulloisenkin tapauksen ja jätteen koostumuksen mukaan.

2.1.3   Jätesiirtoasetus

Jätesiirtoasetus

| Jätesiirtoasetuksella pannaan täytäntöön Baselin yleissopimuksen säännökset sekä OECD:n päätös C(2001)107/Final EU:n lainsäädännössä.
  Siirtomenettelyt riippuvat jätteen tyypistä, sen määränpäästä ja sen käsittelytoimista. |
| --- |

Jätesiirtoasetuksella pannaan täytäntöön Baselin yleissopimuksen säännökset sekä OECD:n päätös C(2001)107/Final EU:n lainsäädännössä.

Siirtomenettelyt riippuvat jätteen tyypistä, sen määränpäästä ja sen käsittelytoimista.

| Laatikko 4: | Jätesiirtoasetus |
| --- | --- |

Laatikko 4:

Laatikko 4:

Jätesiirtoasetus

Jätteiden siirrosta annetulla asetuksella (EY) N:o 1013/2006, jäljempänä ’jätesiirtoasetus’ (13), pannaan täytäntöön Baselin yleissopimuksen säännökset sekä OECD:n päätös C(2001)107/Final EU:n lainsäädännössä. Jätesiirtoasetuksessa, jota sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa, säädetään menettelyistä, edellytyksistä ja vaatimuksista, joita on noudatettava jätteen maan rajan ylittävissä siirroissa, jäsenvaltioiden väliset siirrot mukaan lukien. Jätesiirtoasetuksen 34 ja 36 artiklan mukaan jätteiden vienti huolehdittavaksi EU:n/EFTAn ulkopuolelle on kielletty, samoin kuin vaarallisten jätteiden vienti EU:sta maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä.

13

Jätteiden siirtoon sovelletaan kahta tarkastusmenettelyä:

| — | asetuksen 18 artiklan mukaiset yleiset tietojen antamista koskevat vaatimukset, joita sovelletaan tavallisesti liitteessä III lueteltujen jätteiden (niin kutsutut vihreän jäteluettelon jätteet) tai liitteessä IIIA lueteltujen jätteiden siirtoihin hyödyntämistä varten, ja |
| --- | --- |

—

asetuksen 18 artiklan mukaiset yleiset tietojen antamista koskevat vaatimukset, joita sovelletaan tavallisesti liitteessä III lueteltujen jätteiden (niin kutsutut vihreän jäteluettelon jätteet) tai liitteessä IIIA lueteltujen jätteiden siirtoihin hyödyntämistä varten, ja

yleiset tietojen antamista koskevat vaatimukset

| — | kirjallinen ennakkoilmoitus- ja hyväksyntämenettely, jota sovelletaan kaikkiin muihin jätesiirtoihin. |
| --- | --- |

—

kirjallinen ennakkoilmoitus- ja hyväksyntämenettely, jota sovelletaan kaikkiin muihin jätesiirtoihin.

kirjallinen ennakkoilmoitus- ja hyväksyntämenettely

Jätteiden tunnistamisessa asianmukaista menettelyä ja asianmukaisia asiakirjoja varten sovelletaan jätesiirtoasetuksen liitteissä III–IV olevien luetteloiden (asetukseen sisällytetyt kansainvälisten sopimusten luettelot) mukaista luokittelua. Näissä luetteloissa noudatetaan eri luokittelutapaa kuin jäteluettelossa.

Jätepuitedirektiivin ja jäteluettelon mukainen luokittelu on kuitenkin myös merkityksellinen jätesiirtoasetuksen yhteydessä esimerkiksi perusteena sille, voidaanko jätettä viedä tiettyihin EU:n ulkopuolisiin maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä (jätesiirtoasetuksen 36 artiklan 1 kohta). Jätteiden luokittelu liitteissä III–IV lueteltujen nimikkeiden (eli Baselin yleissopimuksen ja OECD:n koodien) sekä jäteluettelon nimikkeiden (jätesiirtoasetuksen liitteessä V oleva 2 osa) mukaan on merkittävä ilmoitusmenettelyssä käytettävässä ilmoitus- ja siirtoasiakirjassa liitteessä IC olevan 25 kohdan ohjeiden mukaisesti. Jätteiden tunnistus on myös merkittävä liitteen VII mukaiseen asiakirjaan siirroissa, joihin sovelletaan 18 artiklan yleisiä tietojen antamista koskevia vaatimuksia.

Kun kyse on jätteiden siirroista, joihin sovelletaan kirjallista ennakkoilmoitus- ja hyväksyntämenettelyä, ilmoitus- ja siirtoasiakirjoissa (liitteet IA ja IB) käytetään vaarallisuusominaisuuksien koodeina (H-koodit) ja jätteenkäsittelytoimien koodeina (D- ja R-koodit) Baselin yleissopimuksen liitteissä III ja IV vahvistettuja koodeja.

2.1.4   Kaatopaikkadirektiivi

Kaatopaikkadirektiivi

| Kaatopaikkadirektiivi sisältää sääntöjä kaatopaikkojen hoidosta, lupaehdoista, käytöstä poistamisesta ja jälkihoidosta. Neuvoston päätöksessä 2003/33/EY määritellään perusteet jätteen hyväksymiseksi kaatopaikkadirektiivissä tunnustettuihin kaatopaikkaluokkiin kuuluville kaatopaikoille.
  Jätteen kelpoisuusperusteiden puitteissa tehtyjä analyyseja ei yleensä voida käyttää jäteluettelon mukaisesti tehtävään jätteiden luokitteluun. |
| --- |

Kaatopaikkadirektiivi sisältää sääntöjä kaatopaikkojen hoidosta, lupaehdoista, käytöstä poistamisesta ja jälkihoidosta. Neuvoston päätöksessä 2003/33/EY määritellään perusteet jätteen hyväksymiseksi kaatopaikkadirektiivissä tunnustettuihin kaatopaikkaluokkiin kuuluville kaatopaikoille.

Jätteen kelpoisuusperusteiden puitteissa tehtyjä analyyseja ei yleensä voida käyttää jäteluettelon mukaisesti tehtävään jätteiden luokitteluun.

| Laatikko 5: | Kaatopaikkadirektiivi |
| --- | --- |

Laatikko 5:

Laatikko 5:

Kaatopaikkadirektiivi

Direktiivi 1999/31/EY kaatopaikoista, jäljempänä ’kaatopaikkadirektiivi’ (14), sisältää sääntöjä kaatopaikkojen hoidosta, lupaehdoista, käytöstä poistamisesta ja jälkihoidosta. Neuvoston päätöksessä 2003/33/EY määritellään perusteet jätteen hyväksymiseksi kaatopaikkadirektiivissä tunnustettuihin kaatopaikkaluokkiin kuuluville kaatopaikoille, jäljempänä ’jätteen kelpoisuusperusteet’.

14

Jätteen luokitteleminen vaaralliseksi jäteluettelon ja jätepuitedirektiivin liitteen III mukaisesti on tärkeää myös kaatopaikkadirektiivin kannalta, koska vaarallinen jäte olisi yleisesti ottaen sijoitettava vaarallisen jätteen kaatopaikoille ja vaaraton jäte olisi sijoitettava tavanomaisen tai pysyvän jätteen kaatopaikoille. Pysyvät, reagoimattomat vaaralliset jätteet voidaan sijoittaa vaarattoman jätteen kaatopaikoille, jos kaatopaikkadirektiivin liitteessä II asetetut edellytykset ja jätteen kelpoisuusperusteet täyttyvät. Neuvoston päätöksen 2003/33/EY liitteessä B ilmoitetaan selvästi ”perusmäärittelyn” tehtävä ja siitä seuraavat vaarallisuutta ja kaatopaikalle sijoittamista koskevat päätelmät, ja tämä lähestymistapa havainnollistetaan kyseisen liitteen kaaviossa 1.

Jätteen luokittelemista vaaralliseksi tai vaarattomaksi jätepuitedirektiivin periaatteiden mukaisesti ja jäteluettelon nojalla ei kuitenkaan pidä sekoittaa jätteen arvioimiseen sitä silmälläpitäen, täyttääkö se kaatopaikkadirektiivin liitteessä II vahvistetut ja neuvoston päätöksessä 2003/33/EY (jätteen kelpoisuusperusteista annettu päätös) säädetyt perusteet jätteen hyväksymiseksi kaatopaikoille.

2.1.5   Kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivi

Kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivi

| Kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivillä luodaan kehys kaivannaisteollisuudessa syntyvän jätteen asianmukaista jätehuoltoa varten.
  Vaikka se ei kuulu jätepuitedirektiivin soveltamisalaan, kaivannaisteollisuuden jätteiden vaarallisuus olisi luokiteltava jäteluettelon mukaisesti. |
| --- |

Kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivillä luodaan kehys kaivannaisteollisuudessa syntyvän jätteen asianmukaista jätehuoltoa varten.

Vaikka se ei kuulu jätepuitedirektiivin soveltamisalaan, kaivannaisteollisuuden jätteiden vaarallisuus olisi luokiteltava jäteluettelon mukaisesti.

| Laatikko 6: | Kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivi |
| --- | --- |

Laatikko 6:

Laatikko 6:

Kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivi

Direktiivillä 2006/21/EY kaivannaisteollisuuden jätehuollosta, jäljempänä ’kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivi’ (15), pyritään varmistamaan, että kaivannaisteollisuudessa syntyvän jätteen jätehuollolla torjutaan tai minimoidaan ympäristölle tai ihmisten terveydelle mahdollisesti aiheutuvat haittavaikutukset. Vaikka kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivin piiriin kuuluvat kaivannaisteollisuuden jätteet on nimenomaisesti suljettu jätepuitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle (jätepuitedirektiivin 2 artiklan 2 kohdan d alakohta), jäteluettelon mukaisella luokittelulla on silti merkitystä: kaivannaisteollisuuden toiminnanharjoittajien on kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivin mukaan laadittava jätehuoltosuunnitelma, jossa määritellään tarvittavat toimenpiteet tarkoitetun jätteen asianmukaista jätehuoltoa varten. Jätehuoltosuunnitelman mukaan kaivannaisteollisuuden jätteen vaarallisuus olisi luokiteltava jäteluettelon kriteerien mukaisesti.

15

2.1.6   REACH-asetus

REACH-asetus

| REACH-asetuksella säädetään kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista EU:ssa.
  Jäte ei ole REACH-asetuksessa tarkoitettu aine, esine tai seos. Tästä huolimatta REACH-asetuksen puitteissa syntyvä tieto voi olla merkityksellistä jätteen luokittelun kannalta. |
| --- |

REACH-asetuksella säädetään kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista EU:ssa.

Jäte ei ole REACH-asetuksessa tarkoitettu aine, esine tai seos. Tästä huolimatta REACH-asetuksen puitteissa syntyvä tieto voi olla merkityksellistä jätteen luokittelun kannalta.

| Laatikko 7: | REACH-asetus |
| --- | --- |

Laatikko 7:

Laatikko 7:

REACH-asetus

Asetus (EY) N:o 1907/2006 kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) (16) tuli voimaan vuonna 2007. REACH-asetus muodostaa EU:n tason yleisen kemikaalilainsäädännön, jota sovelletaan aineisiin (sellaisinaan tai niiden sisältyessä seoksiin tai esineisiin). REACH-asetuksen tarkoituksena on varmistaa korkeatasoinen ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu, mukaan lukien vaihtoehtoisten keinojen edistäminen aineiden vaarojen arvioimiseksi, sekä aineiden vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla samalla kilpailukykyä ja innovointia edistäen. REACH-asetuksella määritellään ja toteutetaan useita prosesseja, joiden yleistavoitteena on varmistaa kemikaalien turvallinen käyttö. Prosesseja ovat seuraavat:

16

| — | aineiden rekisteröinti (edellyttää aineiden ominaisuuksia ja käyttöjä koskevien tietojen toimittamista tietyin edellytyksin Euroopan kemikaalivirastolle ECHAlle) |
| --- | --- |

—

aineiden rekisteröinti (edellyttää aineiden ominaisuuksia ja käyttöjä koskevien tietojen toimittamista tietyin edellytyksin Euroopan kemikaalivirastolle ECHAlle)

| — | viestinnän parantaminen toimitusketjussa laajennettujen käyttöturvallisuustiedotteiden avulla |
| --- | --- |

—

viestinnän parantaminen toimitusketjussa laajennettujen käyttöturvallisuustiedotteiden avulla

| — | viranomaisten suorittama aineiden arviointi, jonka tarkoituksena on antaa varmuus rekisteröintiprosessin asianmukaisesta toiminnasta ja selvittää edelleen tiettyjä aineita koskevia ongelmia |
| --- | --- |

—

viranomaisten suorittama aineiden arviointi, jonka tarkoituksena on antaa varmuus rekisteröintiprosessin asianmukaisesta toiminnasta ja selvittää edelleen tiettyjä aineita koskevia ongelmia

| — | sellaisten aineiden käyttörajoitukset, joiden on todettu aiheuttavan vaaran, jota ei voida hyväksyä |
| --- | --- |

—

sellaisten aineiden käyttörajoitukset, joiden on todettu aiheuttavan vaaran, jota ei voida hyväksyä

| — | hyväksyminen – sovelletaan tiettyihin erityistä huolta aiheuttaviin aineisiin (SVHC), joita voidaan saattaa markkinoille ja käyttää vain, jos niille on myönnetty erityinen ja määräaikainen lupa tietyin ehdoin. |
| --- | --- |

—

hyväksyminen – sovelletaan tiettyihin erityistä huolta aiheuttaviin aineisiin (SVHC), joita voidaan saattaa markkinoille ja käyttää vain, jos niille on myönnetty erityinen ja määräaikainen lupa tietyin ehdoin.

On tärkeää huomata, että REACH-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan jätettä (sellaisena kuin se määritellään jätepuitedirektiivissä) ei katsota REACH-asetuksen mukaiseksi aineeksi, seokseksi tai esineeksi. REACH-asetuksen nojalla jätteen tuottajiin tai haltijoihin ei sovelleta mitään suoria velvoitteita (joskin jätevaihe on otettava huomioon kemikaaliturvallisuusraportissa, joka on esitettävä osana sellaisten aineiden rekisteröintiasiakirjoja, joita valmistetaan EU:ssa tai tuodaan EU:hun yli 10 tonnia vuodessa).

REACH-asetuksen puitteissa tuotetut ja ilmoitetut tiedot kemiallisista aineista, erityisesti vaaroja koskevat tiedot, ja niiden myöhempi käyttö CLP-asetuksen mukaisessa luokittelussa, ovat oleellisia (ks. liite 2) jätteen luokittelun kannalta.

On syytä huomata, että REACH-asetuksen soveltamiseksi käytetyistä testimenetelmistä säädetään asetuksella (EY) N:o 440/2008, jäljempänä ’testimenetelmäasetus’. Joitakin tässä asetuksessa säädettyjä testimenetelmiä tai niiden mukautuksia voidaan soveltaa jätteiden luokittelun yhteydessä.

2.1.7   Luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annettu asetus (CLP-asetus)

Luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annettu asetus (CLP-asetus)

| CLP-asetuksessa vahvistetaan aineiden ja seosten vaaraluokituksen perusteet.


  Jätettä ei CLP-asetuksessa katsota aineeksi, seokseksi eikä esineeksi. Jätteeseen sovellettavat vaarallisuusominaisuudet liittyvät kuitenkin luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskeviin perusteisiin. CLP-asetuksen mukainen aineiden luokittelu saattaa myös olla merkityksellistä jätteiden luokittelun kannalta. |
| --- |

CLP-asetuksessa vahvistetaan aineiden ja seosten vaaraluokituksen perusteet.

CLP-asetuksessa vahvistetaan aineiden ja seosten vaaraluokituksen perusteet.

Jätettä ei CLP-asetuksessa katsota aineeksi, seokseksi eikä esineeksi. Jätteeseen sovellettavat vaarallisuusominaisuudet liittyvät kuitenkin luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskeviin perusteisiin. CLP-asetuksen mukainen aineiden luokittelu saattaa myös olla merkityksellistä jätteiden luokittelun kannalta.

Jätettä ei CLP-asetuksessa katsota aineeksi, seokseksi eikä esineeksi. Jätteeseen sovellettavat vaarallisuusominaisuudet liittyvät kuitenkin luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskeviin perusteisiin. CLP-asetuksen mukainen aineiden luokittelu saattaa myös olla merkityksellistä jätteiden luokittelun kannalta.

| Laatikko 8: | CLP-asetus |
| --- | --- |

Laatikko 8:

Laatikko 8:

CLP-asetus

Aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetulla asetuksella (EY) N:o 1272/2008, jäljempänä ’CLP-asetus’ (17), mukautetaan YK:n kansainvälinen kemikaalien luokittelujärjestelmä (kemikaalien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu luokitus- ja merkintäjärjestelmä, GHS) EU:ta varten. Tässä yhteydessä siinä vahvistetaan tarkat kriteerit aineiden arviointia ja niiden vaaraluokituksen määrittämistä varten.

17

REACH-asetuksen tavoin CLP-asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jätettä ei katsota aineeksi, seokseksi eikä esineeksi. Näin ollen CLP-asetuksen mukaisia velvoitteita ei sovelleta jätteen tuottajiin tai haltijoihin.

Vaikka jätepuitedirektiivin liite III perustuu CLP-asetukseen, CLP-asetuksessa vahvistettuja kriteereitä ei ole siirretty siihen ”yksi yhteen” -periaatteella. Jätteen luokittelun suhteen olisi sen sijaan huomattava, että eräissä jätepuitedirektiivin liitteen III HP-kriteereissä viitataan suoraan CLP-asetuksen vaaraluokkiin ja -kategorioihin sekä vaaralausekkeisiin ja niihin liittyviin luokitusperusteisiin. Monissa rinnakkaisnimikkeissä viitataan nimenomaisesti ”vaarallisiin aineisiin”. Aineet luokitellaan CLP-asetuksen mukaisesti, kun taas jätteeseen sisältyvien vaarallisten aineiden olemassaolo on arvioitava jätepuitedirektiivin liitteen III mukaisesti (ks. lähemmin 3.2 kohta ja liite 3). Lisäksi CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukossa 3.1 esitetään joukko virallisia aineiden yhdenmukaistettuja luokituksia. Jos tällainen yhdenmukaistettu luokitus on saatavilla, sitä on käytettävä jätteiden luokittelussa (ks. tästä erityisestä näkökohdasta liite 2, 2.1.1 jakso).

2.1.8   Pysyviä orgaanisia yhdisteitä (POP-yhdisteet) koskeva asetus

Pysyviä orgaanisia yhdisteitä (POP-yhdisteet) koskeva asetus

| POP-yhdisteitä koskevalla asetuksella pyritään suojelemaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä pysyviltä orgaanisilta yhdisteiltä (POP-yhdisteet).
  Jäte, joka sisältää tiettyjä POP-yhdisteitä jäteluettelon liitteessä (2 kohdan kolmas luetelmakohta) yli POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa säädetyn raja-arvon, on luokiteltava vaaralliseksi. |
| --- |

POP-yhdisteitä koskevalla asetuksella pyritään suojelemaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä pysyviltä orgaanisilta yhdisteiltä (POP-yhdisteet).

Jäte, joka sisältää tiettyjä POP-yhdisteitä jäteluettelon liitteessä (2 kohdan kolmas luetelmakohta) yli POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa säädetyn raja-arvon, on luokiteltava vaaralliseksi.

| Laatikko 9: | POP-yhdisteitä koskeva asetus |
| --- | --- |

Laatikko 9:

Laatikko 9:

POP-yhdisteitä koskeva asetus

Pysyvistä orgaanisista yhdisteistä annetun asetuksen (EY) N:o 850/2004 (18) yhtenä tavoitteena on suojella ympäristöä ja ihmisten terveyttä tietyiltä yksilöidyiltä aineilta, jotka kulkeutuvat kansainvälisten rajojen yli kauas lähteistään, hajoavat hitaasti ympäristössä ja voivat kerääntyä eläviin organismeihin, panemalla täytäntöön asiaa koskevat kansainväliset sopimukset. Asetuksen soveltamisala on rajattu sen liitteissä lueteltuihin aineisiin.

18

POP-yhdisteitä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaan POP-yhdisteistä koostuvat, niitä sisältävät tai niiden yli tiettyjen raja-arvojen saastuttamat (7 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu pitoisuusraja eli niin kutsuttu POP-pitoisuuden raja-arvo) (19) jätteet on loppukäsiteltävä tai hyödynnettävä viipymättä POP-yhdisteitä koskevan asetuksen mukaisesti, ja tällöin on varmistettava jätteen sisältämien pysyvien orgaanisten yhdisteiden hävittäminen tai niiden muuntaminen palautumattomasti siten, että jäljelle jäävillä jätteillä ja päästöillä ei ole pysyvien orgaanisten yhdisteiden ominaisuuksia. Sellaiset loppukäsittely- tai hyödyntämismenetelmät, jotka voivat johtaa POP-yhdisteiden hyödyntämiseen, kierrätykseen, talteenottoon tai uudelleenkäyttöön, ovat kiellettyjä.

19

Rinnakkaisnimikkeiden luokittelussa, sellaisena kuin sitä on muutettu komission päätöksellä 2014/955/EU, on otettava huomioon tiettyjen POP-yhdisteiden olemassaolo. Jäte, joka sisältää tiettyjä POP-yhdisteitä (jäteluettelon liitteen 2 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti (20)) yli POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa säädettyjen pitoisuusarvojen, katsotaan vaaralliseksi ilman lisäarviointeja (ks. esimerkki liitteessä 1 olevassa 1.5.10 jaksossa).

20

On syytä huomata seuraavaa:

| — | Sellaisten POP-yhdisteitä koskevan asetuksen liitteissä lueteltujen POP-yhdisteiden esiintyminen, joita ei nimenomaisesti mainita jäteluettelon liitteessä (2 kohdan kolmas luetelmakohta), ei POP-yhdisteitä koskevan asetuksen liitteessä IV vahvistetut raja-arvot ylittävinä pitoisuuksinakaan johda automaattisesti jätteen luokitteluun vaaralliseksi. Luokitus riippuu aineen vaaraluokituksesta, ja sitä arvioitaessa on sovellettava jätepuitedirektiivin liitteen III vaaraluokkiin HP1–HP15 sovellettavia yleisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

—

Sellaisten POP-yhdisteitä koskevan asetuksen liitteissä lueteltujen POP-yhdisteiden esiintyminen, joita ei nimenomaisesti mainita jäteluettelon liitteessä (2 kohdan kolmas luetelmakohta), ei POP-yhdisteitä koskevan asetuksen liitteessä IV vahvistetut raja-arvot ylittävinä pitoisuuksinakaan johda automaattisesti jätteen luokitteluun vaaralliseksi. Luokitus riippuu aineen vaaraluokituksesta, ja sitä arvioitaessa on sovellettava jätepuitedirektiivin liitteen III vaaraluokkiin HP1–HP15 sovellettavia yleisiä sääntöjä.

| — | Tämä luokitukseen kohdistuva vaikutus on riippumaton kaikista POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa POP-yhdisteitä sisältävien jätteiden tuottajille ja haltijoille asetetuista velvoitteista eikä vaikuta niihin. |
| --- | --- |

—

Tämä luokitukseen kohdistuva vaikutus on riippumaton kaikista POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa POP-yhdisteitä sisältävien jätteiden tuottajille ja haltijoille asetetuista velvoitteista eikä vaikuta niihin.

2.1.9   Seveso III –direktiivi

Seveso III –direktiivi

| Seveso III -direktiivillä pyritään estämään vaarallisista aineista johtuvia suuronnettomuuksia ja rajoittamaan niiden seurauksia ympäristölle ja ihmisten terveydelle.


  Sitä sovelletaan myös jätteisiin. Toiminnanharjoittajien, jotka käsittelevät jätteessä olevia tietyn pitoisuusrajan ylittäviä vaarallisia aineita, on luokiteltava jäte sen ominaisuuksien perusteella seokseksi. Merkityksellisiin tietolähteisiin saattaa sisältyä EU:n jätelainsäädännön mukainen luokitus. |
| --- |

Seveso III -direktiivillä pyritään estämään vaarallisista aineista johtuvia suuronnettomuuksia ja rajoittamaan niiden seurauksia ympäristölle ja ihmisten terveydelle.

Seveso III -direktiivillä pyritään estämään vaarallisista aineista johtuvia suuronnettomuuksia ja rajoittamaan niiden seurauksia ympäristölle ja ihmisten terveydelle.

Sitä sovelletaan myös jätteisiin. Toiminnanharjoittajien, jotka käsittelevät jätteessä olevia tietyn pitoisuusrajan ylittäviä vaarallisia aineita, on luokiteltava jäte sen ominaisuuksien perusteella seokseksi. Merkityksellisiin tietolähteisiin saattaa sisältyä EU:n jätelainsäädännön mukainen luokitus.

Sitä sovelletaan myös jätteisiin. Toiminnanharjoittajien, jotka käsittelevät jätteessä olevia tietyn pitoisuusrajan ylittäviä vaarallisia aineita, on luokiteltava jäte sen ominaisuuksien perusteella seokseksi. Merkityksellisiin tietolähteisiin saattaa sisältyä EU:n jätelainsäädännön mukainen luokitus.

| Laatikko 10: | Seveso III -direktiivi |
| --- | --- |

Laatikko 10:

Laatikko 10:

Seveso III -direktiivi

Vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta annetun direktiivin 2012/18/EU, jäljempänä ’Seveso III -direktiivi’ (21), tärkeimpänä tavoitteena on vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen ennalta estäminen ja niiden ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheuttamien seurausten rajoittaminen, jotta koko unionissa voitaisiin taata yhdenmukaisesti ja tehokkaasti korkea suojelun taso.

21

Toiminnanharjoittajien, jotka käsittelevät tietyt raja-arvot ylittäviä määriä vaarallisia aineita, on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet suuronnettomuuksien ehkäisemiseksi ja niiden seurausten rajoittamiseksi. Vaatimuksiin sisältyy tiedottaminen yleisölle, johon onnettomuus voi vaikuttaa, turvallisuusselvitysten toimittaminen, turvallisuusjohtamisjärjestelmän laatiminen sekä sisäiset pelastussuunnitelmat. Jäsenvaltioiden on muun muassa varmistettava, että ympäröiviä alueita varten on olemassa pelastussuunnitelmat ja että lieventävät toimet on suunniteltu.

Seveso III -direktiiviä sovelletaan myös jätteisiin, mutta kaatopaikat, mukaan luettuna jätteen maanalainen varastointi, eivät kuulu Seveso III -direktiivin soveltamisalaan. Seveso III -direktiivin liitteen I huomautuksessa 5 viitataan CLP-asetukseen (EY) N:o 1272/2008 ja mainitaan jäte suorasanaisesti:

”Jos tuotantolaitoksessa on tai voi olla vaarallisia aineita, joita asetus (EY) N:o 1272/2008 ei koske, mukaan lukien jäte, mutta joilla kuitenkin on tai voi olla tuotantolaitoksessa vallitsevissa olosuhteissa vastaavanlaisia ominaisuuksia mahdollisina suuronnettomuuksien aiheuttajina, nämä aineet on nimettävä väliaikaisesti mahdollisimman samankaltaiseen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvaan kategoriaan tai nimettyyn vaaralliseen aineeseen.”

3.   JÄTTEEN LUOKITTELUMENETTELYT

JÄTTEEN LUOKITTELUMENETTELYT

3.1   Yleinen lähestymistapa jätteiden luokitteluun

Yleinen lähestymistapa jätteiden luokitteluun

Jätteen arviointia ja luokittelua sovelletaan kuhunkin tuottajan tuottamaan erilliseen jätevirtaan, kun niistä on saatu edustava näyte. Jos jätevirta sisältää useampaa kuin yhtä jätetyyppiä, kukin niistä on arvioitava erikseen. Näin varmistetaan, että

| — | vaarallisia jäte-eriä ei luokitella virheellisesti vaarattomiksi sekoittamalla (laimentamalla) niitä muihin jätteisiin (ks. jätepuitedirektiivin 7 artiklan 4 kohta) |
| --- | --- |

—

vaarallisia jäte-eriä ei luokitella virheellisesti vaarattomiksi sekoittamalla (laimentamalla) niitä muihin jätteisiin (ks. jätepuitedirektiivin 7 artiklan 4 kohta)

| — | vaaralliset jäte-erät tunnistetaan ajoissa, jotta voidaan estää niiden sekoittuminen muihin jätteisiin esimerkiksi astiassa, säkissä, kasassa tai kuljettimessa (ks. jätepuitedirektiivin 18 artikla). |
| --- | --- |

—

vaaralliset jäte-erät tunnistetaan ajoissa, jotta voidaan estää niiden sekoittuminen muihin jätteisiin esimerkiksi astiassa, säkissä, kasassa tai kuljettimessa (ks. jätepuitedirektiivin 18 artikla).

Vain kotitalouksista syntyvät sekalaiset yhdyskuntajätteet on vapautettu näistä vaatimuksista.

Seuraavassa luvussa ja vuokaaviossa (ks. kaavio 2) annetaan opastusta jätteen luokittelun yleisessä toimintatavassa. Vuokaaviossa on viittaus

| — | siihen tämän asiakirjan lukuun, jossa luokitteluvaihe selitetään yleisesti, ja |
| --- | --- |

—

siihen tämän asiakirjan lukuun, jossa luokitteluvaihe selitetään yleisesti, ja

| — | siihen tämän asiakirjan liitteeseen, jossa on asiasta tarkempia tietoja. |
| --- | --- |

—

siihen tämän asiakirjan liitteeseen, jossa on asiasta tarkempia tietoja.

Kun seuraavassa kuvaillut kaksi vaihetta on suoritettu, pitäisi olla tiedossa,

| — | sovelletaanko kyseiseen aineeseen tai esineeseen jätepuitedirektiiviä ja jäteluetteloa ja |
| --- | --- |

—

sovelletaanko kyseiseen aineeseen tai esineeseen jätepuitedirektiiviä ja jäteluetteloa ja

| — | sovelletaanko ”aina vaaralliseksi tai vaarattomaksi luokiteltavaa” jäteluettelon nimikettä vai sovelletaanko ”rinnakkaisnimikettä”, jolloin lisäarviointi on tarpeen. |
| --- | --- |

—

sovelletaanko ”aina vaaralliseksi tai vaarattomaksi luokiteltavaa” jäteluettelon nimikettä vai sovelletaanko ”rinnakkaisnimikettä”, jolloin lisäarviointi on tarpeen.

Image

3.1.1   Vaihe 1: Sovelletaanko jätepuitedirektiiviä?

Vaihe 1: Sovelletaanko jätepuitedirektiiviä?

Ennen kuin jäte voidaan luokitella, olisi tarkistettava, voidaanko siihen ylipäätään soveltaa jätepuitedirektiiviä:

| — | Ensin on määritettävä, onko kyseessä oleva esine (jätepuitedirektiivin mukaista) jätettä.
  Sen määrittäminen, katsotaanko esine tai aine jätepuitedirektiivissä tarkoitetuksi jätteeksi, on ennakkoedellytys sen vaarallisuuden jatkoarvioinnille. Tätä arviointia varten jätepuitedirektiiviä koskevissa ohjeissa annetaan ohjeita jätepuitedirektiivissä keskeisen ”käytöstä poistamisen” määritelmästä sekä siihen liittyvistä jätepuitedirektiivin käsitteistä, kuten ”sivutuotteista” ja ”jätteeksi luokittelun päättymisestä”. |
| --- | --- |

—

Ensin on määritettävä, onko kyseessä oleva esine (jätepuitedirektiivin mukaista) jätettä.

Sen määrittäminen, katsotaanko esine tai aine jätepuitedirektiivissä tarkoitetuksi jätteeksi, on ennakkoedellytys sen vaarallisuuden jatkoarvioinnille. Tätä arviointia varten jätepuitedirektiiviä koskevissa ohjeissa annetaan ohjeita jätepuitedirektiivissä keskeisen ”käytöstä poistamisen” määritelmästä sekä siihen liittyvistä jätepuitedirektiivin käsitteistä, kuten ”sivutuotteista” ja ”jätteeksi luokittelun päättymisestä”.

| — | Toiseksi on tarkastettava, onko tietyt määritellyt jätevirrat suljettu jätepuitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
  Vaikka aine tai esine katsotaan jätteeksi, on arvioitava, sovelletaanko jotakin jätepuitedirektiivin 2 artiklassa säädettyä poikkeusta soveltamisalasta. Jätepuitedirektiivin 2 artiklan teksti esitetään jäljempänä laatikossa. Jätepuitedirektiiviä koskevissa ohjeissa annetaan yksityiskohtaisia ohjeita tietyistä poikkeuksista.
  Jos arvioinnissa päädytään siihen, että jotain poikkeusta sovelletaan, jätteeseen ei sovelleta jätepuitedirektiiviä eikä jäteluetteloa (2.1.5 luvussa kuvailtu kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivi muodostaa erityistapauksen, sillä vaikka se ei kuulu jätepuitedirektiivin soveltamisalaan, siinä mainituissa olosuhteissa jäte on luokiteltava jäteluettelon mukaisesti).
  Kaikki jätevirrat, joita ei nimenomaisesti ole suljettu jätepuitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle, on luokiteltava jätepuitedirektiivin ja jäteluettelon mukaisesti ja siten näissä teknisissä ohjeissa esitettyä toimintatapaa noudattaen. Tähän sisältyvät tapaukset, jossa tiettyä jätevirtaa varten on olemassa täydentävää lainsäädäntöä (kuten sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annettu direktiivi 2012/19/EU (22) sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteiden osalta ja paristodirektiivi 2006/66/EY (23) käytettyjen paristojen osalta), kuten jätepuitedirektiivin 2 artiklan 4 kohdassa mainitaan. |
| --- | --- |

—

Toiseksi on tarkastettava, onko tietyt määritellyt jätevirrat suljettu jätepuitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

Vaikka aine tai esine katsotaan jätteeksi, on arvioitava, sovelletaanko jotakin jätepuitedirektiivin 2 artiklassa säädettyä poikkeusta soveltamisalasta. Jätepuitedirektiivin 2 artiklan teksti esitetään jäljempänä laatikossa. Jätepuitedirektiiviä koskevissa ohjeissa annetaan yksityiskohtaisia ohjeita tietyistä poikkeuksista.

Jos arvioinnissa päädytään siihen, että jotain poikkeusta sovelletaan, jätteeseen ei sovelleta jätepuitedirektiiviä eikä jäteluetteloa (2.1.5 luvussa kuvailtu kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivi muodostaa erityistapauksen, sillä vaikka se ei kuulu jätepuitedirektiivin soveltamisalaan, siinä mainituissa olosuhteissa jäte on luokiteltava jäteluettelon mukaisesti).

Kaikki jätevirrat, joita ei nimenomaisesti ole suljettu jätepuitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle, on luokiteltava jätepuitedirektiivin ja jäteluettelon mukaisesti ja siten näissä teknisissä ohjeissa esitettyä toimintatapaa noudattaen. Tähän sisältyvät tapaukset, jossa tiettyä jätevirtaa varten on olemassa täydentävää lainsäädäntöä (kuten sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annettu direktiivi 2012/19/EU (22) sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteiden osalta ja paristodirektiivi 2006/66/EY (23) käytettyjen paristojen osalta), kuten jätepuitedirektiivin 2 artiklan 4 kohdassa mainitaan.

22

23

| Direktiivi 2008/98/EY


  2 artikla – Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen









  1. | Tätä direktiiviä ei sovelleta:






  a. | ilmakehään joutuviin kaasumaisiin päästöihin; |
| --- | --- | --- |

Direktiivi 2008/98/EY

Direktiivi 2008/98/EY

2 artikla – Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen

2 artikla – Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen

1.

Tätä direktiiviä ei sovelleta:

a.

ilmakehään joutuviin kaasumaisiin päästöihin;

| b. | maaperään (alkuperäisellä paikalla), mukaan lukien kaivamaton pilaantunut maa-aines, eikä maaperään pysyvässä yhteydessä oleviin rakennuksiin; |
| --- | --- |

b.

maaperään (alkuperäisellä paikalla), mukaan lukien kaivamaton pilaantunut maa-aines, eikä maaperään pysyvässä yhteydessä oleviin rakennuksiin;

| c. | maa-ainekseen ja muuhun luonnosta peräisin olevaan ainekseen, joka ei ole pilaantunut ja joka on kaivettu pois rakennustoimien aikana, kun on varmaa, että aines käytetään kaivupaikalla sellaisenaan rakennustarkoituksiin; |
| --- | --- |

c.

maa-ainekseen ja muuhun luonnosta peräisin olevaan ainekseen, joka ei ole pilaantunut ja joka on kaivettu pois rakennustoimien aikana, kun on varmaa, että aines käytetään kaivupaikalla sellaisenaan rakennustarkoituksiin;

| d. | radioaktiivisiin jätteisiin; |
| --- | --- |

d.

radioaktiivisiin jätteisiin;

| e. | käytöstä poistettuihin räjähteisiin; |
| --- | --- |

e.

käytöstä poistettuihin räjähteisiin;

| f. | ulosteisiin, jos ne eivät sisälly 2 kohdan b alakohtaan, olkiin ja muihin maa- tai metsätaloudesta peräisin oleviin luonnonmukaisiin, vaarattomiin aineksiin, joita käytetään maa- tai metsätaloudessa tai tällaiseen biomassaan perustuvassa energiantuotannossa soveltaen prosesseja tai menetelmiä, jotka eivät vahingoita ympäristöä eivätkä vaaranna ihmisten terveyttä. |
| --- | --- |

f.

ulosteisiin, jos ne eivät sisälly 2 kohdan b alakohtaan, olkiin ja muihin maa- tai metsätaloudesta peräisin oleviin luonnonmukaisiin, vaarattomiin aineksiin, joita käytetään maa- tai metsätaloudessa tai tällaiseen biomassaan perustuvassa energiantuotannossa soveltaen prosesseja tai menetelmiä, jotka eivät vahingoita ympäristöä eivätkä vaaranna ihmisten terveyttä.

| 2. | Tämän direktiivin soveltamisalaan eivät myöskään kuulu, siltä osin kuin ne kuuluvat yhteisön muun lainsäädännön soveltamisalaan:






  a. | jätevedet; |
| --- | --- | --- |

2.

Tämän direktiivin soveltamisalaan eivät myöskään kuulu, siltä osin kuin ne kuuluvat yhteisön muun lainsäädännön soveltamisalaan:

a.

jätevedet;

| b. | eläimistä saatavat sivutuotteet, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1774/2002 soveltamisalaan kuuluvat käsitellyt tuotteet, lukuun ottamatta niitä, jotka on tarkoitettu poltettaviksi, kaatopaikalle sijoitettaviksi tai käytettäviksi biokaasu- tai kompostointilaitoksissa; |
| --- | --- |

b.

eläimistä saatavat sivutuotteet, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1774/2002 soveltamisalaan kuuluvat käsitellyt tuotteet, lukuun ottamatta niitä, jotka on tarkoitettu poltettaviksi, kaatopaikalle sijoitettaviksi tai käytettäviksi biokaasu- tai kompostointilaitoksissa;

| c. | sellaisten eläinten ruhot, jotka ovat kuolleet muulla tavoin kuin teurastamalla, mukaan lukien eläinkulkutaudin hävittämiseksi lopetetut eläimet, ja jotka loppukäsitellään asetuksen (EY) N:o 1774/2002 mukaisesti; |
| --- | --- |

c.

sellaisten eläinten ruhot, jotka ovat kuolleet muulla tavoin kuin teurastamalla, mukaan lukien eläinkulkutaudin hävittämiseksi lopetetut eläimet, ja jotka loppukäsitellään asetuksen (EY) N:o 1774/2002 mukaisesti;

| d. | mineraalivarojen etsimisestä, louhimisesta, käsittelystä ja varastoinnista sekä louhosten toiminnasta syntyvä jäte, joka kuuluu kaivannaisteollisuuden jätehuollosta 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/21/EY soveltamisalaan. |
| --- | --- |

d.

mineraalivarojen etsimisestä, louhimisesta, käsittelystä ja varastoinnista sekä louhosten toiminnasta syntyvä jäte, joka kuuluu kaivannaisteollisuuden jätehuollosta 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/21/EY soveltamisalaan.

| 3. | Sedimentit, jotka on uudelleensijoitettu vesistöjen pohjalle vesistöissä vesien ja vesiteiden hoitamiseksi tai tulvien ehkäisemiseksi taikka tulvien ja kuivuuden vaikutusten lieventämiseksi taikka vesialueen muuttamiseksi maa-alueeksi, jätetään tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jos osoitetaan, että sedimentit ovat vaarattomia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön muun asiaankuuluvan lainsäädännön mukaisia velvoitteita. |
| --- | --- |

3.

Sedimentit, jotka on uudelleensijoitettu vesistöjen pohjalle vesistöissä vesien ja vesiteiden hoitamiseksi tai tulvien ehkäisemiseksi taikka tulvien ja kuivuuden vaikutusten lieventämiseksi taikka vesialueen muuttamiseksi maa-alueeksi, jätetään tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jos osoitetaan, että sedimentit ovat vaarattomia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön muun asiaankuuluvan lainsäädännön mukaisia velvoitteita.

| 4. | Erillisillä direktiiveillä voidaan antaa tiettyjä tapauksia koskevia erityisiä säännöksiä tai täydentää tämän direktiivin säännöksiä tiettyjen jätelajien jätehuollosta. |
| --- | --- |

4.

Erillisillä direktiiveillä voidaan antaa tiettyjä tapauksia koskevia erityisiä säännöksiä tai täydentää tämän direktiivin säännöksiä tiettyjen jätelajien jätehuollosta.

| Laatikko 11: | Jätepuitedirektiivin 2 artikla – Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen |
| --- | --- |

Laatikko 11:

Laatikko 11:

Jätepuitedirektiivin 2 artikla – Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen

3.1.2   Vaihe 2: Mitä jäteluettelon nimikettä sovelletaan?

Vaihe 2: Mitä jäteluettelon nimikettä sovelletaan?

Jäteluettelo sisältää 20 nimikeryhmää (kaksinumeroiset koodit), jotka jakautuvat edelleen alanimikeryhmiin (nelinumeroiset koodit) ja nimikkeisiin (kuusinumeroiset koodit).

Tietyn nimikkeen antaminen tapahtuu seuraavaa jäteluettelon käyttömenetelmää noudattaen. Tällä menettelyllä nimikeryhmät asetetaan ensisijaisuusjärjestykseen. Selityksin varustettu versio jäteluettelosta ja sen käyttömenettelystä on liitteessä 1.

Kaikkea jätettä, joka voidaan merkitä asteriskilla (*) varustetulla nimikkeellä, olisi pidettävä vaarallisena. Kaikilla muilla nimikkeillä määritettyjä jätteitä pidetään vaarattomina. Vaiheen 2 päättämiseksi ja sovellettavan jäteluettelon nimikkeen tai nimikkeiden määrittämiseksi

| — | on arvioitava asianmukaista jäteluettelon nimikettä tai nimikkeitä kyseisen jätteen osalta ottaen huomioon, että jäsenvaltioiden tasolla on saatettu ottaa käyttöön kansallisessa lainsäädännössä erityisiä nimikkeitä jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

—

on arvioitava asianmukaista jäteluettelon nimikettä tai nimikkeitä kyseisen jätteen osalta ottaen huomioon, että jäsenvaltioiden tasolla on saatettu ottaa käyttöön kansallisessa lainsäädännössä erityisiä nimikkeitä jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla;

| — | on arvioitava tämän jälkeen, mikä seuraavista nimiketyypeistä tarkasteltavana olevalle jätteelle on annettava:






  — | Aina vaaralliseksi luokiteltava nimike (AH-nimike) (merkitty asteriskilla (*))


  Jätetyyppejä, joille annetaan AH-nimike, ei voida luokitella vaarattomiin nimikkeisiin, ja ne ovat vaarallisia ilman lisäarviointia.

  Jos jätteelle annetaan AH-nimike, jäte luokitellaan vaaralliseksi eikä lisäarviointia tarvita päätöksen tekemiseksi siitä, onko jäte luokiteltava vaaralliseksi. Tästä huolimatta on yhä suoritettava vaiheet 3–5 (ks. 3.2 luku) sen määrittämiseksi, mitä vaarallisuusominaisuuksia kyseisellä jätteellä on, sillä tätä tietoa saatetaan tarvita vaarallisen jätteen asianmukaista merkitsemistä koskevan jätepuitedirektiivin 19 artiklan säännösten noudattamiseksi (esimerkiksi jätteiden siirtoa koskevan rahtikirjan täyttämistä varten). Liitteessä 1 olevan 1.1 jakson laatikossa 1 on tietoja AH-nimikkeistä, joilla ei ole vaarallisuusominaisuuksia. |
| --- | --- | --- |

—

on arvioitava tämän jälkeen, mikä seuraavista nimiketyypeistä tarkasteltavana olevalle jätteelle on annettava:

—

Aina vaaralliseksi luokiteltava nimike (AH-nimike) (merkitty asteriskilla (*))

Aina vaaralliseksi luokiteltava nimike (AH-nimike) (merkitty asteriskilla (*))

Jätetyyppejä, joille annetaan AH-nimike, ei voida luokitella vaarattomiin nimikkeisiin, ja ne ovat vaarallisia ilman lisäarviointia.

Jos jätteelle annetaan AH-nimike, jäte luokitellaan vaaralliseksi eikä lisäarviointia tarvita päätöksen tekemiseksi siitä, onko jäte luokiteltava vaaralliseksi. Tästä huolimatta on yhä suoritettava vaiheet 3–5 (ks. 3.2 luku) sen määrittämiseksi, mitä vaarallisuusominaisuuksia kyseisellä jätteellä on, sillä tätä tietoa saatetaan tarvita vaarallisen jätteen asianmukaista merkitsemistä koskevan jätepuitedirektiivin 19 artiklan säännösten noudattamiseksi (esimerkiksi jätteiden siirtoa koskevan rahtikirjan täyttämistä varten). Liitteessä 1 olevan 1.1 jakson laatikossa 1 on tietoja AH-nimikkeistä, joilla ei ole vaarallisuusominaisuuksia.

Jos jätteelle annetaan AH-nimike, jäte luokitellaan vaaralliseksi eikä lisäarviointia tarvita päätöksen tekemiseksi siitä, onko jäte luokiteltava vaaralliseksi. Tästä huolimatta on yhä suoritettava vaiheet 3–5 (ks. 3.2 luku) sen määrittämiseksi, mitä vaarallisuusominaisuuksia kyseisellä jätteellä on, sillä tätä tietoa saatetaan tarvita vaarallisen jätteen asianmukaista merkitsemistä koskevan jätepuitedirektiivin 19 artiklan säännösten noudattamiseksi (esimerkiksi jätteiden siirtoa koskevan rahtikirjan täyttämistä varten). Liitteessä 1 olevan 1.1 jakson laatikossa 1 on tietoja AH-nimikkeistä, joilla ei ole vaarallisuusominaisuuksia.

| — | Aina vaarattomaksi luokiteltava nimike (ANH-nimike)


  Jätetyyppejä, joille annetaan ANH-nimike, ei voida luokitella vaarallisiin nimikkeisiin, ja ne olisi luokiteltava vaarattomiksi ilman lisäarviointia.

  Jos jätteelle annetaan ANH-nimike, jäte luokitellaan vaarattomaksi eikä lisäarviointia tarvita päätöksen tekemiseksi siitä, onko jäte luokiteltava vaarattomaksi. Liitteessä 1 olevan 1.1 jakson laatikossa 1 on tietoja ANH-nimikkeistä, joilla on vaarallisuusominaisuuksia. |
| --- | --- |

—

Aina vaarattomaksi luokiteltava nimike (ANH-nimike)

Aina vaarattomaksi luokiteltava nimike (ANH-nimike)

Jätetyyppejä, joille annetaan ANH-nimike, ei voida luokitella vaarallisiin nimikkeisiin, ja ne olisi luokiteltava vaarattomiksi ilman lisäarviointia.

Jos jätteelle annetaan ANH-nimike, jäte luokitellaan vaarattomaksi eikä lisäarviointia tarvita päätöksen tekemiseksi siitä, onko jäte luokiteltava vaarattomaksi. Liitteessä 1 olevan 1.1 jakson laatikossa 1 on tietoja ANH-nimikkeistä, joilla on vaarallisuusominaisuuksia.

Jos jätteelle annetaan ANH-nimike, jäte luokitellaan vaarattomaksi eikä lisäarviointia tarvita päätöksen tekemiseksi siitä, onko jäte luokiteltava vaarattomaksi. Liitteessä 1 olevan 1.1 jakson laatikossa 1 on tietoja ANH-nimikkeistä, joilla on vaarallisuusominaisuuksia.

| — | Rinnakkaisnimike


  Rinnakkaisnimikkeet voidaan määritellä kahdeksi tai useammaksi toisiinsa liittyväksi nimikkeeksi, joista toinen on vaarallinen ja toinen ei. Toisin kuin AH- tai ANH-nimikkeiden kohdalla, luokittelua varten on suoritettava lisäarviointia, mikäli jäte on tarkoitus luokitella useisiin vaihtoehtoisiin nimikkeisiin. Vaihtoehtoiset nimikkeet muodostuvat vähintään seuraavista nimikkeistä:






  — | Vaaralliseksi luokiteltava rinnakkaisnimike (MH-nimike) (merkitty asteriskilla (*)) |
| --- | --- | --- |

—

Rinnakkaisnimike

Rinnakkaisnimike

Rinnakkaisnimikkeet voidaan määritellä kahdeksi tai useammaksi toisiinsa liittyväksi nimikkeeksi, joista toinen on vaarallinen ja toinen ei. Toisin kuin AH- tai ANH-nimikkeiden kohdalla, luokittelua varten on suoritettava lisäarviointia, mikäli jäte on tarkoitus luokitella useisiin vaihtoehtoisiin nimikkeisiin. Vaihtoehtoiset nimikkeet muodostuvat vähintään seuraavista nimikkeistä:

—

Vaaralliseksi luokiteltava rinnakkaisnimike (MH-nimike) (merkitty asteriskilla (*))

| — | Vaarattomaksi luokiteltava rinnakkaisnimike (MNH-nimike) |
| --- | --- |

—

Vaarattomaksi luokiteltava rinnakkaisnimike (MNH-nimike)

Jos voidaan valita MH- tai MNH-nimikkeen antamisen välillä, on suoritettava luokitusprosessin vaiheet 3–5 (ks. 3.2 luku) ja määritettävä näiden tutkimusten tulosten perusteella, annetaanko MH- vai MNH-nimike.

Jos voidaan valita MH- tai MNH-nimikkeen antamisen välillä, on suoritettava luokitusprosessin vaiheet 3–5 (ks. 3.2 luku) ja määritettävä näiden tutkimusten tulosten perusteella, annetaanko MH- vai MNH-nimike.

Lisätietoja ANH-, AH-, MH- ja MNH-nimikkeiden antamisesta on liitteessä 1 olevassa 1 jaksossa.

3.2   MH- tai MNH-nimikkeen antaminen

MH- tai MNH-nimikkeen antaminen

Seuraavia lukuja olisi käytettävä asianmukaista rinnakkaisnimikettä valittaessa. Lisäksi niitä voidaan käyttää myös AH-nimikkeeseen liittyvän jätteen vaarallisuusominaisuuksien määrittämiseen, sillä tätä tietoa saatetaan tarvita vaarallisen jätteen asianmukaista merkitsemistä koskevan jätepuitedirektiivin 19 artiklan säännösten noudattamiseksi (esimerkiksi jätteiden siirtoa koskevan rahtikirjan täyttämistä varten).

Kun vaiheet 3–5 on suoritettu, tiedetään viimein, sisältääkö tarkasteltavana oleva jäte vaarallisia ainesosia ja onko sillä yksi tai useampia vaarallisuusominaisuuksia (HP1–HP15) ja/tai sisältääkö se mitään merkityksellisiä POP-yhdisteitä. Näin ollen voidaan päättää, onko jäte vaarallista vai vaaratonta. Seuraavassa vuokaaviossa esitetään tarvittavat vaiheet ja viitataan seuraaviin lukuihin (ja vastaaviin liitteisiin lisätietojen osalta).

Image

3.2.1   Vaihe 3: Onko jätteen koostumuksesta saatavilla riittävästi tietoa sen selvittämiseksi, onko sillä vaarallisuusominaisuuksia, joko laskentamenetelmän tai vaiheen 4 mukaisen testauksen avulla?

Vaihe 3: Onko jätteen koostumuksesta saatavilla riittävästi tietoa sen selvittämiseksi, onko sillä vaarallisuusominaisuuksia, joko laskentamenetelmän tai vaiheen 4 mukaisen testauksen avulla?

Riittävien tietojen saaminen vaarallisten aineiden esiintymisestä jätteessä ja niiden pitoisuudesta sen määrittämiseksi, onko jätteellä mahdollisesti jokin vaarallisuusominaisuuksista HP1–HP15, on tärkeä vaihe jätteen luokittelussa. Riippumatta siitä, mikä vaiheessa 4 kuvailluista menetelmistä vaarallisuusominaisuuksien arvioimiseksi (laskenta vai testaus) valitaan, tarvitaan tiettyjä tietoja jätteen koostumuksesta. On useita tapoja hankkia tietoa jätteen koostumuksesta, siinä esiintyvistä vaarallisista aineista ja jätteellä mahdollisesti olevista vaarallisuusominaisuuksista. Niitä ovat seuraavat:

| — | tiedot ”jätettä tuottavasta” valmistus- tai kemiallisesta prosessista ja sen panosaineista ja välituotteista asiantuntijalausunnot mukaan lukien (hyödyllisiä lähteitä saattavat olla esimerkiksi BREF-asiakirjat, teollisten prosessien käsikirjat, prosessikuvaukset ja tuottajan toimittamat panosmateriaaliluettelot) |
| --- | --- |

—

tiedot ”jätettä tuottavasta” valmistus- tai kemiallisesta prosessista ja sen panosaineista ja välituotteista asiantuntijalausunnot mukaan lukien (hyödyllisiä lähteitä saattavat olla esimerkiksi BREF-asiakirjat, teollisten prosessien käsikirjat, prosessikuvaukset ja tuottajan toimittamat panosmateriaaliluettelot)

| — | aineen tai esineen alkuperäisen tuottajan ennen aineen tai esineen muuttumista jätteeksi toimittamat tiedot, kuten käyttöturvallisuustiedotteet, tuotteen merkinnät tai tuoteselosteet (ks. lähemmin liite 2) |
| --- | --- |

—

aineen tai esineen alkuperäisen tuottajan ennen aineen tai esineen muuttumista jätteeksi toimittamat tiedot, kuten käyttöturvallisuustiedotteet, tuotteen merkinnät tai tuoteselosteet (ks. lähemmin liite 2)

| — | jäsenvaltioiden tasolla saatavilla olevat jäteanalyysien tietokannat |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden tasolla saatavilla olevat jäteanalyysien tietokannat

| — | jätteen näytteenotto ja kemiallinen analyysi (ks. liite 4). |
| --- | --- |

—

jätteen näytteenotto ja kemiallinen analyysi (ks. liite 4).

Kun jätteen koostumuksesta on kerätty tietoa, on mahdollista arvioida, luokitellaanko tunnistetut aineet vaarallisiksi eli annetaanko niille vaaralausekekoodi (ks. laatikko 12). Sen määrittämiseksi, luokitellaanko jätteeseen sisältyvät aineet vaarallisiksi, ja lisätietojen hankkimiseksi niistä vaaraluokista ja -kategorioista, joihin aineet voidaan luokitella CLP-asetuksen mukaan, kehotetaan tutustumaan liitteessä 2 annettuihin ohjeisiin.

| Vaaralausekekoodit

  Se, katsotaanko kyseessä olevan jätteen ainesosiksi tunnistetut aineet vaarallisiksi aineiksi, on arvioitava luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevien perusteiden mukaan. Tässä yhteydessä hyödyllisiä tietolähteitä on tämän asiakirjan liitteessä 2.
  On syytä huomata, että CLP-asetuksessa käyttöön otettavat vaaralausekkeet määritellään seuraavasti:

  ’vaaralausekkeella’ tarkoitetaan tiettyä vaaraluokkaa ja -kategoriaa koskevaa lausetta, joka kuvaa vaarallisen aineen tai seoksen vaarojen luonnetta sekä tarvittaessa vaaran astetta;

  Seuraavassa on CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukosta 3.1 peräisin oleva esimerkki vaaralausekekoodista ja annetusta vaaraluokasta ja -kategoriasta:








  Vaaralauseke: | Kuvaus: | Vaaraluokka ja vaarakategoria: |
| --- | --- | --- |
| H330 | Tappavaa hengitettynä | Acute Tox. 2 |

Vaaralausekekoodit

Vaaralausekekoodit

Se, katsotaanko kyseessä olevan jätteen ainesosiksi tunnistetut aineet vaarallisiksi aineiksi, on arvioitava luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevien perusteiden mukaan. Tässä yhteydessä hyödyllisiä tietolähteitä on tämän asiakirjan liitteessä 2.

On syytä huomata, että CLP-asetuksessa käyttöön otettavat vaaralausekkeet määritellään seuraavasti:

’vaaralausekkeella’ tarkoitetaan tiettyä vaaraluokkaa ja -kategoriaa koskevaa lausetta, joka kuvaa vaarallisen aineen tai seoksen vaarojen luonnetta sekä tarvittaessa vaaran astetta;

’vaaralausekkeella’ tarkoitetaan tiettyä vaaraluokkaa ja -kategoriaa koskevaa lausetta, joka kuvaa vaarallisen aineen tai seoksen vaarojen luonnetta sekä tarvittaessa vaaran astetta;

Seuraavassa on CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukosta 3.1 peräisin oleva esimerkki vaaralausekekoodista ja annetusta vaaraluokasta ja -kategoriasta:

Vaaralauseke:

Vaaralauseke:

Kuvaus:

Kuvaus:

Vaaraluokka ja vaarakategoria:

Vaaraluokka ja vaarakategoria:

H330

Tappavaa hengitettynä

Acute Tox. 2

Ensimmäinen numero H-kirjaimen jälkeen edustaa vaarakategoriaa (2 – fysikaaliset vaarat, 3 – terveyteen liittyvät vaarat, 4 – ympäristöön liittyvät vaarat), toinen ja kolmas numero ovat vaaralausekekoodeja ryhmiksi liittäviä peräkkäisiä numeroita. Tietoja aineille annetuista vaaralausekekoodeista on liitteessä 2.

| Laatikko 12: | Huomautus luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevista perusteista: Vaaralausekekoodit |
| --- | --- |

Laatikko 12:

Laatikko 12:

Huomautus luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevista perusteista: Vaaralausekekoodit

On huomattava, että jos harkitaan vaarallisuusominaisuuksien suoraa testausta (joka tavallisesti tehdään fysikaalisille vaarallisuusominaisuuksille, ks. vaihe 4), tarkasteltavana olevan jätteen kemiallinen analyysi ei ehkä ole tarpeen. Sen sijaan muut edellä mainitut tietolähteet saattavat jo antaa viitteitä siitä, onko järkevää suorittaa tiettyjen vaarallisuusominaisuuksien kohdennettu suora testaus.

Jos harkitaan tarkasteltavana olevan jätteen näytteenottoa ja kemiallista analyysia sen kemiallisen koostumuksen määrittämiseksi (esimerkiksi vaiheessa 4 kuvatun vaarallisten ominaisuuksien laskennallisen arvioinnin suorittamiseksi), on syytä perehtyä liitteeseen 4.

Jätteen luokittelusta vastaavien odotetaan toteuttavan kaikki kohtuulliset toimet jätteen koostumuksen ja vaarallisuusominaisuuksien määrittämiseksi ennen tätä vaihetta.

Jos jätteen koostumuksesta kerättyjen tietojen perusteella (kaikki edellä esitetyt vaihtoehdot huomioon ottaen) ei ole mahdollista päätellä tai arvioida jätteellä olevia vaarallisuusominaisuuksia sen paremmin laskemalla kuin seuraavan vaiheen 4 mukaisella jätteen testauksella, toiminnanharjoittajan olisi harkittava jätteen luokittelua vaaralliseksi (tarvittaessa kuultuaan toimivaltaista viranomaista).

On syytä huomata, että vaikka suoria testimenetelmiä on käytettävissä eräitä vaarallisuusominaisuuksia varten, kuten vaiheessa 4 kuvataan, niitä ei ole kaikille vaarallisuusominaisuuksille. Näin ollen suoraa testausta ei voida käyttää koostumukseltaan tuntemattoman jätteen luokittelemiseksi täysin vaarattomaksi.

3.2.2   Vaihe 4: Onko jätteellä jokin vaarallisuusominaisuuksista HP1–HP15?

Vaihe 4: Onko jätteellä jokin vaarallisuusominaisuuksista HP1–HP15?

Kuten 2.1.1 luvussa todettiin ja tämän asiakirjan liitteessä 3 tarkemmin selostetaan, jätepuitedirektiivin liitteessä III kuvaillaan 15 ominaisuutta (HP1–HP15), jotka tekevät jätteistä vaarallisia. Taulukossa 1 on yleiskatsaus näistä vaarallisuusominaisuuksista.

Taulukko 1

Taulukko 1

Ominaisuudet, jotka tekevät jätteistä vaarallisia (jätepuitedirektiivin liitteessä III esitetty kuvaus)

Ominaisuudet, jotka tekevät jätteistä vaarallisia (jätepuitedirektiivin liitteessä III esitetty kuvaus)

| Vaarallisuusominaisuudet |
| --- |
| HP 1 | Räjähtävä |
| HP 2 | Hapettava |
| HP 3 | Syttyvä |
| HP 4 | Ärsyttävä – ihoärsytys ja silmävaurio |
| HP 5 | Elinkohtaisesti myrkyllinen (STOT)/aspiraatiovaara |
| HP 6 | Välitön myrkyllisyys |
| HP 7 | Syöpää aiheuttava |
| HP 8 | Syövyttävä |
| HP 9 | Tartuntavaarallinen |
| HP 10 | Lisääntymiselle vaarallinen |
| HP 11 | Perimän muutoksia aiheuttava |
| HP 12 | Välittömästi myrkyllistä kaasua vapauttava |
| HP 13 | Herkistävä |
| HP 14 | Ympäristölle vaarallinen |
| HP 15 | Jätteet, joilla voi olla jokin edellä luetelluista vaarallisista ominaisuuksista, jota alkuperäisellä jätteellä ei suoranaisesti ollut |

Vaarallisuusominaisuudet

HP 1

Räjähtävä

HP 2

Hapettava

HP 3

Syttyvä

HP 4

Ärsyttävä – ihoärsytys ja silmävaurio

HP 5

Elinkohtaisesti myrkyllinen (STOT)/aspiraatiovaara

HP 6

Välitön myrkyllisyys

HP 7

Syöpää aiheuttava

HP 8

Syövyttävä

HP 9

Tartuntavaarallinen

HP 10

Lisääntymiselle vaarallinen

HP 11

Perimän muutoksia aiheuttava

HP 12

Välittömästi myrkyllistä kaasua vapauttava

HP 13

Herkistävä

HP 14

Ympäristölle vaarallinen

HP 15

Jätteet, joilla voi olla jokin edellä luetelluista vaarallisista ominaisuuksista, jota alkuperäisellä jätteellä ei suoranaisesti ollut

Kun vaihe 3 on saatettu päätökseen, käytettävissä pitäisi olla riittävästi tietoa tarkasteltavana olevan jätteen koostumuksesta. Tämä tarkoittaa, että käytettävissä pitäisi olla riittävästi tietoja jätteen sisältämistä vaarallisista aineista ja niiden luokituksista (onko niille esimerkiksi annettu jotain CLP-asetuksen mukaisia merkityksellisiä vaaralausekekoodeja) siinä määrin, että jätteellä mahdollisesti olevien vaarallisuusominaisuuksien selvittämiseksi voidaan käyttää vähintään yhtä seuraavista menetelmistä:

| — | lasketaan, saavuttavatko tai ylittävätkö tarkasteltavana olevassa jätteessä esiintyvien aineiden pitoisuudet vaaralausekekoodeihin perustuvat raja-arvot (yksittäin ominaisuuksista HP4–HP14 riippuen, ks. liite 3) |
| --- | --- |

—

lasketaan, saavuttavatko tai ylittävätkö tarkasteltavana olevassa jätteessä esiintyvien aineiden pitoisuudet vaaralausekekoodeihin perustuvat raja-arvot (yksittäin ominaisuuksista HP4–HP14 riippuen, ks. liite 3)

lasketaan

| — | testataan, onko jätteellä vaarallisuusominaisuuksia vai ei. |
| --- | --- |

—

testataan, onko jätteellä vaarallisuusominaisuuksia vai ei.

testataan

Liitteessä 3 on yksityiskohtainen kuvaus ja ohjeet siitä, miten yksittäiset vaarallisuusominaisuudet HP1–HP15 arvioidaan laskemalla tai testaamalla.

laskemalla

testaamalla

Laskentamenetelmän osalta olisi huomattava, että esimerkiksi tarkasteltavana olevan jätteen näytteenoton ja kemiallisen analyysin avulla määritettyjä vaarallisten aineiden pitoisuusarvoja on verrattava jätepuitedirektiivin liitteessä III lueteltuihin pitoisuusrajoihin. Nämä pitoisuusrajat koskevat jätteen tilaa silloin, kun jätteen luokittelu suoritetaan, eli jätteen tuorepainoa. Monissa analyysimenetelmissä tulokset kuitenkin eritellään kuivapainon perusteella. Tästä syystä kuiva-aineen perusteella ilmaistut analyysiarvot on oikaistava jätteen kosteuspitoisuudella, jotta määritetään aineen pitoisuus alkuperäisessä jätteessä sellaisena kuin sitä myöhemmin käsitellään. Jätteen luokittelijoiden olisi oltava tietoisia siitä, että laboratoriot ilmaisevat usein tulokset kuiva-aineen perusteella, ja huolehdittava tarkasti siitä, että he tietävät, mihin analyysitulokset perustuvat. Jätteen luokittelu on suoritettava (joko alun perin testattujen tai kuivapainoluvuista muunnettujen) tuorepainojen perusteella. Lisäksi on myös huomautettava nimenomaisesti, että jätepuitedirektiivin 7 artiklan 4 kohdassa ei sallita jätteen laimentamista tai sekoittamista vaarallisten aineiden alkuperäisten pitoisuuksien alentamiseksi.

Laskentamenetelmän

Samoin on syytä huomata, että jätepuitedirektiivin liitteessä III määriteltyjä pitoisuusrajoja ei sovelleta massiivisessa muodossa oleviin puhtaisiin metalliseoksiin (jos ne eivät ole vaarallisten aineiden saastuttamia). Lisätietoja metalliseosten luokittelusta on liitteessä 1 olevassa 1.5.6 jaksossa.

Lisäohjeita jätteen näytteenotosta ja kemiallisista analyyseista laskentamenetelmän käyttämiseksi on liitteessä 4.

Suora testaus, jolla määritetään, onko jätteellä jokin tietty vaarallisuusominaisuus, saattaa olla asianmukaista joissakin tapauksissa eräiden vaarallisuusominaisuuksien (esimerkiksi ominaisuuksien HP 1 ”Räjähtävä”, HP 2 ”Hapettava” ja HP 3 ”Syttyvä” kaltaisten fysikaalisten ominaisuuksien) kohdalla.

Suora testaus

Jäteluettelon liitteessä todetaan seuraavaa:

”Jos jätteen vaarallinen ominaisuus on arvioitu testillä ja käyttämällä direktiivin 2008/98/EY liitteessä III ilmoitettuja vaarallisten aineiden pitoisuuksia, testin tulokset jäävät voimaan.”

Lopuksi, jos jätteellä on yksi tai useampi 15 vaarallisuusominaisuudesta, sille on annettava vastaava MH-nimike. Jos jätteellä taas ei ole vaarallisuusominaisuuksia, on suoritettava vaihe 5, jossa tarkistetaan, sisältääkö jäte tiettyjä POP-yhdisteitä yli niitä koskevien raja-arvojen. Tämä on viimeinen vaihe, jonka jälkeen tarkasteltavana olevalle jätteelle voidaan antaa MH- tai MNH-nimike.

3.2.3   Vaihe 5: Onko todennäköistä tai tiedetäänkö, että jäte sisältää jäteluettelon liitteessä (2 kohdan kolmas luetelmakohta) mainittuja POP-yhdisteitä?

Vaihe 5: Onko todennäköistä tai tiedetäänkö, että jäte sisältää jäteluettelon liitteessä (2 kohdan kolmas luetelmakohta) mainittuja POP-yhdisteitä?

Viimeinen vaihe jätteen luokittelussa vaaralliseksi tai vaarattomaksi on määrittää, sisältääkö jäte jäteluettelon liitteessä (2 kohdan kolmas luetelmakohta) mainittuja POP-yhdisteitä, ja tarkemmin sanottuna, ylittääkö sen tiettyjen POP-yhdisteiden pitoisuus POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa säädetyt raja-arvot. Liitteessä 1 olevassa 1.5.10 jaksossa on tätä koskeva yksityiskohtainen yleiskatsaus, joka sisältää luettelon huomioon otettavista POP-yhdisteistä ja niitä koskevista pitoisuusrajoista.

Jos jäte ei sisällä kyseisiä POP-yhdisteitä tai sen POP-yhdistepitoisuus alittaa pitoisuusrajat, sille annetaan MNH-nimike. Muussa tapauksessa annetaan MH-nimike.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

1

(2)  Komission päätös 2000/532/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY mukaisen jäteluettelon laatimisesta (EYVL L 226, 6.9.2000, s. 3).

2

(3)  Kesäkuussa 2015 järjestettiin kuukauden kestänyt sidosryhmien kuuleminen, ks. http://ec.europa.eu/environment/waste/hazardous_index.htm. Sidosryhmien työpajaseminaari järjestettiin Brysselissä 30. kesäkuuta 2015.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

4

(5)  Komission päätös 2000/532/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY mukaisen jäteluettelon laatimisesta (EYVL L 226, 6.9.2000, s. 3).

5

(6)  Euroopan komissio – Ympäristöasioiden pääosasto (2013): Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste, ks. http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf

6

(7)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

8

(9)  Komission asetus (EU) N:o 1357/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY liitteen III korvaamisesta (EUVL L 365, 19.12.2014, s. 89).

9

(10)  Neuvoston asetus (EU) 2017/997, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY liitteen III muuttamisesta vaarallisuusominaisuuden HP 14 ”ympäristölle vaarallinen” osalta (EUVL L 150, 14.6.2017, s. 1).

10

(11)  Komission päätös 2000/532/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY mukaisen jäteluettelon laatimisesta (EYVL L 226, 6.9.2000, s. 3).

11

(12)  Komission päätös 2014/955/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, jäteluettelosta annetun päätöksen 2000/532/EY muuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY mukaisesti (EUVL L 370, 30.12.2014, s. 44).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta (EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1).

13

(14)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, kaivannaisteollisuuden jätehuollosta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta – Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistus (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 15).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 850/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, pysyvistä orgaanisista yhdisteistä ja direktiivin 79/117/ETY muuttamisesta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 7).

18

(19)  On syytä mainita, että eräät EU:n jäsenvaltiot soveltavat tiettyihin POP-yhdisteisiin tiukempia raja-arvoja.

19

(20)  Jäteluetteloon kirjatut POP-yhdisteet ovat niin kutsuttuja ”vanhoja POP-yhdisteitä”. Näin ollen vain jätteet, jotka sisältävät ”vanhoja POP-yhdisteitä” matalan POP-pitoisuuden raja-arvon ylittävinä pitoisuuksina, katsotaan vaarallisiksi.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/18/EU, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta sekä neuvoston direktiivin 96/82/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 197, 24.7.2012, s. 1).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/19/EU, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 197, 24.7.2012, s. 38).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/66/EY, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista ja direktiivin 91/157/ETY kumoamisesta (EUVL L 266, 26.9.2006, s. 1).

23

---

LIITTEET

komission tiedonantoon – Tekniset ohjeet jätteiden luokittelusta

SISÄLLYSLUETTELO

| LIITE 1: Selityksin varustettu jäteluettelo | 21 |
| --- | --- |

| 1.1 | Jäteluettelon rakenne | 21 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Asianmukaisen nimikkeen määrittäminen | 24 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Selityksin varustettu jäteluettelo | 27 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.3 | Esimerkkejä kompleksisten nimikkeiden luokittelusta | 62 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Pakkausjätteet ja sisältö | 62 |
| --- | --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet (WEEE) | 64 |
| --- | --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Romuajoneuvot | 66 |
| --- | --- | --- |

1.3.3

| 1.4 | Esimerkkejä tiettyjen jätetyyppien tiettyjen ainesosien arviointia varten | 67 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Orgaaniset ainesosat ja erityiset kemialliset yhdisteet | 67 |
| --- | --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | Otsonikerrosta heikentävät aineet | 69 |
| --- | --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Asbesti | 71 |
| --- | --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | Kalsiumoksidia ja kalsiumhydroksidia sisältävät jätteet | 72 |
| --- | --- | --- |

1.4.4

| 1.4.5 | Kivihiilitervaa ja bitumia sisältävät jätteet | 74 |
| --- | --- | --- |

1.4.5

| 1.4.6 | Metallit ja metalliseokset | 75 |
| --- | --- | --- |

1.4.6

| 1.4.7 | Orgaaniset peroksidit | 76 |
| --- | --- | --- |

1.4.7

| 1.4.8 | Kumijätteet | 77 |
| --- | --- | --- |

1.4.8

| 1.4.9 | Muovijätteet | 78 |
| --- | --- | --- |

1.4.9

| 1.4.10 | POP-yhdisteitä sisältävät jätteet | 80 |
| --- | --- | --- |

1.4.10

| LIITE 2: Vaarallisia aineita koskevat tietolähteet ja tietopohja | 83 |
| --- | --- |

| 2.1 | Aineiden luokittelu vaarallisiksi CLP-asetuksen mukaisesti | 83 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Aineiden yhdenmukainen luokittelu | 83 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Itse tehdyt luokitukset | 84 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Luokitusten ja merkintöjen luettelo hakuvälineenä | 84 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | Tiedot jätteeksi muuttuvien aineiden/seosten koostumuksesta, ominaisuuksista ja jätehuollosta | 85 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Muita tietolähteitä | 86 |
| --- | --- | --- |

2.3

| LIITE 3: Erityiset lähestymistavat vaarallisuusominaisuuksien (HP1–HP15) määrittämiseksi | 87 |
| --- | --- |

| 3.1 | Ominaisuuden HP 1 määrittäminen: Räjähtävä | 87 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ominaisuuden HP 2 määrittäminen: Hapettava | 88 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ominaisuuden HP 3 määrittäminen: Syttyvä | 91 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ominaisuuden HP 4 määrittäminen: Ärsyttävä – ihoärsytys ja silmävaurio | 96 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ominaisuuden HP 5 määrittäminen: Elinkohtainen myrkyllisyys (STOT) / aspiraatiovaara | 99 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ominaisuuden HP 6 määrittäminen: Välitön myrkyllisyys | 102 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ominaisuuden HP 7 määrittäminen: Syöpää aiheuttava | 105 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ominaisuuden HP 8 määrittäminen: Syövyttävä | 106 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ominaisuuden HP 9 määrittäminen: Tartuntavaarallinen | 108 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ominaisuuden HP 10 määrittäminen: Lisääntymiselle vaarallinen | 111 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ominaisuuden HP 11 määrittäminen: Perimää vaurioittava | 113 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 3.12 | Ominaisuuden HP 12 määrittäminen: Välittömästi myrkyllistä kaasua vapauttava | 114 |
| --- | --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ominaisuuden HP 13 määrittäminen: Herkistävä | 118 |
| --- | --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ominaisuuden HP 14 määrittäminen: Ympäristölle vaaralliset aineet | 119 |
| --- | --- | --- |

3.14

| 3.15 | Ominaisuuden HP 15 määrittäminen: Jätteet, joilla voi olla jokin edellä luetelluista vaarallisista ominaisuuksista, jota alkuperäisellä jätteellä ei suoranaisesti ollut | 122 |
| --- | --- | --- |

3.15

| LIITE 4: Jätteiden näytteenotto ja kemiallinen analyysi | 124 |
| --- | --- |

| 4.1 | Näytteenotto | 124 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Näytteenottoa koskeva kehys | 124 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Näytteenottomenetelmä | 126 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Eri jätetyyppejä koskevat näytteenottostandardit | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Näytteenottostrategiat homogeenisuuden/heterogeenisuuden huomioon ottamiseksi | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Näytteenoton tilastollinen lähestymistapa | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.5

| 4.2 | Jätteen kemiallinen analyysi | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Realistisen huonoimman tapauksen aineet | 131 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 158 | Ryhmänimikkeet | 132 |
| --- | --- | --- |

158

| LIITE 5: Lähteet ja ulkoiset viitteet | 134 |
| --- | --- |

---

LIITE 1

Selityksin varustettu jäteluettelo

1.1.   
  Jäteluettelon rakenne

Jäteluetteloa, sellaisena kuin se on vahvistettu päätöksellä 2000/532/EY ja muutettuna päätöksellä 2014/955/EU, sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2015.

Jäteluettelo sisältää 20 nimikeryhmää (kaksinumeroiset koodit, vrt. jäljempänä oleva taulukko 1). Nämä nimikeryhmät jakautuvat edelleen alanimikeryhmiin (nelinumeroiset koodit) ja nimikkeisiin (kuusinumeroiset koodit). Seuraavassa annetaan esimerkit nimikeryhmästä, alanimikeryhmästä ja nimikkeestä:

| Nimikeryhmä | : | 20 YHDYSKUNTAJÄTTEET (KOTITALOUSJÄTTEET JA NIIHIN RINNASTETTAVAT KAUPAN, TEOLLISUUDEN JA MUIDEN LAITOSTEN JÄTTEET), ERILLISKERÄTYT JAKEET MUKAAN LUETTUINA |
| --- | --- | --- |
| Alanimikeryhmä | : | 20 01 erilliskerätyt jakeet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 15 01) |
| Nimike | : | 20 01 02 lasi |

Nimikeryhmä

:

20 YHDYSKUNTAJÄTTEET (KOTITALOUSJÄTTEET JA NIIHIN RINNASTETTAVAT KAUPAN, TEOLLISUUDEN JA MUIDEN LAITOSTEN JÄTTEET), ERILLISKERÄTYT JAKEET MUKAAN LUETTUINA

Alanimikeryhmä

:

20 01 erilliskerätyt jakeet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 15 01)

Nimike

:

20 01 02 lasi

Jätettä luokiteltaessa on ensin varmistettava, että jäte kuuluu nimikeryhmäkoodin soveltamisalaan. Jos näin on, seuraavaksi on tarkistettava, kuuluuko se alanimikeryhmäkoodin soveltamisalaan. Vasta sitten voidaan etsiä sopivaa koodia.

Edellä mainitun nimikkeellä 20 01 02 luokitellun jäte-esimerkin kohdalla tämä tarkoittaa, että

| — | jätteen on oltava peräisin kotitalouksista tai kotitalouksien kaltaisista kaupan, teollisuuden ja muiden laitosten jätteistä (kuuluakseen nimikeryhmän 20 soveltamisalaan) |
| --- | --- |

—

jätteen on oltava peräisin kotitalouksista tai kotitalouksien kaltaisista kaupan, teollisuuden ja muiden laitosten jätteistä (kuuluakseen nimikeryhmän 20 soveltamisalaan)

| — | jätteen on oltava erilliskerättyä (kuuluakseen alanimikeryhmän 20 01 soveltamisalaan) ja |
| --- | --- |

—

jätteen on oltava erilliskerättyä (kuuluakseen alanimikeryhmän 20 01 soveltamisalaan) ja

| — | jätteen on koostuttava lasista |
| --- | --- |

—

jätteen on koostuttava lasista

| — | mutta se ei saa olla lasipakkaus, koska pakkausjäte ei koodinsa perusteella kuulu alanimikeryhmään 20 01 ja sille on annettava nimikeryhmään 15 (pakkausjäte) kuuluva nimike. |
| --- | --- |

—

mutta se ei saa olla lasipakkaus, koska pakkausjäte ei koodinsa perusteella kuulu alanimikeryhmään 20 01 ja sille on annettava nimikeryhmään 15 (pakkausjäte) kuuluva nimike.

Jäteluettelossa vahvistettu jäteluettelon nimikeryhmien ensisijaisuusjärjestys

Nimikeryhmät (kaksinumeroiset koodit) voidaan luokitella kolmeen eri ryhmään, joita on – noudattaen jäteluettelon liitteessä vahvistettua ennalta määrättyä järjestystä – tarkasteltava pyrittäessä määrittämään aina vaaralliseksi tai vaarattomaksi luokiteltava nimike tai rinnakkaisnimike, joka parhaiten vastaa tutkittavana olevaa jätettä. Ryhmät ovat seuraavat:

| A. | 01–12 ja 17–20

  jätteen alkuperään liittyvät nimikeryhmät |
| --- | --- |
| B. | 13–15

  jätelajiin liittyvät nimikeryhmät |
| C. | 16

  jätteitä, joita ei ole mainittu muualla luettelossa, koskeva nimikeryhmä |

A.

01–12 ja 17–20

jätteen alkuperään liittyvät nimikeryhmät

B.

13–15

jätelajiin liittyvät nimikeryhmät

C.

16

jätteitä, joita ei ole mainittu muualla luettelossa, koskeva nimikeryhmä

Ensimmäisenä on tärkeää tarkastella nimikeryhmiä 01–12 ja 17–20 (lukuun ottamatta niiden yleisiä nimikkeitä, jotka päättyvät numeroihin 99), joissa jäte luokitellaan sen lähteen tai teollisuusalan, jolta se on peräisin, mukaan. Sen sijaan, että tarkasteltaisiin teollisuuden, jossa jäte syntyy, yleistä tyyppiä, pitäisi tarkastella ennemminkin kyseistä teollista prosessia. Yksi esimerkki on autoteollisuudessa syntyvä jäte: prosessin mukaan jäte voidaan luokitella nimikeryhmään 12 (metallien ja muovien muovauksessa sekä fysikaalisessa ja mekaanisessa pintakäsittelyssä syntyvät jätteet), nimikeryhmään 11 (metallien ja muiden materiaalien kemiallisessa pintakäsittelyssä ja pinnoittamisessa syntyvät jätteet; ei-rautametallien hydrometallurgia) tai 08 (pinnoitteiden (maalien, lakkojen, lasimaisten emalien), liimojen, tiivistysmassojen sekä painovärien valmistuksessa, jalostuksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet). Näiden nimikeryhmien 99-koodia ei pidä käyttää tässä vaiheessa.

Jos nimikeryhmistä 01–12 ja 17–20 ei löydy sopivaa jätekoodia, seuraavat määrättyä ensisijaisuusjärjestystä noudattaen tarkistettavat nimikeryhmät ovat 13–15 (lukuun ottamatta niiden yleisiä nimikkeitä, jotka päättyvät numeroihin 99). Nämä nimikeryhmät liittyvät itse jätteen laatuun, esimerkiksi pakkaukset.

Jos mikään näistä jätekoodeista ei sovellu kyseiselle jätteelle, jäte luokitellaan nimikeryhmän 16 mukaisesti (lukuun ottamatta sen yleisiä nimikkeitä, jotka päättyvät numeroihin 99), joka sisältää sekalaisen ryhmän jätevirtoja, joita ei voida muuten nimenomaisesti liittää tiettyyn prosessiin tai alaan, kuten sähkö- ja elektroniikkalaiteromu tai romuajoneuvot.

Jos jätettä ei voida kohdistaa järkevästi myöskään mihinkään nimikeryhmään 16 kuuluvaan nimikkeeseen, etsitään edellä ensimmäisessä vaiheessa luokiteltua jätteen alkuperää vastaavassa luettelon jaksossa oleva sopiva koodi 99 (jätteet, joita ei ole mainittu muualla).

Sopivimman nimikkeen löytäminen on tärkeä vaihe jätteen luokittelussa ja vaatii toimijalta asianmukaista ja rehellistä harkintaa, joka perustuu hänen tietoonsa jätteen alkuperästä ja prosessista, jossa se syntyy, sekä sen mahdollisesta koostumuksesta. Liitteessä 1.2 annetaan yksityiskohtaisempia tietoja luettelon käytöstä ja sen ennalta määrätystä ensisijaisuusjärjestyksestä ja esitetään vuokaaviossa yhteenveto jo annetuista tiedoista (ks. kaavio 1).

Taulukko 1

Jäteluettelon nimikeryhmät

| KOODI | NIMIKERYHMÄN KUVAUS | ENSISIJAISUUS |
| --- | --- | --- |
| 01 | MINERAALIEN TUTKIMISESSA, HYÖDYNTÄMISESSÄ, LOUHIMISESSA SEKÄ FYSIKAALISESSA JA KEMIALLISESSA KÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET | A |
| 02 | MAATALOUDESSA, PUUTARHATALOUDESSA, VESIVILJELYSSÄ, METSÄTALOUDESSA, METSÄSTYKSESSÄ, KALASTUKSESSA SEKÄ ELINTARVIKKEIDEN VALMISTUKSESSA JA JALOSTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 03 | PUUN KÄSITTELYSSÄ SEKÄ LEVYJEN JA HUONEKALUJEN, MASSAN, PAPERIN JA KARTONGIN VALMISTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 04 | NAHKA-, TURKIS- JA TEKSTIILITEOLLISUUDEN JÄTTEET |
| 05 | ÖLJYNJALOSTUKSESSA, MAAKAASUN PUHDISTUKSESSA JA HIILEN PYROLYYTTISESSÄ KÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 06 | EPÄORGAANISISSA KEMIAN PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 07 | ORGAANISISSA KEMIAN PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 08 | PINNOITTEIDEN (MAALIEN, LAKKOJEN, LASIMAISTEN EMALIEN), LIIMOJEN, TIIVISTYSMASSOJEN SEKÄ PAINOVÄRIEN VALMISTUKSESSA, JALOSTUKSESSA, JAKELUSSA JA KÄYTÖSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 09 | VALOKUVATEOLLISUUDEN JÄTTEET |
| 10 | TERMISISSÄ PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 11 | METALLIEN JA MUIDEN MATERIAALIEN KEMIALLISESSA PINTAKÄSITTELYSSÄ JA PINNOITTAMISESSA SEKÄ EI-RAUTAMETALLIEN HYDROMETALLURGIASSA SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 12 | METALLIEN JA MUOVIEN MUOVAUKSESSA SEKÄ FYSIKAALISESSA JA MEKAANISESSA PINTAKÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 13 | ÖLJYJÄTTEET JA POLTTONESTEJÄTTEET (LUKUUN OTTAMATTA RUOKAÖLJYJÄ JA NIMIKERYHMIÄ 05 JA 12) | B |
| 14 | ORGAANISTEN LIUOTTIMIEN, JÄÄHDYTYSAINEIDEN JA PONNEKAASUJEN JÄTTEET (LUKUUN OTTAMATTA NIMIKERYHMIÄ 07 JA 08) |
| 15 | PAKKAUKSET; ABSORBOIMISAINEET, PUHDISTUSLIINAT, SUODATINMATERIAALIT JA SUOJAVAATTEET (JOITA EI OLE MUUALLA MÄÄRITELTY) |
| 16 | JÄTTEET, JOITA EI OLE MAINITTU MUUALLA LUETTELOSSA | C |
| 17 | RAKENTAMISESSA JA PURKAMISESSA SYNTYVÄT JÄTTEET (PILAANTUNEILTA ALUEILTA KAIVETUT MAA-AINEKSET MUKAAN LUETTUINA) | A |
| 18 | IHMISTEN JA ELÄINTEN TERVEYDEN HOIDOSSA TAI SIIHEN LIITTYVÄSSÄ TUTKIMUSTOIMINNASSA SYNTYVÄT JÄTTEET (LUKUUN OTTAMATTA KEITTIÖ- JA RAVINTOLAJÄTTEITÄ, JOTKA EIVÄT OLE SYNTYNEET VÄLITTÖMÄSSÄ HOITOTOIMINNASSA) |
| 19 | JÄTEHUOLTOLAITOKSISSA, ERILLISISSÄ JÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA SEKÄ IHMISTEN KÄYTTÖÖN TAI TEOLLISUUSKÄYTTÖÖN TARKOITETUN VEDEN VALMISTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET |
| 20 | YHDYSKUNTAJÄTTEET (KOTITALOUSJÄTTEET JA NIIHIN RINNASTETTAVAT KAUPAN, TEOLLISUUDEN JA MUIDEN LAITOSTEN JÄTTEET), ERILLISKERÄTYT JAKEET MUKAAN LUETTUINA |

KOODI

NIMIKERYHMÄN KUVAUS

ENSISIJAISUUS

01

MINERAALIEN TUTKIMISESSA, HYÖDYNTÄMISESSÄ, LOUHIMISESSA SEKÄ FYSIKAALISESSA JA KEMIALLISESSA KÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET

A

02

MAATALOUDESSA, PUUTARHATALOUDESSA, VESIVILJELYSSÄ, METSÄTALOUDESSA, METSÄSTYKSESSÄ, KALASTUKSESSA SEKÄ ELINTARVIKKEIDEN VALMISTUKSESSA JA JALOSTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET

03

PUUN KÄSITTELYSSÄ SEKÄ LEVYJEN JA HUONEKALUJEN, MASSAN, PAPERIN JA KARTONGIN VALMISTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET

04

NAHKA-, TURKIS- JA TEKSTIILITEOLLISUUDEN JÄTTEET

05

ÖLJYNJALOSTUKSESSA, MAAKAASUN PUHDISTUKSESSA JA HIILEN PYROLYYTTISESSÄ KÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET

06

EPÄORGAANISISSA KEMIAN PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET

07

ORGAANISISSA KEMIAN PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET

08

PINNOITTEIDEN (MAALIEN, LAKKOJEN, LASIMAISTEN EMALIEN), LIIMOJEN, TIIVISTYSMASSOJEN SEKÄ PAINOVÄRIEN VALMISTUKSESSA, JALOSTUKSESSA, JAKELUSSA JA KÄYTÖSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET

09

VALOKUVATEOLLISUUDEN JÄTTEET

10

TERMISISSÄ PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET

11

METALLIEN JA MUIDEN MATERIAALIEN KEMIALLISESSA PINTAKÄSITTELYSSÄ JA PINNOITTAMISESSA SEKÄ EI-RAUTAMETALLIEN HYDROMETALLURGIASSA SYNTYVÄT JÄTTEET

12

METALLIEN JA MUOVIEN MUOVAUKSESSA SEKÄ FYSIKAALISESSA JA MEKAANISESSA PINTAKÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET

13

ÖLJYJÄTTEET JA POLTTONESTEJÄTTEET (LUKUUN OTTAMATTA RUOKAÖLJYJÄ JA NIMIKERYHMIÄ 05 JA 12)

B

14

ORGAANISTEN LIUOTTIMIEN, JÄÄHDYTYSAINEIDEN JA PONNEKAASUJEN JÄTTEET (LUKUUN OTTAMATTA NIMIKERYHMIÄ 07 JA 08)

15

PAKKAUKSET; ABSORBOIMISAINEET, PUHDISTUSLIINAT, SUODATINMATERIAALIT JA SUOJAVAATTEET (JOITA EI OLE MUUALLA MÄÄRITELTY)

16

JÄTTEET, JOITA EI OLE MAINITTU MUUALLA LUETTELOSSA

C

17

RAKENTAMISESSA JA PURKAMISESSA SYNTYVÄT JÄTTEET (PILAANTUNEILTA ALUEILTA KAIVETUT MAA-AINEKSET MUKAAN LUETTUINA)

A

18

IHMISTEN JA ELÄINTEN TERVEYDEN HOIDOSSA TAI SIIHEN LIITTYVÄSSÄ TUTKIMUSTOIMINNASSA SYNTYVÄT JÄTTEET (LUKUUN OTTAMATTA KEITTIÖ- JA RAVINTOLAJÄTTEITÄ, JOTKA EIVÄT OLE SYNTYNEET VÄLITTÖMÄSSÄ HOITOTOIMINNASSA)

19

JÄTEHUOLTOLAITOKSISSA, ERILLISISSÄ JÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA SEKÄ IHMISTEN KÄYTTÖÖN TAI TEOLLISUUSKÄYTTÖÖN TARKOITETUN VEDEN VALMISTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET

20

YHDYSKUNTAJÄTTEET (KOTITALOUSJÄTTEET JA NIIHIN RINNASTETTAVAT KAUPAN, TEOLLISUUDEN JA MUIDEN LAITOSTEN JÄTTEET), ERILLISKERÄTYT JAKEET MUKAAN LUETTUINA

Jäteluettelon nimiketyypit

Kaikki tähdellä (*) merkityt nimikkeet katsotaan vaaralliseksi jätteeksi. Kuten luvussa 3.1.2 todettiin, jäteluettelon yhteensä 842 nimikettä voidaan jakaa aina vaarallisiksi luokiteltaviin nimikkeisiin (AH), aina vaarattomiksi luokiteltaviin nimikkeisiin (ANH), vaarallisiksi luokiteltaviin rinnakkaisnimikkeisiin (MH) ja vaarattomiksi luokiteltaviin rinnakkaisnimikkeisiin (MNH) (vrt. taulukko 2). Kaikki jätteet ovat siten joko vaarallisia tai vaarattomia.

Taulukko 2

Nimikkeiden lukumäärä jäteluettelossa

| 842 nimikettä jäteluettelossa |
| --- |
| 408 vaarallista nimikettä | 434 vaaratonta nimikettä |
| 230 AH | 178 MH | 188 MNH | 246 ANH |

842 nimikettä jäteluettelossa

408 vaarallista nimikettä

434 vaaratonta nimikettä

230 AH

178 MH

188 MNH

246 ANH

—   Aina vaaralliseksi luokiteltava nimike (AH-nimike)

Jätetyyppejä, joille on osoitettu AH-nimike, ei voida luokitella vaihtoehtoisiin vaarattomiin nimikkeisiin, ja ne ovat vaarallisia ilman lisäarviointia.

AH-nimikkeet on merkitty tummanpunaisella selityksin varustetussa jäteluettelossa (vrt. taulukko 3 tämän liitteen 1.2.1 jaksossa).

Jos jätteelle on annettu AH-nimike, jäte luokitellaan vaaralliseksi eikä lisäarviointia tarvita päätöksen tekemiseksi siitä, onko jäte luokiteltava vaaralliseksi. Tästä huolimatta on yhä suoritettava vaiheet 3–4 (ks. luku 3.2) sen määrittämiseksi, mitä vaarallisuusominaisuuksia kyseisellä jätteellä on, sillä tätä tietoa saatetaan tarvita vaarallisen jätteen asianmukaista merkitsemistä koskevan jätepuitedirektiivin 19 artiklan säännösten noudattamiseksi (esimerkiksi jätteiden siirtoa koskevan rahtikirjan täyttämistä varten).

—   Aina vaarattomaksi luokiteltava nimike (ANH-nimike)

Jätetyyppejä, joille on annettu ANH-nimike, ei voida luokitella vaihtoehtoisiin vaarallisiin nimikkeisiin, ja ne luokitellaan vaarattomiksi ilman lisäarviointia.

ANH-nimikkeet on merkitty tummanpunaisella selityksin varustetussa jäteluettelossa (vrt. taulukko 3 tämän liitteen 1.2.1 jaksossa).

Jos jätteelle on annettu ANH-nimike, jäte luokitellaan vaarattomaksi eikä lisäarviointia tarvita päätöksen tekemiseksi siitä, onko jäte luokiteltava vaarattomaksi.

—   Rinnakkaisnimike

Rinnakkaisnimikkeet voidaan määritellä kahdeksi tai useammaksi toisiinsa liittyväksi nimikkeeksi, joista toinen on vaarallinen ja toinen ei. Joskus rinnakkaisnimike saattaa vastata useita mahdollisia toisiinsa liittyviä vaihtoehtoisia nimikkeitä. Toisin kuin AH- tai ANH-nimikkeiden kohdalla, luokittelua varten on suoritettava lisäarviointia, mikäli jäte on tarkoitus luokitella useisiin vaihtoehtoisiin nimikkeisiin. Vaihtoehtoiset nimikkeet muodostuvat vähintään seuraavista nimikkeistä:

| — | Vaaralliseksi luokiteltava rinnakkaisnimike (MH-nimike)

  MH-nimikkeet on merkitty oranssilla selityksin varustetussa jäteluettelossa (vrt. taulukko 3 1.2.1 jaksossa). |
| --- | --- |

—

Vaaralliseksi luokiteltava rinnakkaisnimike (MH-nimike)

MH-nimikkeet on merkitty oranssilla selityksin varustetussa jäteluettelossa (vrt. taulukko 3 1.2.1 jaksossa).

| — | Vaarattomaksi luokiteltava rinnakkaisnimike (MNH-nimike)

  MNH-nimikkeet on merkitty tummansinisellä selityksin varustetussa jäteluettelossa (vrt. taulukko 3 1.2.1 jaksossa). |
| --- | --- |

—

Vaarattomaksi luokiteltava rinnakkaisnimike (MNH-nimike)

MNH-nimikkeet on merkitty tummansinisellä selityksin varustetussa jäteluettelossa (vrt. taulukko 3 1.2.1 jaksossa).

Rinnakkaisnimikkeet voidaan jakaa seuraaviin alaluokkiin:

| — | Päätös vaihtoehtoisen MH- ja MNH-nimikkeen välillä tehdään viittaamalla yleisesti vaarallisiin aineisiin, esimerkiksi:







  10 12 09* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 12 10 | muut kuin nimikkeessä 10 12 09 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | MNH |

—

Päätös vaihtoehtoisen MH- ja MNH-nimikkeen välillä tehdään viittaamalla yleisesti vaarallisiin aineisiin, esimerkiksi:

10 12 09*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 12 10

muut kuin nimikkeessä 10 12 09 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

MNH

| — | Päätös vaihtoehtoisen MH- ja MNH-nimikkeen välillä tehdään viittaamalla nimenomaisesti tiettyihin vaarallisiin aineisiin, esimerkiksi:







  16 01 11* | asbestia sisältävät jarrupalat | MH |
| --- | --- | --- | --- |
| 16 01 12 | muut kuin nimikkeessä 16 01 11 mainitut jarrupalat | MNH |

—

Päätös vaihtoehtoisen MH- ja MNH-nimikkeen välillä tehdään viittaamalla nimenomaisesti tiettyihin vaarallisiin aineisiin, esimerkiksi:

16 01 11*

asbestia sisältävät jarrupalat

MH

16 01 12

muut kuin nimikkeessä 16 01 11 mainitut jarrupalat

MNH

| — | Sellaisten nimikkeiden kohdalla, joissa viitataan useisiin nimikkeisiin, nimikkeen valinta voi riippua kyseisen jätteen alkuperästä tai tietyistä ominaisuuksista sekä sen mahdollisesti sisältämistä vaarallisista aineista, esimerkiksi:







  17 06 01* | asbestia sisältävät eristysaineet | MH |
| --- | --- | --- | --- |
| 17 06 03* | eristysaineet, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä | MH |
| 17 06 04 | muut kuin nimikkeissä 17 06 01 ja 17 06 03 mainitut eristysaineet | MNH |

—

Sellaisten nimikkeiden kohdalla, joissa viitataan useisiin nimikkeisiin, nimikkeen valinta voi riippua kyseisen jätteen alkuperästä tai tietyistä ominaisuuksista sekä sen mahdollisesti sisältämistä vaarallisista aineista, esimerkiksi:

17 06 01*

asbestia sisältävät eristysaineet

MH

17 06 03*

eristysaineet, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä

MH

17 06 04

muut kuin nimikkeissä 17 06 01 ja 17 06 03 mainitut eristysaineet

MNH

Usein, mutta ei välttämättä, vastaavat rinnakkaisnimikkeet voidaan tunnistaa MH- ja MNH-nimikkeiden joukosta viitesanojen ”muut kuin [...] mainitut” avulla.

Jos voidaan valita MH- tai MNH-nimikkeen antamisen välillä, on suoritettava luokitusprosessin vaiheet 3–5 (ks. luku 3.2), jotta voidaan määrittää vaarallisten aineiden esiintyminen ja merkityksellinen pitoisuus tai määrittää, onko jätteellä välittömiä vaarallisia ominaisuuksia, ja päättää asianmukaisesti, annetaanko kyseiselle jätevirralle MH- vai MNH-nimike.

| Aina vaarattomaksi luokiteltava nimike, jolla on vaarallisia ominaisuuksia

  On syytä huomata, että jäte, jolle on annettu ANH-nimike, luokitellaan vaarattomaksi tekemättä lisäarviota sen vaarallisista ominaisuuksista. Ainoa poikkeus tästä periaatteesta kuvaillaan jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 kohdassa. Siinä todetaan, että jos asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toteaa asianmukaisen näytön pohjalta tietyn jätteen, jolle on annettu ANH-koodi, olevan tosiasiassa vaaralliseksi luokiteltava, kyseinen jäte luokitellaan vaaralliseksi. Asiasta on ilmoitettava komissiolle, jotta jäteluetteloa voidaan tulevaisuudessa mahdollisesti mukauttaa.

  Aina vaaralliseksi luokiteltava nimike, jolla ei ole vaarallisia ominaisuuksia

  Mikäli kyseiselle jätteelle voidaan antaa vain AH-nimike, jäte luokitellaan vaaralliseksi. Ainoa poikkeus tästä periaatteesta on kyseessä silloin, kun asianomainen jäsenvaltio katsoo kyseisen jätteen vaarattomaksi asianmukaisen päinvastaisen selvityksen toimittamisen perusteella jätepuitedirektiivin 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Asiasta on ilmoitettava komissiolle, jotta jäteluetteloa voidaan tulevaisuudessa mahdollisesti mukauttaa.

  Valinta rinnakkaisnimikkeiden välillä – vaarallisten ominaisuuksien arvioiminen

  Luvussa 3.2 kuvaillut vaiheet ovat tarpeen vain siinä tapauksessa, että kyseiselle jätteelle on tarkoitus antaa MH- tai MNH-nimike, tai jos jätteen, jolle on annettu AH-nimike, vaaralliset ominaisuudet on arvioitava esimerkiksi rahtikirjan täyttämistä varten. |
| --- |

Aina vaarattomaksi luokiteltava nimike, jolla on vaarallisia ominaisuuksia

On syytä huomata, että jäte, jolle on annettu ANH-nimike, luokitellaan vaarattomaksi tekemättä lisäarviota sen vaarallisista ominaisuuksista. Ainoa poikkeus tästä periaatteesta kuvaillaan jätepuitedirektiivin 7 artiklan 2 kohdassa. Siinä todetaan, että jos asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toteaa asianmukaisen näytön pohjalta tietyn jätteen, jolle on annettu ANH-koodi, olevan tosiasiassa vaaralliseksi luokiteltava, kyseinen jäte luokitellaan vaaralliseksi. Asiasta on ilmoitettava komissiolle, jotta jäteluetteloa voidaan tulevaisuudessa mahdollisesti mukauttaa.

Aina vaaralliseksi luokiteltava nimike, jolla ei ole vaarallisia ominaisuuksia

Mikäli kyseiselle jätteelle voidaan antaa vain AH-nimike, jäte luokitellaan vaaralliseksi. Ainoa poikkeus tästä periaatteesta on kyseessä silloin, kun asianomainen jäsenvaltio katsoo kyseisen jätteen vaarattomaksi asianmukaisen päinvastaisen selvityksen toimittamisen perusteella jätepuitedirektiivin 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Asiasta on ilmoitettava komissiolle, jotta jäteluetteloa voidaan tulevaisuudessa mahdollisesti mukauttaa.

Valinta rinnakkaisnimikkeiden välillä – vaarallisten ominaisuuksien arvioiminen

Luvussa 3.2 kuvaillut vaiheet ovat tarpeen vain siinä tapauksessa, että kyseiselle jätteelle on tarkoitus antaa MH- tai MNH-nimike, tai jos jätteen, jolle on annettu AH-nimike, vaaralliset ominaisuudet on arvioitava esimerkiksi rahtikirjan täyttämistä varten.

| Laatikko 1: | Vaarallisten ominaisuuksien arviointi: ANH-, AH-, rinnakkaisnimikkeet |
| --- | --- |

Laatikko 1:

1.2.   
  Asianmukaisen nimikkeen määrittäminen

Jätteen luokittelemiseksi on olennaista, että toteutetaan kaikki mahdolliset toimet, jotta voidaan määrittää

| — | sen alkuperä (nimenomainen prosessi tai toiminto, jossa se syntyi) |
| --- | --- |

—

sen alkuperä (nimenomainen prosessi tai toiminto, jossa se syntyi)

| — | sen tyyppi (tai tyypit, jos sekalaista). |
| --- | --- |

—

sen tyyppi (tai tyypit, jos sekalaista).

Tämän tiedon selvittämisen jälkeen on tarkasteltava koko jäteluetteloa ja noudatettava jäljempänä annettuja ohjeita. Asianmukaisimman nimikkeen valitseminen jätteelle käytettävissä olevista jäteluettelon yhteensä 842 nimikkeestä on monimutkainen tehtävä. Ensin on tarkasteltava koko luetteloa, ja jätteen on sovittava lopulta valittavaan nimikkeeseen, alanimikeryhmään ja nimikeryhmään, kuten edellisessä luvussa nimikkeen 20 01 02 kohdalla annetussa esimerkissä kuvailtiin.

Luettelon rakenne tarkoittaa, että nimikkeitä saattaa löytyä useampia kuin yksi. Näin ollen on käytettävä luvussa 3.2 kuvailtuja arviointivaiheita asianmukaisimman nimikkeen valitsemiseksi.

Nimikeryhmien ja alanimikeryhmien koodit rajoittavat niihin kuuluvien alanimikeryhmien ja nimikkeiden soveltamisalaa ja saattavat lisäksi sisältää erityisiä poikkeuksia. On tärkeää tarkistaa nämä koodit ennen nimikkeiden valitsemista.

Liitteessä 1 olevassa kaaviossa 1 esitetään vuokaavio, joka ohjaa tämän prosessin läpi, ja sitä on käytettävä yhdessä ohjeiden kanssa. Tämä on vaiheittainen prosessi, joka saattaa edellyttää useita toistoja.

Image

Vaihe A1: Toimi näin ensimmäisessä vaiheessa:

| — | Vertaa prosessia tai toimintoa, jossa jäte syntyi, nimikeryhmien 01–12 ja 17–20 koodeihin. Jos prosessi tai toiminto kuuluu yhden tai useamman nimikeryhmän koodin soveltamisalaan, tarkastele niihin kuuluvien alanimikeryhmien koodeja. |
| --- | --- |

—

Vertaa prosessia tai toimintoa, jossa jäte syntyi, nimikeryhmien 01–12 ja 17–20 koodeihin. Jos prosessi tai toiminto kuuluu yhden tai useamman nimikeryhmän koodin soveltamisalaan, tarkastele niihin kuuluvien alanimikeryhmien koodeja.

| — | Jos prosessi tai toiminto sopii nimikeryhmän ja alanimikeryhmän koodin soveltamisalaan, etsi tästä alanimikeryhmästä nimike, joka sopii selvästi kyseiseen jätetyyppiin. |
| --- | --- |

—

Jos prosessi tai toiminto sopii nimikeryhmän ja alanimikeryhmän koodin soveltamisalaan, etsi tästä alanimikeryhmästä nimike, joka sopii selvästi kyseiseen jätetyyppiin.

| — | Tässä vaiheessa ei pidä käyttää yleistä nimikettä XX XX 99. |
| --- | --- |

—

Tässä vaiheessa ei pidä käyttää yleistä nimikettä XX XX 99.

| — | Jos et löydä sopivaa nimikettä (tai nimikkeitä), etene vaiheeseen A2. |
| --- | --- |

—

Jos et löydä sopivaa nimikettä (tai nimikkeitä), etene vaiheeseen A2.

| Kyseinen prosessi tai toiminto

  Prosessi tai toiminto ei ole yleinen toimiala tai liiketoiminnan tyyppi.
  Yritys voi joutua luokittelemaan jokaisen toimintonsa tai prosessivaiheensa eri nimikeryhmiin.
  Esimerkiksi autojen valmistaja voi joutua luokittelemaan prosessiensa eri vaiheissa syntyvät jätteensä nimikeryhmiin 12 (metallien muovauksessa ja mekaanisessa pintakäsittelyssä syntyvät jätteet), 11 (metallien käsittelyssä ja pinnoittamisessa syntyvät metallia sisältävät epäorgaaniset jätteet) ja 08 (pinnoitteiden käytössä syntyvät jätteet). |
| --- |

Kyseinen prosessi tai toiminto

Prosessi tai toiminto ei ole yleinen toimiala tai liiketoiminnan tyyppi.

Yritys voi joutua luokittelemaan jokaisen toimintonsa tai prosessivaiheensa eri nimikeryhmiin.

Esimerkiksi autojen valmistaja voi joutua luokittelemaan prosessiensa eri vaiheissa syntyvät jätteensä nimikeryhmiin 12 (metallien muovauksessa ja mekaanisessa pintakäsittelyssä syntyvät jätteet), 11 (metallien käsittelyssä ja pinnoittamisessa syntyvät metallia sisältävät epäorgaaniset jätteet) ja 08 (pinnoitteiden käytössä syntyvät jätteet).

Vaihe A2: Toimi näin toisessa vaiheessa:

| — | Vertaa kyseistä jätteen tyyppiä nimikeryhmien 13–15 koodeihin. Jos jätetyyppi kuuluu yhden tai useamman nimikeryhmän koodin soveltamisalaan, tarkastele niihin kuuluvien alanimikeryhmien koodeja. |
| --- | --- |

—

Vertaa kyseistä jätteen tyyppiä nimikeryhmien 13–15 koodeihin. Jos jätetyyppi kuuluu yhden tai useamman nimikeryhmän koodin soveltamisalaan, tarkastele niihin kuuluvien alanimikeryhmien koodeja.

| — | Jos jätteen tyyppi sopii nimikeryhmän ja alanimikeryhmän koodin soveltamisalaan, etsi tästä alanimikeryhmästä nimike, joka sopii selvästi kyseiseen jätetyyppiin. |
| --- | --- |

—

Jos jätteen tyyppi sopii nimikeryhmän ja alanimikeryhmän koodin soveltamisalaan, etsi tästä alanimikeryhmästä nimike, joka sopii selvästi kyseiseen jätetyyppiin.

| — | Voit tarvittaessa käyttää yleistä nimikettä XX XX 99. |
| --- | --- |

—

Voit tarvittaessa käyttää yleistä nimikettä XX XX 99.

| — | Jos et löydä sopivaa nimikettä (tai nimikkeitä), etene vaiheeseen A3. |
| --- | --- |

—

Jos et löydä sopivaa nimikettä (tai nimikkeitä), etene vaiheeseen A3.

Tällaisen yleisen XX XX 99 -koodin antamisen on oltava viimeinen keino, ja sitä on vältettävä mahdollisimman pitkälle.

Vaihe A3: Toimi näin kolmannessa vaiheessa:

| — | Tarkista, kuuluuko jäte jonkin nimikeryhmään 16 kuuluvan alanimikeryhmän koodin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Tarkista, kuuluuko jäte jonkin nimikeryhmään 16 kuuluvan alanimikeryhmän koodin soveltamisalaan.

| — | Jos jätteen tyyppi sopii alanimikeryhmän koodin soveltamisalaan, etsi tästä alanimikeryhmästä nimike, joka sopii selvästi kyseiseen jätetyyppiin. |
| --- | --- |

—

Jos jätteen tyyppi sopii alanimikeryhmän koodin soveltamisalaan, etsi tästä alanimikeryhmästä nimike, joka sopii selvästi kyseiseen jätetyyppiin.

| — | Jos et löydä sopivaa nimikettä (tai nimikkeitä), etene vaiheeseen A4. |
| --- | --- |

—

Jos et löydä sopivaa nimikettä (tai nimikkeitä), etene vaiheeseen A4.

Vaihe A4: Toimi näin viimeisessä vaiheessa:

| — | Palaa vaiheeseen A1 ja anna yleinen nimike XX XX 99 nimikeryhmästä ja alanimikeryhmästä, joka sopii prosessiin tai toimintoon, jossa jäte syntyi. |
| --- | --- |

—

Palaa vaiheeseen A1 ja anna yleinen nimike XX XX 99 nimikeryhmästä ja alanimikeryhmästä, joka sopii prosessiin tai toimintoon, jossa jäte syntyi.

| — | Varmista ennen nimikkeen XX XX 99 antamista, että vaiheet A1–A3 on käyty läpi. |
| --- | --- |

—

Varmista ennen nimikkeen XX XX 99 antamista, että vaiheet A1–A3 on käyty läpi.

Vaiheissa A1–A4 kyseiselle jätteelle on annettava joko AH- tai ANH-nimike tai asianmukaisimmat rinnakkaisnimikkeet. Viimeksi mainitussa tapauksessa on toteutettava luokittelumenettelyn vaihe 3 (vrt. luku 3.2), jotta voidaan päättää lopullisesti, annetaanko jätteelle nimike MH vai MNH.

Liitteessä 1 olevassa kaaviossa 1 esitetyn vuokaavion tarkoitus on ainoastaan tukea asianmukaisimman nimikkeen tai rinnakkaisnimikeparin antamista tietylle jätevirralle. On syytä huomioida, että luokitteluprosessi on katsottava vaiheittaiseksi prosessiksi, joka saattaa edellyttää useita toistoja.

Seuraavien jaksojen tarkoitus on tarjota lisäapua tässä yhteydessä:

| — | 1.2.1 jakso sisältää selityksin varustetun version jäteluettelosta. |
| --- | --- |

—

1.2.1 jakso sisältää selityksin varustetun version jäteluettelosta.

| — | 1.3 jakso sisältää erityisiä esimerkkejä kompleksisista nimikkeistä, joiden on tarkoitus havainnollistaa luokitteluprosessia. |
| --- | --- |

—

1.3 jakso sisältää erityisiä esimerkkejä kompleksisista nimikkeistä, joiden on tarkoitus havainnollistaa luokitteluprosessia.

| — | 1.4 jaksossa annetaan esimerkkejä tiettyjen jätetyyppien erityisten ainesosien luokittelusta. |
| --- | --- |

—

1.4 jaksossa annetaan esimerkkejä tiettyjen jätetyyppien erityisten ainesosien luokittelusta.

| Sekalaisen jätteen luokittelu

  Jos jätevirta sisältää useampaa kuin yhtä jätetyyppiä, kutakin niistä on tarkasteltava erikseen. Näin varmistetaan, että






  — | vaarallisia jäte-eriä ei luokitella virheellisesti vaarattomiksi sekoittamalla (laimentamalla) niitä muihin jätteisiin (ks. jätepuitedirektiivin 7 artiklan 4 kohta) |
| --- | --- |

Sekalaisen jätteen luokittelu

Jos jätevirta sisältää useampaa kuin yhtä jätetyyppiä, kutakin niistä on tarkasteltava erikseen. Näin varmistetaan, että

—

vaarallisia jäte-eriä ei luokitella virheellisesti vaarattomiksi sekoittamalla (laimentamalla) niitä muihin jätteisiin (ks. jätepuitedirektiivin 7 artiklan 4 kohta)

| — | vaaralliset jäte-erät tunnistetaan ajoissa, jotta voidaan estää niiden sekoittuminen muihin jätteisiin esimerkiksi astiassa, säkissä, kasassa tai kuljettimessa (ks. jätepuitedirektiivin 18 artikla). |
| --- | --- |

—

vaaralliset jäte-erät tunnistetaan ajoissa, jotta voidaan estää niiden sekoittuminen muihin jätteisiin esimerkiksi astiassa, säkissä, kasassa tai kuljettimessa (ks. jätepuitedirektiivin 18 artikla).

Vain kotitalouksista syntyvät sekalaiset yhdyskuntajätteet on vapautettu näistä vaatimuksista.

Luettelo sisältää pienen määrän nimikkeitä sekalaiselle jätteelle. Yleisenä sääntönä (jätepuitedirektiivin sekoituskriteerien täyttämiseksi) nämä koskevat yritysten jätteitä, jotka syntyvät prosessissa yhtenä sekalaisena jätteenä. Ne eivät koske jätteitä (tai jäteaineita tai -esineitä), jotka syntyvät erikseen ja yhdistetään sen jälkeen muihin jätteisiin (esimerkiksi sijoitetaan samaan astiaan).

1.2.1   Selityksin varustettu jäteluettelo

Taulukossa 3 luetellaan kaikki jäteluettelon nimikkeet ja ilmoitetaan selkeästi, mitkä nimikkeet ovat ANH-, AH-, MNH- ja MH-nimikkeitä.

On syytä huomioida, että nimiketyyppien tulkinta seuraavassa selityksin varustetussa jäteluettelossa on yksi mahdollinen tulkinta, jossa yhdistetään eri jäsenvaltioiden näkemyksiä. Jäsenvaltioiden tasolla on käytössä erilaisia tulkintoja, jotka voidaan myös tarkistaa (1).

Taulukko 3

Selityksin varustettu jäteluettelo

| KOODI | NIMIKERYHMÄN KUVAUS | NIMIKETYYPPI |
| --- | --- | --- |
| 1 | MINERAALIEN TUTKIMISESSA, HYÖDYNTÄMISESSÄ, LOUHINNASSA SEKÄ FYSIKAALISESSA JA KEMIALLISESSA KÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 01 01 | mineraalien louhinnassa syntyvät jätteet | |
| 01 01 01 | metallimineraalien louhinnassa syntyvät jätteet | ANH |
| 01 01 02 | muiden mineraalien louhinnassa syntyvät jätteet | ANH |
| 01 03 | metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet | |
| 01 03 04* | sulfidimalmin käsittelyssä syntyvät happoa muodostavat rikastushiekat | MH
  B |
| 01 03 05* | muut rikastushiekat, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 01 03 06 | muut kuin nimikkeissä 01 03 04 ja 01 03 05 mainitut rikastushiekat | MNH |
| 01 03 07* | muut metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 01 03 08 | muut kuin nimikkeessä 01 03 07 mainitut pölymäiset ja jauhemaiset jätteet | MNH |
| 01 03 09 (2) | muu kuin nimikkeessä 01 03 10 mainittu alumiinioksidin valmistuksessa syntyvä punaliejujäte | MNH |
| 01 03 10 (3) | muu kuin nimikkeessä 01 03 07 mainittu alumiinioksidin valmistuksessa syntyvä punaliejujäte, joka sisältää vaarallisia aineita | MH
  A |
| 01 03 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH
  C |
| 01 04 | muiden kuin metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet | |
| 01 04 07* | muiden kuin metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 01 04 08 | muut kuin nimikkeessä 01 04 07 mainitut sorajätteet ja kivimurske | MNH |
| 01 04 09 | hiekka- ja savijätteet | ANH |
| 01 04 10 | muut kuin nimikkeessä 01 04 07 mainitut pölymäiset ja jauhemaiset jätteet | MNH |
| 01 04 11 | muut kuin nimikkeessä 01 04 07 mainitut potaskan ja vuorisuolan jalostusjätteet | MNH |
| 01 04 12 | muut kuin nimikkeissä 01 04 07 ja 01 04 11 mainitut mineraalien pesussa ja puhdistuksessa syntyvät rikastushiekat ja jätteet | MNH |
| 01 04 13 | muut kuin nimikkeessä 01 04 07 mainitut kivien veistämisessä ja sahauksessa syntyvät jätteet | MNH |
| 01 04 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 01 05 | porauslietteet ja muut porausjätteet | |
| 01 05 04 | makean veden porauksessa syntyvät lietteet ja jätteet | ANH |
| 01 05 05* | öljyä sisältävät porauslietteet ja -jätteet | MH
  B |
| 01 05 06* | porauslietteet ja muut porausjätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 01 05 07 | muut kuin nimikkeissä 01 05 05 ja 01 05 06 mainitut baryyttia sisältävät porauslietteet ja -jätteet | MNH |
| 01 05 08 | muut kuin nimikkeissä 01 05 05 ja 01 05 06 mainitut klorideja sisältävät porauslietteet ja -jätteet | MNH |
| 01 05 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 2 | MAATALOUDESSA, PUUTARHATALOUDESSA, VESIVILJELYSSÄ, METSÄTALOUDESSA, METSÄSTYKSESSÄ, KALASTUKSESSA SEKÄ ELINTARVIKKEIDEN VALMISTUKSESSA JA JALOSTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 02 01 | maataloudessa, puutarhataloudessa, vesiviljelyssä, metsätaloudessa, metsästyksessä ja kalastuksessa syntyvät jätteet | |
| 02 01 01 | pesu- ja puhdistuslietteet | ANH |
| 02 01 02 | eläinkudosjätteet | ANH |
| 02 01 03 | kasvikudosjätteet | ANH |
| 02 01 04 | muovijätteet (lukuun ottamatta pakkauksia) | ANH |
| 02 01 06 | eläinten ulosteet, virtsa ja lanta (likaantunut olki mukaan lukien) sekä erikseen kootut ja muualla käsiteltävät nestemäiset jätteet | ANH |
| 02 01 07 | metsätalouden jätteet | ANH |
| 02 01 08* | maatalouskemikaalien jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 02 01 09 | muut kuin nimikkeessä 02 01 08 mainitut maatalouskemikaalien jätteet | MNH |
| 02 01 10 | metallijätteet | ANH |
| 02 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 02 02 | lihan, kalan ja muiden eläinperäisten elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät jätteet | |
| 02 02 01 | pesu- ja puhdistuslietteet | ANH |
| 02 02 02 | eläinkudosjätteet | ANH |
| 02 02 03 | kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet | ANH |
| 02 02 04 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | ANH |
| 02 02 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 02 03 | hedelmien, vihannesten, viljojen, ruokaöljyjen, kaakaon, kahvin, teen ja tupakan valmistuksessa ja jalostuksessa, säilykkeiden valmistuksessa, hiivan ja hiivauutteen valmistuksessa sekä melassin valmistuksessa ja käymisessä syntyvät jätteet | |
| 02 03 01 | pesu-, puhdistus-, kuorinta-, sentrifugointi- ja erotuslietteet | ANH |
| 02 03 02 | säilöntäainejätteet | ANH |
| 02 03 03 | liuotinuuton jätteet | ANH |
| 02 03 04 | kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet | ANH |
| 02 03 05 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | ANH |
| 02 03 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 02 04 | sokerin jalostuksessa syntyvät jätteet | |
| 02 04 01 | sokerijuurikkaiden pesussa ja puhdistuksessa syntyvä maa-aines | ANH |
| 02 04 02 | kalsiumkarbonaatti, joka ei täytä sille asetettuja laatuvaatimuksia | ANH |
| 02 04 03 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | ANH |
| 02 04 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 02 05 | maidonjalostusteollisuudessa syntyvät jätteet | |
| 02 05 01 | kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet | ANH |
| 02 05 02 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | ANH |
| 02 05 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 02 06 | leipomo-, konditoria- ja makeisteollisuudessa syntyvät jätteet | |
| 02 06 01 | kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet | ANH |
| 02 06 02 | säilöntäainejätteet | ANH |
| 02 06 03 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | ANH |
| 02 06 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 02 07 | jätteet, jotka syntyvät alkoholijuomien ja alkoholittomien juomien valmistuksessa (lukuun ottamatta kahvin, teen ja kaakaon valmistusta) | |
| 02 07 01 | raaka-aineiden pesussa ja puhdistuksessa sekä mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet | ANH |
| 02 07 02 | alkoholin tislausjätteet | ANH |
| 02 07 03 | kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet | ANH |
| 02 07 04 | kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet | ANH |
| 02 07 05 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | ANH |
| 02 07 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 3 | PUUN KÄSITTELYSSÄ SEKÄ LEVYJEN JA HUONEKALUJEN, MASSAN, PAPERIN JA KARTONGIN VALMISTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 03 01 | puun käsittelyssä sekä levyjen ja huonekalujen valmistuksessa syntyvät jätteet | |
| 03 01 01 | kuori- ja korkkijätteet | ANH |
| 03 01 04* | sahajauho, lastut, palaset, puu, lastulevy ja vaneri, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 03 01 05 | muut kuin nimikkeessä 03 01 04 mainitut sahajauho, lastut, palaset, puu, lastulevy ja vaneri | MNH |
| 03 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 03 02 | puunsuojauksessa syntyvät jätteet | |
| 03 02 01* | halogenoimattomat orgaaniset puunsuojakemikaalit | AH |
| 03 02 02* | klooratut orgaaniset puunsuojakemikaalit | AH |
| 03 02 03* | organometalliset puunsuojakemikaalit | AH |
| 03 02 04* | epäorgaaniset puunsuojakemikaalit | AH |
| 03 02 05* | muut puunsuojakemikaalit, jotka sisältävät vaarallisia aineita | AH
  B |
| 03 02 99 | puunsuojakemikaalit, joita ei ole mainittu muualla | ANH
  B |
| 03 03 | massojen, paperin ja kartongin valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät jätteet | |
| 03 03 01 | kuori- ja puujätteet | ANH |
| 03 03 02 | soodasakka (joka syntyy keittolipeän hyödyntämisessä) | ANH |
| 03 03 05 | keräyspaperin siistauslietteet | ANH |
| 03 03 07 | keräyspaperin ja -kartongin pulpperoinnissa syntyvät mekaanisesti erotetut jätteet | ANH |
| 03 03 08 | kierrätykseen tarkoitetun paperin ja kartongin lajittelussa syntyvät jätteet | ANH |
| 03 03 09 | meesajäte | ANH |
| 03 03 10 | mekaanisessa erotuksessa syntyvät kuitujätteet sekä kuitu-, täyteaine- ja päällystysainelietteet | ANH |
| 03 03 11 | muut kuin nimikkeessä 03 03 10 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | ANH |
| 03 03 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 4 | NAHKA-, TURKIS- JA TEKSTIILITEOLLISUUDEN JÄTTEET | |
| 04 01 | nahka- ja turkisteollisuuden jätteet | |
| 04 01 01 | lihaus-, halkaisu- ja trimmausjätteet | ANH |
| 04 01 02 | kalkitusjätteet | ANH |
| 04 01 03* | rasvanpoistojätteet, jotka sisältävät liuottimia ilman nestefaasia | AH
  B |
| 04 01 04 | kromia sisältävät parkitsemisliuokset | ANH |
| 04 01 05 | parkitsemisliuokset, jotka eivät sisällä kromia | ANH |
| 04 01 06 | erityisesti jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät kromia | ANH |
| 04 01 07 | erityisesti jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka eivät sisällä kromia | ANH |
| 04 01 08 | kromia sisältävät parkitun nahan jätteet (ohennuskalvot, -lastut, palat, hiontapöly) | ANH |
| 04 01 09 | muokkaus- ja viimeistelyjätteet | ANH |
| 04 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH
  B |
| 04 02 | tekstiiliteollisuuden jätteet | |
| 04 02 09 | komposiittimateriaalien jätteet (kyllästetyt tekstiilit, elastomeerit, plastomeerit) | ANH |
| 04 02 10 | luonnonmateriaaleista syntyvä orgaaninen aines (kuten rasva ja vaha) | ANH |
| 04 02 14* | orgaanisia liuottimia sisältävät viimeistelyjätteet | MH |
| 04 02 15 | muut kuin nimikkeessä 04 02 14 mainitut viimeistelyjätteet | MNH |
| 04 02 16* | vaarallisia aineita sisältävät väriaineet ja pigmentit | MH |
| 04 02 17 | muut kuin nimikkeessä 04 02 16 mainitut väriaineet ja pigmentit | MNH |
| 04 02 19* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 04 02 20 | muut kuin nimikkeessä 04 02 19 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 04 02 21 | käsittelemättömien tekstiilikuitujen jätteet | ANH |
| 04 02 22 | käsiteltyjen tekstiilikuitujen jätteet | ANH |
| 04 02 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 5 | ÖLJYNJALOSTUKSESSA, MAAKAASUN PUHDISTUKSESSA JA HIILEN PYROLYYTTISESSÄ KÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 05 01 | öljynjalostuksen jätteet | |
| 05 01 02* | suolanpoistolietteet | AH |
| 05 01 03* | säiliöiden pohjalietteet | AH |
| 05 01 04* | happamat alkyylilietteet | AH |
| 05 01 05* | vuotanut öljy | AH |
| 05 01 06* | jalostamon ja laitteistojen kunnossapitotoiminnassa syntyvät öljyiset lietteet | AH |
| 05 01 07* | happotervat | AH |
| 05 01 08* | muut tervat | AH |
| 05 01 09* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 05 01 10 | muut kuin nimikkeessä 05 01 09 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 05 01 11* | emästen avulla tapahtuvassa polttonesteiden puhdistuksessa syntyvät jätteet | AH |
| 05 01 12* | happoja sisältävä öljy | AH |
| 05 01 13 | kattiloiden syöttöveden käsittelyssä syntyvät lietteet | ANH |
| 05 01 14 | jäähdytyskolonneissa syntyvät jätteet | ANH |
| 05 01 15* | käytetyt suodatussavet | AH |
| 05 01 16 | öljyn rikinpoistossa syntyvä, rikkiä sisältävä jäte | ANH |
| 05 01 17 | bitumi | ANH |
| 05 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 05 06 | hiilen pyrolyyttisessä käsittelyssä syntyvät jätteet | |
| 05 06 01* | happotervat | AH |
| 05 06 03* | muut tervat | AH |
| 05 06 04 | jäähdytyskolonneissa syntyvät jätteet | ANH |
| 05 06 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 05 07 | maakaasun puhdistuksessa ja kuljetuksessa syntyvät jätteet | |
| 05 07 01* | elohopeaa sisältävät jätteet | AH
  B |
| 05 07 02 | rikkiä sisältävät jätteet | ANH |
| 05 07 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH
  B |
| 6 | EPÄORGAANISISSA KEMIAN PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 06 01 | happojen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 06 01 01* | rikkihappo ja rikkihapoke | AH |
| 06 01 02* | suolahappo | AH |
| 06 01 03* | fluorivetyhappo | AH |
| 06 01 04* | fosforihappo ja fosforihapoke | AH |
| 06 01 05* | typpihappo ja typpihapoke | AH |
| 06 01 06* | muut hapot | AH |
| 06 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 06 02 | emästen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 06 02 01* | kalsiumhydroksidi | AH |
| 06 02 03* | ammoniumhydroksidi | AH |
| 06 02 04* | natriumhydroksidi ja kaliumhydroksidi | AH |
| 06 02 05* | muut emäkset | AH |
| 06 02 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 06 03 | suolojen ja suolaliuosten sekä metallioksidien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 06 03 11* | kiinteät suolat ja liuokset, jotka sisältävät syanideja | MH |
| 06 03 13* | kiinteät suolat ja liuokset, jotka sisältävät raskasmetalleja | MH |
| 06 03 14 | muut kuin nimikkeissä 06 03 11 ja 06 03 13 mainitut kiinteät suolat ja liuokset | MNH |
| 06 03 15* | metallioksidit, jotka sisältävät raskasmetalleja | MH |
| 06 03 16 | muut kuin nimikkeessä 06 03 15 mainitut metallioksidit | MNH |
| 06 03 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 06 04 | muut kuin nimikeryhmässä 06 03 mainitut metalleja sisältävät jätteet | |
| 06 04 03* | arseenia sisältävät jätteet | AH
  B |
| 06 04 04* | elohopeaa sisältävät jätteet | AH
  B |
| 06 04 05* | muita raskasmetalleja sisältävät jätteet | AH
  B |
| 06 04 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH
  B |
| 06 05 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | |
| 06 05 02* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 06 05 03 | muut kuin nimikkeessä 06 05 02 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 06 06 | rikkikemikaalien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä sekä rikin kemiallisissa prosesseissa ja rikinpoistoprosesseissa syntyvät jätteet | |
| 06 06 02* | vaarallisia sulfideja sisältävät jätteet | MH |
| 06 06 03 | muita kuin nimikkeessä 06 06 02 mainittuja sulfideja sisältävät jätteet | MNH |
| 06 06 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 06 07 | halogeenien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä sekä halogeenien kemiallisissa prosesseissa syntyvät jätteet | |
| 06 07 01* | jätteet, jotka sisältävät elektrolyysissä käytettyä asbestia | AH
  B |
| 06 07 02* | kloorin valmistuksessa käytetty aktiivihiili | AH |
| 06 07 03* | elohopeaa sisältävät bariumsulfaattilietteet | AH
  B |
| 06 07 04* | liuokset ja hapot, kuten kontaktihappo | AH |
| 06 07 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH
  B |
| 06 08 | piin ja piijohdannaisten valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 06 08 02* | vaarallisia kloorisilaaneja sisältävät jätteet | MH |
| 06 08 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 06 09 | fosforikemikaalien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä sekä fosforin kemiallisissa prosesseissa syntyvät jätteet | |
| 06 09 02 | fosforia sisältävä kuona | ANH |
| 06 09 03* | kalsiumpohjaiset reaktiojätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita tai ovat niiden saastuttamia | MH |
| 06 09 04 | muut kuin nimikkeessä 06 09 03 mainitut kalsiumpohjaiset reaktiojätteet | MNH |
| 06 09 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 06 10 | typpikemikaalien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä sekä typen kemiallisissa prosesseissa ja lannoitteiden valmistuksessa syntyvät jätteet | |
| 06 10 02* | vaarallisia aineita sisältävät jätteet | MH |
| 06 10 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 06 11 | epäorgaanisten pigmenttien ja opasiteettia lisäävien aineiden valmistuksessa syntyvät jätteet | |
| 06 11 01 | titaanidioksidin valmistuksessa syntyvät kalsiumpohjaiset reaktiojätteet | ANH |
| 06 11 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 06 13 | sellaisissa epäorgaanisissa kemian prosesseissa syntyvät jätteet, joita ei ole mainittu muualla | |
| 06 13 01* | epäorgaaniset kasvinsuojeluaineet, puunsuojakemikaalit ja muut biosidit | AH |
| 06 13 02* | käytetty aktiivihiili (lukuun ottamatta nimikettä 06 07 02) | AH |
| 06 13 03 | nokimusta | ANH |
| 06 13 04* | asbestin käsittelyssä syntyvät jätteet | AH |
| 06 13 05* | noki | AH |
| 06 13 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 7 | ORGAANISISSA KEMIAN PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 07 01 | orgaanisten peruskemikaalien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 07 01 01* | vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 01 03* | orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 01 04* | muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 01 07* | halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 01 08* | muut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 01 09* | halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 01 10* | muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 01 11* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 01 12 | muut kuin nimikkeessä 07 01 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 07 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 07 02 | muovien, kumin ja synteettisten kuitujen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 07 02 01* | vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 02 03* | orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 02 04* | muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 02 07* | halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 02 08* | muut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 02 09* | halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 02 10* | muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 02 11* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 02 12 | muut kuin nimikkeessä 07 02 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 07 02 13 | muovijätteet | ANH |
| 07 02 14* | lisäainejätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 02 15 | muut kuin nimikkeessä 07 02 14 mainitut lisäainejätteet | MNH |
| 07 02 16* | vaarallisia silikoneja sisältävät jätteet | MH |
| 07 02 17 | muita kuin nimikkeessä 07 02 16 mainittuja silikoneja sisältävät jätteet | MNH |
| 07 02 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 07 03 | orgaanisten väriaineiden ja pigmenttien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 06 11) | |
| 07 03 01* | vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 03 03* | orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 03 04* | muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 03 07* | halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 03 08* | muut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 03 09* | halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 03 10* | muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 03 11* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 03 12 | muut kuin nimikkeessä 07 03 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 07 03 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 07 04 | orgaanisten kasvinsuojeluaineiden (lukuun ottamatta nimikkeitä 02 01 08 ja 02 01 09), puunsuojakemikaalien (lukuun ottamatta nimikeryhmää 03 02) ja muiden biosidien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 07 04 01* | vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 04 03* | orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 04 04* | muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 04 07* | halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 04 08* | muut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 04 09* | halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 04 10* | muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 04 11* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 04 12 | muut kuin nimikkeessä 07 04 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 07 04 13* | kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 04 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 07 05 | lääkkeiden valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 07 05 01* | vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 05 03* | orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 05 04* | muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 05 07* | halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 05 08* | muut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 05 09* | halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 05 10* | muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 05 11* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 05 12 | muut kuin nimikkeessä 07 05 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 07 05 13* | kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 05 14 | muut kuin nimikkeessä 07 05 13 mainitut kiinteät jätteet | MNH |
| 07 05 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 07 06 | rasvojen, voiteiden, saippuoiden, pesu- ja puhdistusaineiden, desinfiointiaineiden ja kosmeettisten aineiden valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 07 06 01* | vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 06 03* | orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 06 04* | muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 06 07* | halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 06 08* | muut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 06 09* | halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 06 10* | muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 06 11* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 06 12 | muut kuin nimikkeessä 07 06 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 07 06 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 07 07 | hienokemikaalien ja kemikaalien, joita ei ole mainittu muualla, valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 07 07 01* | vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 07 03* | orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 07 04* | muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset | AH |
| 07 07 07* | halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 07 08* | muut tislaus- ja reaktiojäännökset | AH |
| 07 07 09* | halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 07 10* | muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet | AH |
| 07 07 11* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 07 07 12 | muut kuin nimikkeessä 07 07 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 07 07 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 8 | PINNOITTEIDEN (MAALIEN, LAKKOJEN, LASIMAISTEN EMALIEN), LIIMOJEN, TIIVISTYSMASSOJEN SEKÄ PAINOVÄRIEN VALMISTUKSESSA, JALOSTUKSESSA, JAKELUSSA JA KÄYTÖSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 08 01 | maalien ja lakkojen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa, käytössä ja poistossa syntyvät jätteet | |
| 08 01 11* | maali- ja lakkajätteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 01 12 | muut kuin nimikkeessä 08 01 11 mainitut maali- ja lakkajätteet | MNH |
| 08 01 13* | maali- tai lakkalietteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 01 14 | muut kuin nimikkeessä 08 01 13 mainitut maali- tai lakkalietteet | MNH |
| 08 01 15* | maalia tai lakkaa sisältävät vesipitoiset lietteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 01 16 | muut kuin nimikkeessä 08 01 15 mainitut maalia tai lakkaa sisältävät vesipitoiset lietteet | MNH |
| 08 01 17* | maalin- tai lakanpoistossa syntyvät jätteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 01 18 | muut kuin nimikkeessä 08 01 17 mainitut maalin- tai lakanpoistossa syntyvät jätteet | MNH |
| 08 01 19* | maalia tai lakkaa sisältävät vesisuspensiot, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 01 20 | muut kuin nimikkeessä 08 01 19 mainitut maalia tai lakkaa sisältävät vesisuspensiot | MNH |
| 08 01 21* | maalin- tai lakanpoistoaineiden jätteet | AH |
| 08 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 08 02 | muiden pinnoitteiden (keraamiset materiaalit mukaan luettuina) valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 08 02 01 | jauhemaisten pinnoitteiden jätteet | ANH |
| 08 02 02 | keraamisia materiaaleja sisältävät vesipitoiset lietteet | ANH |
| 08 02 03 | keraamisia materiaaleja sisältävät vesisuspensiot | ANH |
| 08 02 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 08 03 | painovärien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 08 03 07 | painoväriä sisältävät vesipohjaiset lietteet | ANH |
| 08 03 08 | painoväriä sisältävät vesipitoiset nestemäiset jätteet | ANH |
| 08 03 12* | painovärijätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 08 03 13 | muut kuin nimikkeessä 08 03 12 mainitut painovärijätteet | MNH |
| 08 03 14* | painovärilietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 08 03 15 | muut kuin nimikkeessä 08 03 14 mainitut painovärilietteet | MNH |
| 08 03 16* | etsausliuosten jätteet | AH |
| 08 03 17* | värijauhejätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 08 03 18 | muut kuin nimikkeessä 08 03 17 mainitut värijauhejätteet | MNH |
| 08 03 19* | dispersioöljy | AH |
| 08 03 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 08 04 | liimojen ja tiivistysmassojen (vedenpitävät aineet mukaan luettuina) valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet | |
| 08 04 09* | liima- ja tiivistysmassajätteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 04 10 | muut kuin nimikkeessä 08 04 09 mainitut liima- ja tiivistysmassajätteet | MNH |
| 08 04 11* | liima- ja tiivistysmassalietteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 04 12 | muut kuin nimikkeessä 08 04 11 mainitut liima- ja tiivistysmassalietteet | MNH |
| 08 04 13* | liimoja tai tiivistysmassoja sisältävät vesipitoiset lietteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 04 14 | muut kuin nimikkeessä 08 04 13 mainitut, liimoja tai tiivistysmassoja sisältävät vesipitoiset lietteet | MNH |
| 08 04 15* | liimoja tai tiivistysmassoja sisältävät vesipitoiset nestemäiset jätteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita | MH |
| 08 04 16 | muut kuin nimikkeessä 08 04 15 mainitut, liimoja tai tiivistysmassoja sisältävät vesipitoiset nestemäiset jätteet | MNH |
| 08 04 17* | hartsiöljy | AH |
| 08 04 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 08 05 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla nimikeryhmässä 08 | |
| 08 05 01* | isosyanaattijätteet | AH |
| 9 | VALOKUVATEOLLISUUDEN JÄTTEET | |
| 09 01 | valokuvateollisuuden jätteet | |
| 09 01 01* | vesipohjaiset kehite- ja aktivointiliuokset | AH |
| 09 01 02* | vesipohjaiset kehiteliuokset offsetlevylle | AH |
| 09 01 03* | liuotinpohjaiset kehiteliuokset | AH |
| 09 01 04* | kiinniteliuokset | AH |
| 09 01 05* | valkaisuliuokset ja valkaisu/kiinniteliuokset | AH |
| 09 01 06* | valokuvausjätteiden käsittelyssä toimipaikalla syntyvät jätteet, jotka sisältävät hopeaa | AH
  B |
| 09 01 07 | valokuvausfilmit ja -paperit, jotka sisältävät hopeaa tai hopeayhdisteitä | ANH |
| 09 01 08 | valokuvausfilmit ja -paperit, jotka eivät sisällä hopeaa tai hopeayhdisteitä | ANH |
| 09 01 10 | kertakäyttökamerat, joissa ei ole paristoa | ANH |
| 09 01 11* | kertakäyttökamerat, joissa on nimikkeessä 16 06 01, 16 06 02 tai 16 06 03 tarkoitettu paristo | MH
  B |
| 09 01 12 | muut kuin nimikkeessä 09 01 11 mainitut kertakäyttökamerat, joissa on paristo | MNH |
| 09 01 13* | muut kuin nimikkeessä 09 01 06 mainitut, hopean talteenotossa toimipaikalla syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet | AH |
| 09 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 | TERMISISSÄ PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 10 01 | voimalaitoksissa ja muissa polttolaitoksissa syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 19) | |
| 10 01 01 | pohjatuhka, kuona ja kattilatuhka (lukuun ottamatta nimikkeessä 10 01 04 mainittua kattilatuhkaa) | ANH |
| 10 01 02 | hiilen poltossa syntyvä lentotuhka | ANH |
| 10 01 03 | turpeen ja käsittelemättömän puun poltossa syntyvä lentotuhka | ANH |
| 10 01 04* | öljyn poltossa syntyvä lentotuhka ja kattilatuhka | AH |
| 10 01 05 | savukaasujen rikinpoistossa syntyvät kiinteät kalsiumpohjaiset reaktiojätteet | ANH |
| 10 01 07 | savukaasujen rikinpoistossa syntyvät lietemäiset kalsiumpohjaiset reaktiojätteet | ANH |
| 10 01 09* | rikkihappo | AH |
| 10 01 13* | polttoaineena käytetyistä emulsifioiduista hiilivedyistä syntyvä lentotuhka | AH |
| 10 01 14* | rinnakkaispoltossa syntyvä pohjatuhka, kuona ja kattilatuhka, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 01 15 | muu kuin nimikkeessä 10 01 14 mainittu rinnakkaispoltossa syntyvä pohjatuhka, kuona ja kattilatuhka | MNH |
| 10 01 16* | rinnakkaispoltossa syntyvä lentotuhka, joka sisältää vaarallisia aineita | MH |
| 10 01 17 | muu kuin nimikkeessä 10 01 16 mainittu rinnakkaispoltossa syntyvä lentotuhka | MNH |
| 10 01 18* | kaasujen puhdistuksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 01 19 | muut kuin nimikkeissä 10 01 05, 10 01 07 ja 10 01 18 mainitut, kaasujen puhdistuksessa syntyvät jätteet | MNH |
| 10 01 20* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 01 21 | muut kuin nimikkeessä 10 01 20 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 10 01 22* | kattiloiden puhdistuksessa syntyvät vesipitoiset lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 01 23 | muut kuin nimikkeessä 10 01 22 mainitut, kattiloiden puhdistuksessa syntyvät vesipitoiset lietteet | MNH |
| 10 01 24 | leijupetihiekka | ANH |
| 10 01 25 | hiilivoimalaitosten polttoaineen varastoinnissa ja valmistuksessa syntyvät jätteet | ANH |
| 10 01 26 | jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet | ANH |
| 10 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 02 | rauta- ja terästeollisuudessa syntyvät jätteet | |
| 10 02 01 | kuonan käsittelyssä syntyvät jätteet | ANH |
| 10 02 02 | käsittelemättömät kuonat | ANH |
| 10 02 07* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 02 08 | muut kuin nimikkeessä 10 02 07 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | MNH |
| 10 02 10 | hehkuhilse | ANH |
| 10 02 11* | jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet | MH |
| 10 02 12 | muut kuin nimikkeessä 10 02 11 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet | MNH |
| 10 02 13* | kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 02 14 | muut kuin nimikkeessä 10 02 13 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | MNH |
| 10 02 15 | muut lietteet ja suodatuskakut | MNH
  A |
| 10 02 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 03 | alumiinin pyrometallurgiajätteet | |
| 10 03 02 | anodijätteet | ANH |
| 10 03 04* | primäärituotannossa syntyvät kuonat | AH |
| 10 03 05 | alumiinioksidijätteet | ANH |
| 10 03 08* | sekundäärituotannon suolakuonat | AH |
| 10 03 09* | sekundäärituotannon mustakuonat | AH |
| 10 03 15* | skimmausjätteet, jotka ovat syttyviä tai jotka veden kanssa kosketukseen joutuessaan kehittävät vaarallisia määriä syttyviä kaasuja | MH
  B |
| 10 03 16 | muut kuin nimikkeessä 10 03 15 mainitut skimmausjätteet | MNH
  B |
| 10 03 17* | anodien valmistuksessa syntyvät tervapitoiset jätteet | MH
  B |
| 10 03 18 | muut kuin nimikkeessä 10 03 17 mainitut, anodien valmistuksessa syntyvät hiilipitoiset jätteet | MNH
  B |
| 10 03 19* | savukaasujen suodatuspölyt, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 03 20 | muut kuin nimikkeessä 10 03 19 mainitut savukaasujen suodatuspölyt | MNH |
| 10 03 21* | muut hienojakeet ja pölyt (kuulamyllypöly mukaan luettuna), jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 03 22 | muut kuin nimikkeessä 10 03 21 mainitut hienojakeet ja pölyt (kuulamyllypöly mukaan luettuna) | MNH |
| 10 03 23* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 03 24 | muut kuin nimikkeessä 10 03 23 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | MNH |
| 10 03 25* | kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 03 26 | muut kuin nimikkeessä 10 03 25 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | MNH |
| 10 03 27* | jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet | MH |
| 10 03 28 | muut kuin nimikkeessä 10 03 27 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet | MNH |
| 10 03 29* | suolakuonien ja mustakuonien käsittelyssä syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 03 30 | muut kuin nimikkeessä 10 03 29 mainitut suolakuonien ja mustakuonien käsittelyssä syntyvät jätteet | MNH |
| 10 03 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 04 | lyijyn pyrometallurgiajätteet | |
| 10 04 01* | primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat | AH |
| 10 04 02* | primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat ja skimmausjätteet | AH |
| 10 04 03* | kalsiumarsenaatti | AH |
| 10 04 04* | savukaasujen suodatuspölyt | AH |
| 10 04 05* | muut hienojakeet ja pölyt | AH |
| 10 04 06* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | AH |
| 10 04 07* | kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | AH |
| 10 04 09* | jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet | MH |
| 10 04 10 | muut kuin nimikkeessä 10 04 09 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet | MNH |
| 10 04 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 05 | sinkin pyrometallurgiajätteet | |
| 10 05 01 | primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat | ANH |
| 10 05 03* | savukaasujen suodatuspölyt | AH |
| 10 05 04 | muut hienojakeet ja pölyt | ANH |
| 10 05 05* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | AH |
| 10 05 06* | kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | AH |
| 10 05 08* | jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet | MH |
| 10 05 09 | muut kuin nimikkeessä 10 05 08 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet | MNH |
| 10 05 10* | kuonat ja skimmausjätteet, jotka ovat syttyviä tai jotka veden kanssa kosketukseen joutuessaan kehittävät vaarallisia määriä syttyviä kaasuja | MH
  B |
| 10 05 11 | muut kuin nimikkeessä 10 05 10 mainitut kuonat ja skimmausjätteet | MNH
  B |
| 10 05 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 06 | kuparin pyrometallurgiajätteet | |
| 10 06 01 | primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat | ANH |
| 10 06 02 | primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat ja skimmausjätteet | ANH |
| 10 06 03* | savukaasujen suodatuspölyt | AH |
| 10 06 04 | muut hienojakeet ja pölyt | ANH |
| 10 06 06* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | AH |
| 10 06 07* | kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | AH |
| 10 06 09* | jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet | MH |
| 10 06 10 | muut kuin nimikkeessä 10 06 09 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet | MNH |
| 10 06 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 07 | hopean, kullan ja platinan pyrometallurgiajätteet | |
| 10 07 01 | primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat | ANH |
| 10 07 02 | primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat ja skimmausjätteet | ANH |
| 10 07 03 | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | ANH |
| 10 07 04 | muut hienojakeet ja pölyt | ANH |
| 10 07 05 | kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | ANH |
| 10 07 07* | jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet | MH |
| 10 07 08 | muut kuin nimikkeessä 10 07 07 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet | MNH |
| 10 07 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 08 | muiden ei-rautametallien pyrometallurgiajätteet | |
| 10 08 04 | hienojakeet ja pölyt | ANH |
| 10 08 08* | primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvä suolakuona | AH |
| 10 08 09 | muut kuonat | ANH |
| 10 08 10* | kuonat ja skimmausjätteet, jotka ovat syttyviä tai jotka veden kanssa kosketukseen joutuessaan kehittävät vaarallisia määriä syttyviä kaasuja | MH
  B |
| 10 08 11 | muut kuin nimikkeessä 10 08 10 mainitut kuonat ja skimmausjätteet | MNH
  B |
| 10 08 12* | anodien valmistuksessa syntyvät tervapitoiset jätteet | MH
  B |
| 10 08 13 | muut kuin nimikkeessä 10 08 12 mainitut, anodien valmistuksessa syntyvät hiilipitoiset jätteet | MNH
  B |
| 10 08 14 | anodijätteet | ANH |
| 10 08 15* | savukaasujen suodatuspölyt, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 08 16 | muut kuin nimikkeessä 10 08 15 mainitut savukaasujen suodatuspölyt | MNH |
| 10 08 17* | savukaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 08 18 | muut kuin nimikkeessä 10 08 17 mainitut savukaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | MNH |
| 10 08 19* | jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet | MH |
| 10 08 20 | muut kuin nimikkeessä 10 08 19 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet | MNH |
| 10 08 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 09 | rautametallien valimojätteet | |
| 10 09 03 | valimouunien kuona | ANH |
| 10 09 05* | käyttämättömät valukeernat ja valumuotit, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 09 06 | muut kuin nimikkeessä 10 09 05 mainitut käyttämättömät valukeernat ja valumuotit | MNH |
| 10 09 07* | käytetyt valukeernat ja valumuotit, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 09 08 | muut kuin nimikkeessä 10 09 07 mainitut käytetyt valukeernat ja valumuotit | MNH |
| 10 09 09* | savukaasujen suodatuspölyt, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 09 10 | muut kuin nimikkeessä 10 09 09 mainitut savukaasujen suodatuspölyt | MNH |
| 10 09 11* | muut hienojakeet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 09 12 | muut kuin nimikkeessä 10 09 11 mainitut hienojakeet | MNH |
| 10 09 13* | sideainejätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 09 14 | muut kuin nimikkeessä 10 09 13 mainitut sideainejätteet | MNH |
| 10 09 15* | halkeamien tunnistamiseen käytetty neste, joka sisältää vaarallisia aineita | MH |
| 10 09 16 | muu kuin nimikkeessä 10 09 15 mainittu halkeamien tunnistamiseen käytetty neste | MNH |
| 10 09 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 10 | ei-rautametallien valimojätteet | |
| 10 10 03 | valimouunien kuona | ANH |
| 10 10 05* | käyttämättömät valukeernat ja valumuotit, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 10 06 | muut kuin nimikkeessä 10 10 05 mainitut käyttämättömät valukeernat ja valumuotit | MNH |
| 10 10 07* | käytetyt valukeernat ja valumuotit, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 10 08 | muut kuin nimikkeessä 10 10 07 mainitut käytetyt valukeernat ja valumuotit | MNH |
| 10 10 09* | savukaasujen suodatuspölyt, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 10 10 | muut kuin nimikkeessä 10 10 09 mainitut savukaasujen suodatuspölyt | MNH |
| 10 10 11* | muut hienojakeet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 10 12 | muut kuin nimikkeessä 10 10 11 mainitut hienojakeet | MNH |
| 10 10 13* | sideainejätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 10 14 | muut kuin nimikkeessä 10 10 13 mainitut sideainejätteet | MNH |
| 10 10 15* | halkeamien tunnistamiseen käytetty neste, joka sisältää vaarallisia aineita | MH |
| 10 10 16 | muu kuin nimikkeessä 10 10 15 mainittu halkeamien tunnistamiseen käytetty neste | MNH |
| 10 10 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 11 | lasin ja lasituotteiden valmistuksessa syntyvät jätteet | |
| 10 11 03 | lasipohjaisten kuitumateriaalien jätteet | ANH |
| 10 11 05 | hienojakeet ja pölyt | ANH |
| 10 11 09* | polttamattomat raaka-aineseosjätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 11 10 | muut kuin nimikkeessä 10 11 09 mainitut polttamattomat raaka-aineseosjätteet | MNH |
| 10 11 11* | lasijätteet pieninä kappaleina ja lasijauho (joka on peräisin esim. katodisädeputkista), jotka sisältävät raskasmetalleja | MH |
| 10 11 12 | muut kuin nimikkeessä 10 11 11 mainitut lasijätteet | MNH |
| 10 11 13* | lasinkiillotuksessa ja -hionnassa syntyvä liete, joka sisältää vaarallisia aineita | MH |
| 10 11 14 | muu kuin nimikkeessä 10 11 13 mainittu lasinkiillotuksessa ja -hionnassa syntyvä liete | MNH |
| 10 11 15* | savukaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 11 16 | muut kuin nimikkeessä 10 11 15 mainitut savukaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | MNH |
| 10 11 17* | savukaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 11 18 | muut kuin nimikkeessä 10 11 17 mainitut savukaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | MNH |
| 10 11 19* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 11 20 | muut kuin nimikkeessä 10 11 19 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät kiinteät jätteet | MNH |
| 10 11 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 12 | keraamisten tuotteiden, tiilien, laattojen ja rakennusaineiden valmistuksessa syntyvät jätteet | |
| 10 12 01 | polttamattomat raaka-aineseosjätteet | ANH |
| 10 12 03 | hienojakeet ja pölyt | ANH |
| 10 12 05 | kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | ANH |
| 10 12 06 | käytöstä poistetut muotit | ANH |
| 10 12 08 | keramiikka-, tiili-, laatta- ja rakennustuotejäte (poltettu) | ANH |
| 10 12 09* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 12 10 | muut kuin nimikkeessä 10 12 09 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | MNH |
| 10 12 11* | lasituksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät raskasmetalleja | MH |
| 10 12 12 | muut kuin nimikkeessä 10 12 11 mainitut lasituksessa syntyvät jätteet | MNH |
| 10 12 13 | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvä liete | ANH |
| 10 12 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 13 | sementin, kalkin ja laastin sekä näistä valmistettujen tuotteiden valmistuksessa syntyvät jätteet | |
| 10 13 01 | polttamattomat raaka-aineseosjätteet | ANH |
| 10 13 04 | kalkin kalsinointi- ja hydratointijätteet | ANH |
| 10 13 06 | hienojakeet ja pölyt (lukuun ottamatta nimikkeitä 10 13 12 ja 10 13 13) | MNH |
| 10 13 07 | kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut | ANH |
| 10 13 09* | asbestisementin valmistuksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät asbestia | MH |
| 10 13 10 | muut kuin nimikkeessä 10 13 09 mainitut asbestisementin valmistuksessa syntyvät jätteet | MNH |
| 10 13 11 | muut kuin nimikkeissä 10 13 09 ja 10 13 10 mainitut sementtipohjaisten komposiittimateriaalien valmistuksessa syntyvät jätteet | MNH |
| 10 13 12* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 10 13 13 | muut kuin nimikkeessä 10 13 12 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | MNH |
| 10 13 14 | betonijäte ja betoniliete | ANH |
| 10 13 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 10 14 | krematorioissa syntyvät jätteet | |
| 10 14 01* | kaasujen puhdistuksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät elohopeaa | AH
  B |
| 11 | METALLIEN JA MUIDEN MATERIAALIEN KEMIALLISESSA PINTAKÄSITTELYSSÄ JA PINNOITTAMISESSA SEKÄ EI-RAUTAMETALLIEN HYDROMETALLURGIASSA SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 11 01 | metallien ja muiden materiaalien kemiallisessa pintakäsittelyssä ja pinnoittamisessa (esimerkiksi galvanointi, sinkitys, peittaus, etsaus, fosfatointi, emäksinen rasvanpoisto ja anodisointi) syntyvät jätteet | |
| 11 01 05* | peittaushapot | AH |
| 11 01 06* | hapot, joita ei ole mainittu muualla | AH |
| 11 01 07* | peittausemäkset | AH |
| 11 01 08* | fosfatointilietteet | AH |
| 11 01 09* | lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 11 01 10 | muut kuin nimikkeessä 11 01 09 mainitut lietteet ja suodatuskakut | MNH |
| 11 01 11* | vesipitoiset huuhtelunesteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 11 01 12 | muut kuin nimikkeessä 11 01 11 mainitut vesipitoiset huuhtelunesteet | MNH |
| 11 01 13* | rasvanpoistojätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 11 01 14 | muut kuin nimikkeessä 11 01 13 mainitut rasvanpoistojätteet | MNH |
| 11 01 15* | membraanijärjestelmissä tai ioninvaihtojärjestelmissä syntyvät eluaatit ja lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | AH
  B |
| 11 01 16* | kyllästyneet tai käytetyt ioninvaihtohartsit | AH |
| 11 01 98* | muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH
  A |
| 11 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 11 02 | ei-rautametallien hydrometallurgisissa prosesseissa syntyvät jätteet | |
| 11 02 02* | sinkin hydrometallurgiassa syntyvät lietteet (mukaan lukien jarosiitti ja götiitti) | AH |
| 11 02 03 | elektrolyysiprosessien anodien valmistuksessa syntyvät jätteet | ANH |
| 11 02 05* | kuparin hydrometallurgiassa syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 11 02 06 | muut kuin nimikkeessä 11 02 05 mainitut kuparin hydrometallurgiassa syntyvät jätteet | MNH |
| 11 02 07* | muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH
  A |
| 11 02 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 11 03 | karkaisussa syntyvät lietteet ja kiinteät jätteet | |
| 11 03 01* | syanideja sisältävät jätteet | AH
  B |
| 11 03 02* | muut jätteet | AH |
| 11 05 | kuumaupotuksessa syntyvät jätteet | |
| 11 05 01 | kovasinkki | ANH |
| 11 05 02 | sinkkituhka | ANH |
| 11 05 03* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | AH |
| 11 05 04* | käytetyt sulatteet | AH |
| 11 05 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 12 | METALLIEN JA MUOVIEN MUOVAUKSESSA SEKÄ FYSIKAALISESSA JA MEKAANISESSA PINTAKÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 12 01 | metallien ja muovien muovauksessa sekä fysikaalisessa ja mekaanisessa pintakäsittelyssä syntyvät jätteet | |
| 12 01 01 | rautametallien viilaus- ja sorvausjätteet | ANH |
| 12 01 02 | rautametallien pölyt ja hienojakeet | ANH |
| 12 01 03 | ei-rautametallien viilaus- ja sorvausjätteet | ANH |
| 12 01 04 | ei-rautametallien pölyt ja hienojakeet | ANH |
| 12 01 05 | muovilastut ja muovien muovausjätteet | ANH |
| 12 01 06* | mineraalipohjaiset työstö-öljyt, jotka sisältävät halogeeneja (ei emulsiot eikä liuokset) | AH |
| 12 01 07* | mineraalipohjaiset työstö-öljyt, jotka eivät sisällä halogeeneja (ei emulsiot eikä liuokset) | AH |
| 12 01 08* | työstöemulsiot ja -liuokset, jotka sisältävät halogeeneja | AH |
| 12 01 09* | työstöemulsiot ja -liuokset, jotka eivät sisällä halogeeneja | AH |
| 12 01 10* | synteettiset työstö-öljyt | AH |
| 12 01 12* | käytetyt vahat ja rasvat | AH |
| 12 01 13 | hitsausjätteet | ANH |
| 12 01 14* | työstölietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 12 01 15 | muut kuin nimikkeessä 12 01 14 mainitut työstölietteet | MNH |
| 12 01 16* | suihkupuhdistusjätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 12 01 17 | muut kuin nimikkeessä 12 01 16 mainitut suihkupuhdistusjätteet | MNH |
| 12 01 18* | metalliliete (hionnassa ja hierrossa syntyvät lietteet), joka sisältää öljyä | AH
  B |
| 12 01 19* | helposti biohajoava työstö-öljy | AH |
| 12 01 20* | käytetyt hiomakappaleet ja -aineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 12 01 21 | muut kuin nimikkeessä 12 01 20 mainitut käytetyt hiomakappaleet ja -aineet | MNH |
| 12 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH
  B |
| 12 03 | jätteet, jotka syntyvät vedellä ja höyryllä tapahtuvassa rasvanpoistossa (lukuun ottamatta nimikeryhmää 11) | |
| 12 03 01* | vesipitoiset pesunesteet | AH |
| 12 03 02* | höyryllä tapahtuvassa rasvanpoistossa syntyvät jätteet | AH |
| 13 | ÖLJYJÄTTEET JA POLTTONESTEJÄTTEET (lukuun ottamatta ruokaöljyjä ja nimikeryhmiin 05, 12 ja 19 kuuluvia öljyjätteitä ja polttonestejätteitä) | |
| 13 01 | hydrauliöljyjätteet | |
| 13 01 01* | PCB:tä sisältävät hydrauliöljyt | AH
  B |
| 13 01 04* | klooratut emulsiot | AH |
| 13 01 05* | klooraamattomat emulsiot | AH |
| 13 01 09* | mineraalipohjaiset klooratut hydrauliöljyt | AH |
| 13 01 10* | mineraalipohjaiset klooraamattomat hydrauliöljyt | AH |
| 13 01 11* | synteettiset hydrauliöljyt | AH |
| 13 01 12* | helposti biohajoavat hydrauliöljyt | AH |
| 13 01 13* | muut hydrauliöljyt | AH |
| 13 02 | moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyjätteet | |
| 13 02 04* | mineraalipohjaiset klooratut moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt | AH |
| 13 02 05* | mineraalipohjaiset klooraamattomat moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt | AH |
| 13 02 06* | synteettiset moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt | AH |
| 13 02 07* | helposti biohajoavat moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt | AH |
| 13 02 08* | muut moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt | AH |
| 13 03 | eristys- ja lämmönsiirtoöljyjätteet | |
| 13 03 01* | PCB:tä sisältävät eristys- ja lämmönsiirtoöljyt | AH
  B |
| 13 03 06* | muut kuin nimikkeessä 13 03 01 mainitut mineraalipohjaiset klooratut eristys- ja lämmönsiirtoöljyt | AH |
| 13 03 07* | mineraalipohjaiset klooraamattomat eristys- ja lämmönsiirtoöljyt | AH |
| 13 03 08* | synteettiset eristys- ja lämmönsiirtoöljyt | AH |
| 13 03 09* | helposti biohajoavat eristys- ja lämmönsiirtoöljyt | AH |
| 13 03 10* | muut eristys- ja lämmönsiirtoöljyt | AH |
| 13 04 | pilssivedet | |
| 13 04 01* | sisävesiliikenteessä syntyvät pilssivedet | AH |
| 13 04 02* | satamien vastaanottolaitteistoihin kerätyt pilssivedet | AH |
| 13 04 03* | muut vesiliikenteessä syntyvät pilssivedet | AH |
| 13 05 | öljynerottimien jätteet | |
| 13 05 01* | hiekanerottimien ja öljynerottimien kiinteät jätteet | AH |
| 13 05 02* | öljynerottimien lietteet | AH |
| 13 05 03* | keräilyaltaan lietteet | AH |
| 13 05 06* | öljynerottimien öljy | AH |
| 13 05 07* | öljynerottimien öljyinen vesi | AH |
| 13 05 08* | hiekanerottimien ja öljynerottimien jäteseokset | AH |
| 13 07 | polttonestejätteet | |
| 13 07 01* | polttoöljy ja dieselöljy | AH |
| 13 07 02* | bensiini | AH |
| 13 07 03* | muut polttoaineet (seokset mukaan luettuina) | AH |
| 13 08 | öljyjätteet, joita ei ole mainittu muualla | |
| 13 08 01* | suolanpoiston lietteet tai emulsiot | AH |
| 13 08 02* | muut emulsiot | AH |
| 13 08 99* | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | AH |
| 14 | ORGAANISTEN LIUOTTIMIEN, JÄÄHDYTYSAINEIDEN JA PONNEKAASUJEN JÄTTEET (lukuun ottamatta nimikeryhmiä 07 ja 08) | |
| 14 06 | orgaanisten liuottimien jätteet, jäähdytysaineet sekä aerosolien ja vaahtomuovien ponnekaasut | |
| 14 06 01* | kloorifluorihiilivedyt, HCFC-yhdisteet, HFC-yhdisteet | AH |
| 14 06 02* | muut halogenoidut liuottimet ja liuotinseokset | AH |
| 14 06 03* | muut liuottimet ja liuotinseokset | AH |
| 14 06 04* | lietteet ja kiinteät jätteet, jotka sisältävät halogenoituja liuottimia | AH
  B |
| 14 06 05* | lietteet ja kiinteät jätteet, jotka sisältävät muita liuottimia | AH
  B |
| 15 | PAKKAUKSET; ABSORBOIMISAINEET, PUHDISTUSLIINAT, SUODATINMATERIAALIT JA SUOJAVAATTEET (JOITA EI OLE MUUALLA MÄÄRITELTY) | |
| 15 01 | pakkaukset (mukaan luettuna yhdyskunnista erikseen kerätty pakkausjäte) | |
| 15 01 01 | paperi- ja kartonkipakkaukset | MNH
  B |
| 15 01 02 | muovipakkaukset | MNH
  B |
| 15 01 03 | puupakkaukset | MNH
  B |
| 15 01 04 | metallipakkaukset | MNH
  B |
| 15 01 05 | komposiittipakkaukset | MNH
  B |
| 15 01 06* | sekalaiset pakkaukset | MNH
  B |
| 15 01 07 | lasipakkaukset | MNH
  B |
| 15 01 09 | tekstiilipakkaukset | MNH
  B |
| 15 01 10* | pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia | MH
  B |
| 15 01 11* | metallipakkaukset, joiden rakenneaine sisältää vaarallista kiinteää huokoista ainetta (esim. asbestia), tyhjät ainepakkaukset ja -säiliöt mukaan luettuina | MH
  B |
| 15 02 | absorboimisaineet, suodatinmateriaalit, puhdistusliinat ja suojavaatteet | |
| 15 02 02* | absorboimisaineet, suodatinmateriaalit (mukaan luettuina öljysuodattimet, joita ei ole mainittu muualla), puhdistusliinat ja suojavaatteet, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia | MH |
| 15 02 03 | muut kuin nimikkeessä 15 02 02 mainitut absorboimisaineet, suodatinmateriaalit, puhdistusliinat ja suojavaatteet | MNH |
| 16 | JÄTTEET, JOITA EI OLE MAINITTU MUUALLA LUETTELOSSA | |
| 16 01 | romuajoneuvot eri liikennemuodoista (liikkuvat työkoneet mukaan luettuina) ja romuajoneuvojen purkamisessa ja ajoneuvojen huollossa syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmiä 13, 14, 16 06 ja 16 08) | |
| 16 01 03 | loppuun käytetyt renkaat | ANH |
| 16 01 04* | romuajoneuvot | AH
  A |
| 16 01 06 | romuajoneuvot, jotka eivät sisällä nesteitä eivätkä muita vaarallisia osia | ANH
  A |
| 16 01 07* | öljynsuodattimet | AH |
| 16 01 08* | elohopeaa sisältävät osat | MH
  A |
| 16 01 09* | PCB:tä sisältävät osat | MH
  A |
| 16 01 10* | räjähdysvaaralliset osat (kuten turvatyynyt) | AH |
| 16 01 11* | asbestia sisältävät jarrupalat | MH |
| 16 01 12 | muut kuin nimikkeessä 16 01 11 mainitut jarrupalat | MNH |
| 16 01 13* | jarrunesteet | AH |
| 16 01 14* | jäätymisenestoaineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 01 15 | muut kuin nimikkeessä 16 01 14 mainitut jäätymisenestoaineet | MNH |
| 16 01 16 | nesteytetyn kaasun säiliöt | ANH |
| 16 01 17 | rautametalli | ANH |
| 16 01 18 | ei-rautametalli | ANH |
| 16 01 19 | muovi | ANH |
| 16 01 20 | lasi | ANH |
| 16 01 21* | muut kuin nimikkeissä 16 01 07–16 01 11, 16 01 13 ja 16 01 14 mainitut vaaralliset osat | AH |
| 16 01 22 | osat, joita ei ole mainittu muualla | MNH |
| 16 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 16 02 | sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet | |
| 16 02 09* | PCB:tä sisältävät muuntajat ja kondensaattorit | MH
  B |
| 16 02 10* | muut kuin nimikkeessä 16 02 09 mainitut, PCB:tä sisältävät tai niiden saastuttamat käytöstä poistetut laitteistot | MH
  B |
| 16 02 11* | kloorifluorihiilivetyjä, HCFC-yhdisteitä ja HFC-yhdisteitä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot | MH
  B |
| 16 02 12* | asbestia vapaana sisältävät laitteistot | MH
  B |
| 16 02 13* | muut kuin nimikkeissä 16 02 09–16 02 12 mainitut, vaarallisia osia (#) sisältävät käytöstä poistetut laitteistot | MH
  B |
| 16 02 14 | muut kuin nimikkeissä 16 02 09–16 02 13 mainitut käytöstä poistetut laitteistot | MNH
  B |
| 16 02 15* | käytöstä poistetuista laitteista poistetut vaaralliset osat | MH
  B |
| 16 02 16 | muut kuin nimikkeessä 16 02 15 mainitut, käytöstä poistetuista laitteista poistetut osat | MNH
  B |
| 16 03 | epäkurantit tuotteiden valmistuserät ja käyttämättömät tuotteet | |
| 16 03 03* | epäorgaaniset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 03 04 | muut kuin nimikkeessä 16 03 03 mainitut epäorgaaniset jätteet | MNH |
| 16 03 05* | orgaaniset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 03 06 | muut kuin nimikkeessä 16 03 05 mainitut orgaaniset jätteet | MNH |
| 16 03 07* (4) | metallinen elohopea | AH |
| 16 04 | räjähdysainejätteet | |
| 16 04 01* | ammusjätteet | AH |
| 16 04 02* | ilotulitusjätteet | AH |
| 16 04 03* | räjähdysainejätteet | AH |
| 16 05 | painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut ja käytöstä poistetut kemikaalit | |
| 16 05 04* | painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut (halonit mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 05 05 | muut kuin nimikkeessä 16 05 04 mainitut painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut | MNH |
| 16 05 06* | laboratoriokemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä, laboratoriokemikaalien seokset mukaan luettuina | MH |
| 16 05 07* | käytöstä poistetut epäorgaaniset kemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä | MH |
| 16 05 08* | käytöstä poistetut orgaaniset kemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä | MH |
| 16 05 09 | muut kuin nimikkeissä 16 05 06, 16 05 07 ja 16 05 08 mainitut käytöstä poistetut kemikaalit | MNH |
| 16 06 | paristot ja akut | |
| 16 06 01* | lyijyakut | AH |
| 16 06 02* | nikkelikadmiumakut | AH |
| 16 06 03* | elohopeaa sisältävät paristot | AH |
| 16 06 04 | alkaliparistot (lukuun ottamatta nimikettä 16 06 03) | ANH |
| 16 06 05 | muut paristot ja akut | ANH |
| 16 06 06* | erikseen kerätyt paristojen ja akkujen elektrolyytit | AH |
| 16 07 | kuljetussäiliöiden, varastosäiliöiden ja tynnyrien puhdistuksessa syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmiä 05 ja 13) | |
| 16 07 08* | öljyä sisältävät jätteet | AH
  B |
| 16 07 09* | jätteet, jotka sisältävät muita vaarallisia aineita | AH
  B |
| 16 07 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH
  B |
| 16 08 | käytetyt katalyytit ja katalysaattorit | |
| 16 08 01 | käytetyt katalyytit, jotka sisältävät kultaa, hopeaa, reniumia, rodiumia, palladiumia, iridiumia tai platinaa (lukuun ottamatta nimikettä 16 08 07) | MNH |
| 16 08 02* | käytetyt katalyytit, jotka sisältävät vaarallisia siirtymämetalleja tai vaarallisia siirtymämetalliyhdisteitä | MH |
| 16 08 03 | käytetyt katalyytit, jotka sisältävät sellaisia siirtymämetalleja tai siirtymämetalliyhdisteitä, joita ei ole mainittu muualla | MNH |
| 16 08 04 | nesteiden katalyyttiseen krakkaukseen käytetyt katalyytit (lukuun ottamatta nimikettä 16 08 07) | MNH |
| 16 08 05* | käytetyt katalyytit, jotka sisältävät fosforihappoa | AH
  B |
| 16 08 06* | katalyytteinä käytetyt nesteet | AH |
| 16 08 07* | käytetyt katalyytit, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia | MH |
| 16 09 | hapettavat aineet | |
| 16 09 01* | permanganaatit, kuten kaliumpermanganaatti | AH |
| 16 09 02* | kromaatit, kuten kaliumkromaatti, kaliumdikromaatti ja natriumdikromaatti | AH |
| 16 09 03* | peroksidit, kuten vetyperoksidi | AH |
| 16 09 04* | hapettavat aineet, joita ei ole mainittu muualla | AH |
| 16 10 | vesipitoiset nestemäiset jätteet, jotka on tarkoitus käsitellä muualla kuin toimipaikassa | |
| 16 10 01* | vesipitoiset nestemäiset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 10 02 | muut kuin nimikkeessä 16 10 01 mainitut vesipitoiset nestemäiset jätteet | MNH |
| 16 10 03* | vesipitoiset konsentraatit, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 10 04 | muut kuin nimikkeessä 16 10 03 mainitut vesipitoiset konsentraatit | MNH |
| 16 11 | vuorausten ja tulenkestävien aineiden jätteet | |
| 16 11 01* | metallurgisissa prosesseissa syntyvät hiilipohjaiset vuoraukset ja tulenkestävät aineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 11 02 | muut kuin nimikkeessä 16 11 01 mainitut, metallurgisissa prosesseissa syntyvät hiilipohjaiset vuoraukset ja tulenkestävät aineet | MNH |
| 16 11 03* | muut metallurgisissa prosesseissa syntyvät vuoraukset ja tulenkestävät aineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 11 04 | muut kuin nimikkeessä 16 11 03 mainitut, metallurgisissa prosesseissa syntyvät muut vuoraukset ja tulenkestävät aineet | MNH |
| 16 11 05* | muissa kuin metallurgisissa prosesseissa syntyvät vuoraukset ja tulenkestävät aineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 11 06 | muut kuin nimikkeessä 16 11 05 mainitut, muissa kuin metallurgisissa prosesseissa syntyvät vuoraukset ja tulenkestävät aineet | MNH |
| 17 | RAKENTAMISESSA JA PURKAMISESSA SYNTYVÄT JÄTTEET (PILAANTUNEILTA ALUEILTA KAIVETUT MAA-AINEKSET MUKAAN LUETTUINA) | |
| 17 01 | betoni, tiilet, laatat ja keramiikka | |
| 17 01 01 | betoni | MNH
  A |
| 17 01 02 | tiilet | MNH
  A |
| 17 01 03 | laatat ja keramiikka | MNH
  A |
| 17 01 06* | betonin, tiilten, laattojen ja keramiikan seokset tai lajitellut jakeet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 17 01 07 | muut kuin nimikkeessä 17 01 06 mainitut betonin, tiilten, laattojen ja keramiikan seokset | MNH |
| 17 02 | puu, lasi ja muovit | |
| 17 02 01 | puu | MNH |
| 17 02 02 | lasi | MNH |
| 17 02 03 | muovi | MNH |
| 17 02 04* | lasi, muovi ja puu, jotka sisältävät vaarallisia aineita tai ovat niiden saastuttamia | MH |
| 17 03 | bitumiseokset, kivihiiliterva ja -tervatuotteet | |
| 17 03 01* | kivihiilitervaa sisältävät bitumiseokset | MH |
| 17 03 02 | muut kuin nimikkeessä 17 03 01 mainitut bitumiseokset | MNH |
| 17 03 03* | kivihiiliterva ja -tervatuotteet | AH |
| 17 04 | metallit (niiden seokset mukaan luettuina) | |
| 17 04 01 | kupari, pronssi, messinki | MNH
  A |
| 17 04 02 | alumiini | MNH
  A |
| 17 04 03 | lyijy | MNH
  A |
| 17 04 04 | sinkki | MNH
  A |
| 17 04 05 | rauta ja teräs | MNH
  A |
| 17 04 06* | tina | MNH
  A |
| 17 04 07 | sekalaiset metallit | MNH
  A |
| 17 04 09* | metallijätteet, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia | MH
  A |
| 17 04 10* | öljyä, kivihiilitervaa tai muita vaarallisia aineita sisältävät kaapelit | MH |
| 17 04 11 | muut kuin nimikkeessä 17 04 10 mainitut kaapelit | MNH |
| 17 05 | Maa-ainekset (pilaantuneilta alueilta kaivetut maa-ainekset mukaan luettuina), kiviainekset ja ruoppausmassat | |
| 17 05 03* | maa- ja kiviainekset, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 17 05 04 | muut kuin nimikkeessä 17 05 03 mainitut maa- ja kiviainekset | MNH |
| 17 05 05* | ruoppausmassat, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 17 05 06 | muut kuin nimikkeessä 17 05 05 mainitut ruoppausmassat | MNH |
| 17 05 07* | ratapenkereiden sorapäällysteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 17 05 08 | muut kuin nimikkeessä 17 05 07 mainitut ratapenkereiden sorapäällysteet | MNH |
| 17 06 | eristysaineet ja asbestia sisältävät rakennusaineet | |
| 17 06 01* | asbestia sisältävät eristysaineet | MH |
| 17 06 03* | muut eristysaineet, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä | MH |
| 17 06 04 | muut kuin nimikkeissä 17 06 01 ja 17 06 03 mainitut eristysaineet | MNH |
| 17 06 05* | asbestia sisältävät rakennusaineet | AH
  B |
| 17 08 | kipsipohjaiset rakennusaineet | |
| 17 08 01* | kipsipohjaiset rakennusaineet, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia | MH |
| 17 08 02 | muut kuin nimikkeessä 17 08 01 mainitut kipsipohjaiset rakennusaineet | MNH |
| 17 09 | muut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet | |
| 17 09 01* | rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät elohopeaa | MH |
| 17 09 02* | rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät PCB:tä (kuten PCB:tä sisältävät tiivistysmassat, PCB:tä sisältävät hartsipohjaiset lattiapäällysteet, PCB:tä sisältävät umpiolasit ja PCB:tä sisältävät muuntajat) | MH |
| 17 09 03* | muut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet (sekalaiset jätteet mukaan luettuna), jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 17 09 04 | muut kuin nimikkeissä 17 09 01, 17 09 02 ja 17 09 03 mainitut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät sekalaiset jätteet | MNH |
| 18 | IHMISTEN JA ELÄINTEN TERVEYDEN HOIDOSSA TAI SIIHEN LIITTYVÄSSÄ TUTKIMUSTOIMINNASSA SYNTYVÄT JÄTTEET (lukuun ottamatta keittiö- ja ravintolajätteitä, jotka eivät ole syntyneet välittömässä hoitotoiminnassa) | |
| 18 01 | synnytyslaitoksissa, taudinmäärityksessä, sairaanhoidossa tai sairauksien ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet | |
| 18 01 01 | viiltävät ja pistävät jätteet (lukuun ottamatta nimikettä 18 01 03) | MNH
  B |
| 18 01 02 | ruumiinosat ja elimet, verivalmisteet mukaan luettuina (lukuun ottamatta nimikettä 18 01 03) | MNH
  B |
| 18 01 03* | jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle asetetaan erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi | MH
  B |
| 18 01 04 | jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle ei aseteta erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi (esimerkiksi sidetarpeet, kipsisiteet, liinavaatteet, kertakäyttövaatteet, vaipat) | MNH
  B |
| 18 01 06* | kemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä | MH |
| 18 01 07 | muut kuin nimikkeessä 18 01 06 mainitut kemikaalit | MNH |
| 18 01 08* | sytotoksiset lääkkeet ja sytostaatit | MH
  B |
| 18 01 09 | muut kuin nimikkeessä 18 01 08 mainitut lääkkeet | MNH
  B |
| 18 01 10* | hammashoidon amalgaamijätteet | AH |
| 18 02 | eläinten tautien tutkimuksessa, taudinmäärityksessä sekä tautien hoidossa ja ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet | |
| 18 02 01 | viiltävät ja pistävät jätteet (lukuun ottamatta nimikettä 18 02 02) | MNH
  B |
| 18 02 02* | jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle asetetaan erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi | MH
  B |
| 18 02 03 | jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle ei aseteta erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi | MNH
  B |
| 18 02 05* | kemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä | MH |
| 18 02 06 | muut kuin nimikkeessä 18 02 05 mainitut kemikaalit | MNH |
| 18 02 07* | sytotoksiset lääkkeet ja sytostaatit | MH
  B |
| 18 02 08 | muut kuin nimikkeessä 18 02 07 mainitut lääkkeet | MNH
  B |
| 19 | JÄTEHUOLTOLAITOKSISSA, ERILLISISSÄ JÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA SEKÄ IHMISTEN KÄYTTÖÖN TAI TEOLLISUUSKÄYTTÖÖN TARKOITETUN VEDEN VALMISTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET | |
| 19 01 | jätteiden poltossa tai pyrolyysissä syntyvät jätteet | |
| 19 01 02 | pohjatuhkasta erotellut rautapitoiset jätteet | ANH |
| 19 01 05* | kaasujen käsittelystä syntyvät suodatuskakut | AH |
| 19 01 06* | kaasujen käsittelyssä syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet ja muut vesipitoiset nestemäiset jätteet | AH |
| 19 01 07* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | AH |
| 19 01 10* | savukaasujen käsittelyssä käytetty aktiivihiili | AH |
| 19 01 11* | pohjatuhka ja kuona, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 01 12 | muut kuin nimikkeessä 19 01 11 mainitut pohjatuhka ja kuona | MNH |
| 19 01 13* | lentotuhka, joka sisältää vaarallisia aineita | MH |
| 19 01 14 | muu kuin nimikkeessä 19 01 13 mainittu lentotuhka | MNH |
| 19 01 15* | kattilatuhka, joka sisältää vaarallisia aineita | MH |
| 19 01 16 | muu kuin nimikkeessä 19 01 15 mainittu kattilatuhka | MNH |
| 19 01 17* | pyrolyysijätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 01 18 | muut kuin nimikkeessä 19 01 17 mainitut pyrolyysijätteet | MNH |
| 19 01 19 | leijupetihiekka | ANH |
| 19 01 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 19 02 | jätteiden fysikaalis-kemiallisessa käsittelyssä (mukaan luettuina krominpoisto, syanidinpoisto ja neutralointi) syntyvät jätteet | |
| 19 02 03 | sekoitetut jätteet, jotka koostuvat ainoastaan vaarattomista jätteistä | ANH |
| 19 02 04* | sekoitetut jätteet, jotka koostuvat jätteistä, joista vähintään yksi on vaarallista | AH |
| 19 02 05* | fysikaalis-kemiallisessa käsittelyssä syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 02 06 | muut kuin nimikkeessä 19 02 05 mainitut fysikaalis-kemiallisessa käsittelyssä syntyvät lietteet | MNH |
| 19 02 07* | öljynerotuksessa syntyvät öljyt ja konsentraatit | AH |
| 19 02 08* | palavat nestemäiset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 02 09* | palavat kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 02 10 | muut kuin nimikkeissä 19 02 08 ja 19 02 09 mainitut palavat jätteet | MNH |
| 19 02 11* | muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | AH
  B |
| 19 02 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 19 03 | stabiloidut ja kiinteytetyt jätteet | |
| 19 03 04* | muut kuin nimikkeessä 19 03 08 mainitut vaarallisiksi määritellyt jätteet, jotka on osittain stabiloitu | MH
  B |
| 19 03 05 | muut kuin nimikkeessä 19 03 04 mainitut stabiloidut jätteet | MNH
  B |
| 19 03 06* | vaarallisiksi määritellyt jätteet, jotka on kiinteytetty | MH
  B |
| 19 03 07 | muut kuin nimikkeessä 19 03 06 mainitut kiinteytetyt jätteet | MNH
  B |
| 19 03 08 (5) | osittain stabiloitu elohopea | AH |
| 19 04 | lasitetut jätteet ja lasituksessa syntyvät jätteet | |
| 19 04 01 | lasitetut jätteet | ANH |
| 19 04 02* | lentotuhkat ja muut savukaasujen käsittelyssä syntyvät jätteet | AH |
| 19 04 03* | lasittumaton kiinteä faasi | AH |
| 19 04 04 | lasitettujen jätteiden karkaisussa syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet | ANH |
| 19 05 | kiinteiden jätteiden aerobisessa käsittelyssä syntyvät jätteet | |
| 19 05 01 | yhdyskuntajätteiden ja niihin rinnastettavien jätteiden kompostoimaton osa | ANH |
| 19 05 02 | eläin- ja kasvijätteiden kompostoimaton osa | ANH |
| 19 05 03 | komposti, joka ei täytä sille asetettuja laatuvaatimuksia | ANH |
| 19 05 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 19 06 | jätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvät jätteet | |
| 19 06 03 | yhdyskuntajätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvä neste | ANH |
| 19 06 04 | yhdyskuntajätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvä liete | ANH |
| 19 06 05 | eläin- ja kasvijätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvä neste | ANH |
| 19 06 06 | eläin- ja kasvijätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvä liete | ANH |
| 19 06 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 19 07 | kaatopaikan suotovedet | |
| 19 07 02* | kaatopaikan suotovedet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 07 03 | muut kuin nimikkeessä 19 07 02 mainitut kaatopaikan suotovedet | MNH |
| 19 08 | jätevedenpuhdistamoissa syntyvät jätteet, joita ei ole mainittu muualla | |
| 19 08 01 | välppäyksessä ja siivilöinnissä syntyvät jätteet | ANH |
| 19 08 02 | hiekanerotuksessa syntyvät jätteet | ANH |
| 19 08 05 | asumisjätevesien käsittelyssä syntyvät lietteet | ANH |
| 19 08 06* | kyllästyneet tai käytetyt ioninvaihtohartsit | AH |
| 19 08 07* | ioninvaihtimien regeneroinnissa syntyvät liuokset ja lietteet | AH |
| 19 08 08* | membraanijärjestelmissä syntyvät jätteet, jotka sisältävät raskasmetalleja | MH |
| 19 08 09 | öljynerotuksessa syntyvät rasvan ja öljyn seokset, jotka sisältävät ainoastaan ruokaöljyjä ja ravintorasvoja | MNH
  B |
| 19 08 10* | muut kuin nimikkeessä 19 08 09 mainitut, öljyn erotuksessa syntyvät rasvan ja öljyn seokset | MH
  B |
| 19 08 11* | teollisuuden jätevesien biologisessa käsittelyssä syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 08 12 | muut kuin nimikkeessä 19 08 11 mainitut teollisuuden jätevesien biologisessa käsittelyssä syntyvät lietteet | MNH |
| 19 08 13* | teollisuuden jätevesien muussa käsittelyssä syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 08 14 | muut kuin nimikkeessä 19 08 13 mainitut teollisuuden jätevesien muussa käsittelyssä syntyvät lietteet | MNH |
| 19 08 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | MNH |
| 19 09 | ihmisten käyttöön tai teollisuuskäyttöön tarkoitetun veden valmistuksessa syntyvät jätteet | |
| 19 09 01 | ensisuodatuksessa, siivilöinnissä ja välppäyksessä syntyvät kiinteät jätteet | ANH |
| 19 09 02 | selkeytyksessä syntyvät lietteet | ANH |
| 19 09 03 | veden pehmennyksessä syntyvät lietteet | ANH |
| 19 09 04 | käytetty aktiivihiili | ANH |
| 19 09 05 | kyllästyneet tai käytetyt ioninvaihtohartsit | ANH |
| 19 09 06 | ioninvaihtimien regeneroinnissa syntyvät liuokset ja lietteet | ANH |
| 19 09 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 19 10 | metallia sisältävien jätteiden paloituksessa syntyvät jätteet | |
| 19 10 01 | rauta- ja teräsjätteet | ANH |
| 19 10 02 | ei-rautametallijätteet | ANH |
| 19 10 03* | metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 10 04 | muu kuin nimikkeessä 19 10 03 mainittu metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly | MNH |
| 19 10 05* | muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 10 06 | muut kuin nimikkeessä 19 10 05 mainitut muut jakeet | MNH |
| 19 11 | öljyn regeneroinnissa syntyvät jätteet | |
| 19 11 01* | käytetyt suodatussavet | AH |
| 19 11 02* | happotervat | AH |
| 19 11 03* | vesipitoiset nestemäiset jätteet | AH |
| 19 11 04* | emästen avulla tapahtuvassa polttonesteiden puhdistuksessa syntyvät jätteet | AH |
| 19 11 05* | jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 11 06 | muut kuin nimikkeessä 19 11 05 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet | MNH |
| 19 11 07* | savukaasujen puhdistuksessa syntyvät jätteet | AH |
| 19 11 99 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 19 12 | jätteiden mekaanisessa käsittelyssä (kuten lajittelussa, murskaamisessa, paalauksessa ja pelletoinnissa) syntyvät jätteet, joita ei ole mainittu muualla | |
| 19 12 01 | paperi ja kartonki | ANH |
| 19 12 02 | rautametalli | ANH |
| 19 12 03 | ei-rautametalli | ANH |
| 19 12 04 | muovi ja kumi | ANH |
| 19 12 05 | lasi | ANH |
| 19 12 06* | puu, joka sisältää vaarallisia aineita | MH |
| 19 12 07 | muu kuin nimikkeessä 19 12 06 mainittu puu | MNH |
| 19 12 08 | tekstiilit | ANH |
| 19 12 09 | mineraalit (kuten hiekka ja kiviainekset) | ANH |
| 19 12 10 | palava jäte (jäteperäiset polttoaineet) | ANH |
| 19 12 11* | muut jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 12 12 | muut kuin nimikkeessä 19 12 11 mainitut, jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina) | MNH |
| 19 13 | maaperän ja pohjaveden kunnostamisessa syntyvät jätteet | |
| 19 13 01* | maaperän kunnostamisessa syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 13 02 | muut kuin nimikkeessä 19 13 01 mainitut, maaperän kunnostamisessa syntyvät kiinteät jätteet | MNH |
| 19 13 03* | maaperän kunnostamisessa syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 13 04 | muut kuin nimikkeessä 19 13 03 mainitut, maaperän kunnostamisessa syntyvät lietteet | MNH |
| 19 13 05* | pohjaveden kunnostamisessa syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 13 06 | muut kuin nimikkeessä 19 13 05 mainitut, pohjaveden kunnostamisessa syntyvät lietteet | MNH |
| 19 13 07* | pohjaveden kunnostamisessa syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet ja vesipitoiset konsentraatit, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 13 08 | muut kuin nimikkeessä 19 13 07 mainitut, pohjaveden kunnostamisessa syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet ja vesipitoiset konsentraatit | MNH |
| 20 | YHDYSKUNTAJÄTTEET (KOTITALOUSJÄTTEET JA NIIHIN RINNASTETTAVAT KAUPAN, TEOLLISUUDEN JA MUIDEN LAITOSTEN JÄTTEET), ERILLISKERÄTYT JAKEET MUKAAN LUETTUINA | |
| 20 01 | erilliskerätyt jakeet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 15 01) | |
| 20 01 01 | paperi ja kartonki | ANH |
| 20 01 02 | lasi | ANH |
| 20 01 08 | biohajoavat keittiö- ja ruokalajätteet | ANH |
| 20 01 10 | vaatteet | ANH |
| 20 01 11 | tekstiilit | ANH |
| 20 01 13* | liuottimet | AH |
| 20 01 14* | hapot | AH |
| 20 01 15* | emäkset | AH |
| 20 01 17* | valokuvauskemikaalit | AH |
| 20 01 19* | torjunta-aineet | AH |
| 20 01 21* | loisteputket ja muut elohopeaa sisältävät jätteet | AH
  A |
| 20 01 23* | kloorifluorihiilivetyjä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot | AH
  A |
| 20 01 25 | ruokaöljyt ja ravintorasvat | MNH
  B |
| 20 01 26* | muut kuin nimikkeessä 20 01 25 mainitut öljyt ja rasvat | MH
  B |
| 20 01 27* | maalit, painovärit, liimat ja hartsit, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 20 01 28 | muut kuin nimikkeessä 20 01 27 mainitut maalit, painovärit, liimat ja hartsit | MNH |
| 20 01 29* | pesu- ja puhdistusaineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 20 01 30 | muut kuin nimikkeessä 20 01 29 mainitut pesu- ja puhdistusaineet | MNH |
| 20 01 31* | sytotoksiset lääkkeet ja sytostaatit | MH |
| 20 01 32 | muut kuin nimikkeessä 20 01 31 mainitut lääkkeet | MNH
  B |
| 20 01 33* | nimikkeissä 16 06 01, 16 06 02 tai 16 06 03 tarkoitetut paristot ja akut sekä lajittelemattomat paristot ja akut, jotka sisältävät tällaisia paristoja | MH
  B |
| 20 01 34 | muut kuin nimikkeessä 20 01 33 mainitut paristot ja akut | MNH
  B |
| 20 01 35* | muut kuin nimikkeissä 20 01 21 ja 20 01 23 mainitut, käytöstä poistetut sähkö- ja elektroniikkalaitteistot, jotka sisältävät vaarallisia osia (#) | MH
  B |
| 20 01 36 | muut kuin nimikkeissä 20 01 21, 20 01 23 ja 20 01 35 mainitut, käytöstä poistetut sähkö- ja elektroniikkalaitteistot | MNH
  B |
| 20 01 37* | puu, joka sisältää vaarallisia aineita | MH |
| 20 01 38 | muu kuin nimikkeessä 20 01 37 mainittu puu | MNH |
| 20 01 39 | muovit | ANH |
| 20 01 40 | metallit | ANH |
| 20 01 41 | nuohouksessa syntyvät jätteet | ANH |
| 20 01 99 | muut jakeet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |
| 20 02 | puutarha- ja puistojätteet, hautausmaiden hoidossa syntyvät jätteet mukaan luettuina | |
| 20 02 01 | biohajoavat jätteet | ANH |
| 20 02 02 | maa- ja kiviainekset | ANH |
| 20 02 03 | muut biohajoamattomat jätteet | ANH |
| 20 03 | muut yhdyskuntajätteet | |
| 20 03 01 | sekalaiset yhdyskuntajätteet | ANH |
| 20 03 02 | torikaupassa syntyvät jätteet | ANH |
| 20 03 03 | katujen puhdistuksessa syntyvät jätteet | ANH |
| 20 03 04 | sakokaivolietteet | ANH |
| 20 03 06 | viemäreiden puhdistuksessa syntyvät jätteet | ANH |
| 20 03 07 | kookkaat jätteet | ANH |
| 20 03 99 | yhdyskuntajätteet, joita ei ole mainittu muualla | ANH |

KOODI

NIMIKERYHMÄN KUVAUS

NIMIKETYYPPI

1

MINERAALIEN TUTKIMISESSA, HYÖDYNTÄMISESSÄ, LOUHINNASSA SEKÄ FYSIKAALISESSA JA KEMIALLISESSA KÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET

01 01

mineraalien louhinnassa syntyvät jätteet

01 01 01

metallimineraalien louhinnassa syntyvät jätteet

ANH

01 01 02

muiden mineraalien louhinnassa syntyvät jätteet

ANH

01 03

metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet

01 03 04*

sulfidimalmin käsittelyssä syntyvät happoa muodostavat rikastushiekat

MH
  B

01 03 05*

muut rikastushiekat, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

01 03 06

muut kuin nimikkeissä 01 03 04 ja 01 03 05 mainitut rikastushiekat

MNH

01 03 07*

muut metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

01 03 08

muut kuin nimikkeessä 01 03 07 mainitut pölymäiset ja jauhemaiset jätteet

MNH

01 03 09 (2)

muu kuin nimikkeessä 01 03 10 mainittu alumiinioksidin valmistuksessa syntyvä punaliejujäte

MNH

01 03 10 (3)

muu kuin nimikkeessä 01 03 07 mainittu alumiinioksidin valmistuksessa syntyvä punaliejujäte, joka sisältää vaarallisia aineita

MH
  A

01 03 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH
  C

01 04

muiden kuin metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet

01 04 07*

muiden kuin metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

01 04 08

muut kuin nimikkeessä 01 04 07 mainitut sorajätteet ja kivimurske

MNH

01 04 09

hiekka- ja savijätteet

ANH

01 04 10

muut kuin nimikkeessä 01 04 07 mainitut pölymäiset ja jauhemaiset jätteet

MNH

01 04 11

muut kuin nimikkeessä 01 04 07 mainitut potaskan ja vuorisuolan jalostusjätteet

MNH

01 04 12

muut kuin nimikkeissä 01 04 07 ja 01 04 11 mainitut mineraalien pesussa ja puhdistuksessa syntyvät rikastushiekat ja jätteet

MNH

01 04 13

muut kuin nimikkeessä 01 04 07 mainitut kivien veistämisessä ja sahauksessa syntyvät jätteet

MNH

01 04 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

01 05

porauslietteet ja muut porausjätteet

01 05 04

makean veden porauksessa syntyvät lietteet ja jätteet

ANH

01 05 05*

öljyä sisältävät porauslietteet ja -jätteet

MH
  B

01 05 06*

porauslietteet ja muut porausjätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

01 05 07

muut kuin nimikkeissä 01 05 05 ja 01 05 06 mainitut baryyttia sisältävät porauslietteet ja -jätteet

MNH

01 05 08

muut kuin nimikkeissä 01 05 05 ja 01 05 06 mainitut klorideja sisältävät porauslietteet ja -jätteet

MNH

01 05 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

2

MAATALOUDESSA, PUUTARHATALOUDESSA, VESIVILJELYSSÄ, METSÄTALOUDESSA, METSÄSTYKSESSÄ, KALASTUKSESSA SEKÄ ELINTARVIKKEIDEN VALMISTUKSESSA JA JALOSTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET

02 01

maataloudessa, puutarhataloudessa, vesiviljelyssä, metsätaloudessa, metsästyksessä ja kalastuksessa syntyvät jätteet

02 01 01

pesu- ja puhdistuslietteet

ANH

02 01 02

eläinkudosjätteet

ANH

02 01 03

kasvikudosjätteet

ANH

02 01 04

muovijätteet (lukuun ottamatta pakkauksia)

ANH

02 01 06

eläinten ulosteet, virtsa ja lanta (likaantunut olki mukaan lukien) sekä erikseen kootut ja muualla käsiteltävät nestemäiset jätteet

ANH

02 01 07

metsätalouden jätteet

ANH

02 01 08*

maatalouskemikaalien jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

02 01 09

muut kuin nimikkeessä 02 01 08 mainitut maatalouskemikaalien jätteet

MNH

02 01 10

metallijätteet

ANH

02 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

02 02

lihan, kalan ja muiden eläinperäisten elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät jätteet

02 02 01

pesu- ja puhdistuslietteet

ANH

02 02 02

eläinkudosjätteet

ANH

02 02 03

kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet

ANH

02 02 04

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

ANH

02 02 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

02 03

hedelmien, vihannesten, viljojen, ruokaöljyjen, kaakaon, kahvin, teen ja tupakan valmistuksessa ja jalostuksessa, säilykkeiden valmistuksessa, hiivan ja hiivauutteen valmistuksessa sekä melassin valmistuksessa ja käymisessä syntyvät jätteet

02 03 01

pesu-, puhdistus-, kuorinta-, sentrifugointi- ja erotuslietteet

ANH

02 03 02

säilöntäainejätteet

ANH

02 03 03

liuotinuuton jätteet

ANH

02 03 04

kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet

ANH

02 03 05

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

ANH

02 03 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

02 04

sokerin jalostuksessa syntyvät jätteet

02 04 01

sokerijuurikkaiden pesussa ja puhdistuksessa syntyvä maa-aines

ANH

02 04 02

kalsiumkarbonaatti, joka ei täytä sille asetettuja laatuvaatimuksia

ANH

02 04 03

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

ANH

02 04 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

02 05

maidonjalostusteollisuudessa syntyvät jätteet

02 05 01

kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet

ANH

02 05 02

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

ANH

02 05 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

02 06

leipomo-, konditoria- ja makeisteollisuudessa syntyvät jätteet

02 06 01

kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet

ANH

02 06 02

säilöntäainejätteet

ANH

02 06 03

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

ANH

02 06 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

02 07

jätteet, jotka syntyvät alkoholijuomien ja alkoholittomien juomien valmistuksessa (lukuun ottamatta kahvin, teen ja kaakaon valmistusta)

02 07 01

raaka-aineiden pesussa ja puhdistuksessa sekä mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet

ANH

02 07 02

alkoholin tislausjätteet

ANH

02 07 03

kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet

ANH

02 07 04

kulutukseen tai jalostukseen soveltumattomat aineet

ANH

02 07 05

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

ANH

02 07 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

3

PUUN KÄSITTELYSSÄ SEKÄ LEVYJEN JA HUONEKALUJEN, MASSAN, PAPERIN JA KARTONGIN VALMISTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET

03 01

puun käsittelyssä sekä levyjen ja huonekalujen valmistuksessa syntyvät jätteet

03 01 01

kuori- ja korkkijätteet

ANH

03 01 04*

sahajauho, lastut, palaset, puu, lastulevy ja vaneri, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

03 01 05

muut kuin nimikkeessä 03 01 04 mainitut sahajauho, lastut, palaset, puu, lastulevy ja vaneri

MNH

03 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

03 02

puunsuojauksessa syntyvät jätteet

03 02 01*

halogenoimattomat orgaaniset puunsuojakemikaalit

AH

03 02 02*

klooratut orgaaniset puunsuojakemikaalit

AH

03 02 03*

organometalliset puunsuojakemikaalit

AH

03 02 04*

epäorgaaniset puunsuojakemikaalit

AH

03 02 05*

muut puunsuojakemikaalit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

AH
  B

03 02 99

puunsuojakemikaalit, joita ei ole mainittu muualla

ANH
  B

03 03

massojen, paperin ja kartongin valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät jätteet

03 03 01

kuori- ja puujätteet

ANH

03 03 02

soodasakka (joka syntyy keittolipeän hyödyntämisessä)

ANH

03 03 05

keräyspaperin siistauslietteet

ANH

03 03 07

keräyspaperin ja -kartongin pulpperoinnissa syntyvät mekaanisesti erotetut jätteet

ANH

03 03 08

kierrätykseen tarkoitetun paperin ja kartongin lajittelussa syntyvät jätteet

ANH

03 03 09

meesajäte

ANH

03 03 10

mekaanisessa erotuksessa syntyvät kuitujätteet sekä kuitu-, täyteaine- ja päällystysainelietteet

ANH

03 03 11

muut kuin nimikkeessä 03 03 10 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

ANH

03 03 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

4

NAHKA-, TURKIS- JA TEKSTIILITEOLLISUUDEN JÄTTEET

04 01

nahka- ja turkisteollisuuden jätteet

04 01 01

lihaus-, halkaisu- ja trimmausjätteet

ANH

04 01 02

kalkitusjätteet

ANH

04 01 03*

rasvanpoistojätteet, jotka sisältävät liuottimia ilman nestefaasia

AH
  B

04 01 04

kromia sisältävät parkitsemisliuokset

ANH

04 01 05

parkitsemisliuokset, jotka eivät sisällä kromia

ANH

04 01 06

erityisesti jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät kromia

ANH

04 01 07

erityisesti jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka eivät sisällä kromia

ANH

04 01 08

kromia sisältävät parkitun nahan jätteet (ohennuskalvot, -lastut, palat, hiontapöly)

ANH

04 01 09

muokkaus- ja viimeistelyjätteet

ANH

04 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH
  B

04 02

tekstiiliteollisuuden jätteet

04 02 09

komposiittimateriaalien jätteet (kyllästetyt tekstiilit, elastomeerit, plastomeerit)

ANH

04 02 10

luonnonmateriaaleista syntyvä orgaaninen aines (kuten rasva ja vaha)

ANH

04 02 14*

orgaanisia liuottimia sisältävät viimeistelyjätteet

MH

04 02 15

muut kuin nimikkeessä 04 02 14 mainitut viimeistelyjätteet

MNH

04 02 16*

vaarallisia aineita sisältävät väriaineet ja pigmentit

MH

04 02 17

muut kuin nimikkeessä 04 02 16 mainitut väriaineet ja pigmentit

MNH

04 02 19*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

04 02 20

muut kuin nimikkeessä 04 02 19 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

04 02 21

käsittelemättömien tekstiilikuitujen jätteet

ANH

04 02 22

käsiteltyjen tekstiilikuitujen jätteet

ANH

04 02 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

5

ÖLJYNJALOSTUKSESSA, MAAKAASUN PUHDISTUKSESSA JA HIILEN PYROLYYTTISESSÄ KÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET

05 01

öljynjalostuksen jätteet

05 01 02*

suolanpoistolietteet

AH

05 01 03*

säiliöiden pohjalietteet

AH

05 01 04*

happamat alkyylilietteet

AH

05 01 05*

vuotanut öljy

AH

05 01 06*

jalostamon ja laitteistojen kunnossapitotoiminnassa syntyvät öljyiset lietteet

AH

05 01 07*

happotervat

AH

05 01 08*

muut tervat

AH

05 01 09*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

05 01 10

muut kuin nimikkeessä 05 01 09 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

05 01 11*

emästen avulla tapahtuvassa polttonesteiden puhdistuksessa syntyvät jätteet

AH

05 01 12*

happoja sisältävä öljy

AH

05 01 13

kattiloiden syöttöveden käsittelyssä syntyvät lietteet

ANH

05 01 14

jäähdytyskolonneissa syntyvät jätteet

ANH

05 01 15*

käytetyt suodatussavet

AH

05 01 16

öljyn rikinpoistossa syntyvä, rikkiä sisältävä jäte

ANH

05 01 17

bitumi

ANH

05 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

05 06

hiilen pyrolyyttisessä käsittelyssä syntyvät jätteet

05 06 01*

happotervat

AH

05 06 03*

muut tervat

AH

05 06 04

jäähdytyskolonneissa syntyvät jätteet

ANH

05 06 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

05 07

maakaasun puhdistuksessa ja kuljetuksessa syntyvät jätteet

05 07 01*

elohopeaa sisältävät jätteet

AH
  B

05 07 02

rikkiä sisältävät jätteet

ANH

05 07 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH
  B

6

EPÄORGAANISISSA KEMIAN PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET

06 01

happojen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

06 01 01*

rikkihappo ja rikkihapoke

AH

06 01 02*

suolahappo

AH

06 01 03*

fluorivetyhappo

AH

06 01 04*

fosforihappo ja fosforihapoke

AH

06 01 05*

typpihappo ja typpihapoke

AH

06 01 06*

muut hapot

AH

06 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

06 02

emästen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

06 02 01*

kalsiumhydroksidi

AH

06 02 03*

ammoniumhydroksidi

AH

06 02 04*

natriumhydroksidi ja kaliumhydroksidi

AH

06 02 05*

muut emäkset

AH

06 02 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

06 03

suolojen ja suolaliuosten sekä metallioksidien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

06 03 11*

kiinteät suolat ja liuokset, jotka sisältävät syanideja

MH

06 03 13*

kiinteät suolat ja liuokset, jotka sisältävät raskasmetalleja

MH

06 03 14

muut kuin nimikkeissä 06 03 11 ja 06 03 13 mainitut kiinteät suolat ja liuokset

MNH

06 03 15*

metallioksidit, jotka sisältävät raskasmetalleja

MH

06 03 16

muut kuin nimikkeessä 06 03 15 mainitut metallioksidit

MNH

06 03 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

06 04

muut kuin nimikeryhmässä 06 03 mainitut metalleja sisältävät jätteet

06 04 03*

arseenia sisältävät jätteet

AH
  B

06 04 04*

elohopeaa sisältävät jätteet

AH
  B

06 04 05*

muita raskasmetalleja sisältävät jätteet

AH
  B

06 04 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH
  B

06 05

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

06 05 02*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

06 05 03

muut kuin nimikkeessä 06 05 02 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

06 06

rikkikemikaalien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä sekä rikin kemiallisissa prosesseissa ja rikinpoistoprosesseissa syntyvät jätteet

06 06 02*

vaarallisia sulfideja sisältävät jätteet

MH

06 06 03

muita kuin nimikkeessä 06 06 02 mainittuja sulfideja sisältävät jätteet

MNH

06 06 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

06 07

halogeenien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä sekä halogeenien kemiallisissa prosesseissa syntyvät jätteet

06 07 01*

jätteet, jotka sisältävät elektrolyysissä käytettyä asbestia

AH
  B

06 07 02*

kloorin valmistuksessa käytetty aktiivihiili

AH

06 07 03*

elohopeaa sisältävät bariumsulfaattilietteet

AH
  B

06 07 04*

liuokset ja hapot, kuten kontaktihappo

AH

06 07 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH
  B

06 08

piin ja piijohdannaisten valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

06 08 02*

vaarallisia kloorisilaaneja sisältävät jätteet

MH

06 08 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

06 09

fosforikemikaalien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä sekä fosforin kemiallisissa prosesseissa syntyvät jätteet

06 09 02

fosforia sisältävä kuona

ANH

06 09 03*

kalsiumpohjaiset reaktiojätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita tai ovat niiden saastuttamia

MH

06 09 04

muut kuin nimikkeessä 06 09 03 mainitut kalsiumpohjaiset reaktiojätteet

MNH

06 09 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

06 10

typpikemikaalien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä sekä typen kemiallisissa prosesseissa ja lannoitteiden valmistuksessa syntyvät jätteet

06 10 02*

vaarallisia aineita sisältävät jätteet

MH

06 10 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

06 11

epäorgaanisten pigmenttien ja opasiteettia lisäävien aineiden valmistuksessa syntyvät jätteet

06 11 01

titaanidioksidin valmistuksessa syntyvät kalsiumpohjaiset reaktiojätteet

ANH

06 11 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

06 13

sellaisissa epäorgaanisissa kemian prosesseissa syntyvät jätteet, joita ei ole mainittu muualla

06 13 01*

epäorgaaniset kasvinsuojeluaineet, puunsuojakemikaalit ja muut biosidit

AH

06 13 02*

käytetty aktiivihiili (lukuun ottamatta nimikettä 06 07 02)

AH

06 13 03

nokimusta

ANH

06 13 04*

asbestin käsittelyssä syntyvät jätteet

AH

06 13 05*

noki

AH

06 13 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

7

ORGAANISISSA KEMIAN PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET

07 01

orgaanisten peruskemikaalien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

07 01 01*

vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 01 03*

orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 01 04*

muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 01 07*

halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 01 08*

muut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 01 09*

halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 01 10*

muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 01 11*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 01 12

muut kuin nimikkeessä 07 01 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

07 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

07 02

muovien, kumin ja synteettisten kuitujen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

07 02 01*

vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 02 03*

orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 02 04*

muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 02 07*

halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 02 08*

muut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 02 09*

halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 02 10*

muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 02 11*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 02 12

muut kuin nimikkeessä 07 02 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

07 02 13

muovijätteet

ANH

07 02 14*

lisäainejätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 02 15

muut kuin nimikkeessä 07 02 14 mainitut lisäainejätteet

MNH

07 02 16*

vaarallisia silikoneja sisältävät jätteet

MH

07 02 17

muita kuin nimikkeessä 07 02 16 mainittuja silikoneja sisältävät jätteet

MNH

07 02 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

07 03

orgaanisten väriaineiden ja pigmenttien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 06 11)

07 03 01*

vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 03 03*

orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 03 04*

muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 03 07*

halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 03 08*

muut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 03 09*

halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 03 10*

muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 03 11*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 03 12

muut kuin nimikkeessä 07 03 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

07 03 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

07 04

orgaanisten kasvinsuojeluaineiden (lukuun ottamatta nimikkeitä 02 01 08 ja 02 01 09), puunsuojakemikaalien (lukuun ottamatta nimikeryhmää 03 02) ja muiden biosidien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

07 04 01*

vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 04 03*

orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 04 04*

muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 04 07*

halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 04 08*

muut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 04 09*

halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 04 10*

muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 04 11*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 04 12

muut kuin nimikkeessä 07 04 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

07 04 13*

kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 04 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

07 05

lääkkeiden valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

07 05 01*

vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 05 03*

orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 05 04*

muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 05 07*

halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 05 08*

muut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 05 09*

halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 05 10*

muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 05 11*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 05 12

muut kuin nimikkeessä 07 05 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

07 05 13*

kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 05 14

muut kuin nimikkeessä 07 05 13 mainitut kiinteät jätteet

MNH

07 05 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

07 06

rasvojen, voiteiden, saippuoiden, pesu- ja puhdistusaineiden, desinfiointiaineiden ja kosmeettisten aineiden valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

07 06 01*

vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 06 03*

orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 06 04*

muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 06 07*

halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 06 08*

muut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 06 09*

halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 06 10*

muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 06 11*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 06 12

muut kuin nimikkeessä 07 06 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

07 06 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

07 07

hienokemikaalien ja kemikaalien, joita ei ole mainittu muualla, valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

07 07 01*

vesipitoiset pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 07 03*

orgaaniset halogenoidut liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 07 04*

muut orgaaniset liuottimet, pesunesteet ja kantaliuokset

AH

07 07 07*

halogenoidut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 07 08*

muut tislaus- ja reaktiojäännökset

AH

07 07 09*

halogenoidut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 07 10*

muut suodatuskakut ja käytetyt absorboimisaineet

AH

07 07 11*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

07 07 12

muut kuin nimikkeessä 07 07 11 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

07 07 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

8

PINNOITTEIDEN (MAALIEN, LAKKOJEN, LASIMAISTEN EMALIEN), LIIMOJEN, TIIVISTYSMASSOJEN SEKÄ PAINOVÄRIEN VALMISTUKSESSA, JALOSTUKSESSA, JAKELUSSA JA KÄYTÖSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET

08 01

maalien ja lakkojen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa, käytössä ja poistossa syntyvät jätteet

08 01 11*

maali- ja lakkajätteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 01 12

muut kuin nimikkeessä 08 01 11 mainitut maali- ja lakkajätteet

MNH

08 01 13*

maali- tai lakkalietteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 01 14

muut kuin nimikkeessä 08 01 13 mainitut maali- tai lakkalietteet

MNH

08 01 15*

maalia tai lakkaa sisältävät vesipitoiset lietteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 01 16

muut kuin nimikkeessä 08 01 15 mainitut maalia tai lakkaa sisältävät vesipitoiset lietteet

MNH

08 01 17*

maalin- tai lakanpoistossa syntyvät jätteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 01 18

muut kuin nimikkeessä 08 01 17 mainitut maalin- tai lakanpoistossa syntyvät jätteet

MNH

08 01 19*

maalia tai lakkaa sisältävät vesisuspensiot, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 01 20

muut kuin nimikkeessä 08 01 19 mainitut maalia tai lakkaa sisältävät vesisuspensiot

MNH

08 01 21*

maalin- tai lakanpoistoaineiden jätteet

AH

08 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

08 02

muiden pinnoitteiden (keraamiset materiaalit mukaan luettuina) valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

08 02 01

jauhemaisten pinnoitteiden jätteet

ANH

08 02 02

keraamisia materiaaleja sisältävät vesipitoiset lietteet

ANH

08 02 03

keraamisia materiaaleja sisältävät vesisuspensiot

ANH

08 02 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

08 03

painovärien valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

08 03 07

painoväriä sisältävät vesipohjaiset lietteet

ANH

08 03 08

painoväriä sisältävät vesipitoiset nestemäiset jätteet

ANH

08 03 12*

painovärijätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

08 03 13

muut kuin nimikkeessä 08 03 12 mainitut painovärijätteet

MNH

08 03 14*

painovärilietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

08 03 15

muut kuin nimikkeessä 08 03 14 mainitut painovärilietteet

MNH

08 03 16*

etsausliuosten jätteet

AH

08 03 17*

värijauhejätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

08 03 18

muut kuin nimikkeessä 08 03 17 mainitut värijauhejätteet

MNH

08 03 19*

dispersioöljy

AH

08 03 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

08 04

liimojen ja tiivistysmassojen (vedenpitävät aineet mukaan luettuina) valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyvät jätteet

08 04 09*

liima- ja tiivistysmassajätteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 04 10

muut kuin nimikkeessä 08 04 09 mainitut liima- ja tiivistysmassajätteet

MNH

08 04 11*

liima- ja tiivistysmassalietteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 04 12

muut kuin nimikkeessä 08 04 11 mainitut liima- ja tiivistysmassalietteet

MNH

08 04 13*

liimoja tai tiivistysmassoja sisältävät vesipitoiset lietteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 04 14

muut kuin nimikkeessä 08 04 13 mainitut, liimoja tai tiivistysmassoja sisältävät vesipitoiset lietteet

MNH

08 04 15*

liimoja tai tiivistysmassoja sisältävät vesipitoiset nestemäiset jätteet, jotka sisältävät orgaanisia liuottimia tai muita vaarallisia aineita

MH

08 04 16

muut kuin nimikkeessä 08 04 15 mainitut, liimoja tai tiivistysmassoja sisältävät vesipitoiset nestemäiset jätteet

MNH

08 04 17*

hartsiöljy

AH

08 04 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

08 05

jätteet, joita ei ole mainittu muualla nimikeryhmässä 08

08 05 01*

isosyanaattijätteet

AH

9

VALOKUVATEOLLISUUDEN JÄTTEET

09 01

valokuvateollisuuden jätteet

09 01 01*

vesipohjaiset kehite- ja aktivointiliuokset

AH

09 01 02*

vesipohjaiset kehiteliuokset offsetlevylle

AH

09 01 03*

liuotinpohjaiset kehiteliuokset

AH

09 01 04*

kiinniteliuokset

AH

09 01 05*

valkaisuliuokset ja valkaisu/kiinniteliuokset

AH

09 01 06*

valokuvausjätteiden käsittelyssä toimipaikalla syntyvät jätteet, jotka sisältävät hopeaa

AH
  B

09 01 07

valokuvausfilmit ja -paperit, jotka sisältävät hopeaa tai hopeayhdisteitä

ANH

09 01 08

valokuvausfilmit ja -paperit, jotka eivät sisällä hopeaa tai hopeayhdisteitä

ANH

09 01 10

kertakäyttökamerat, joissa ei ole paristoa

ANH

09 01 11*

kertakäyttökamerat, joissa on nimikkeessä 16 06 01, 16 06 02 tai 16 06 03 tarkoitettu paristo

MH
  B

09 01 12

muut kuin nimikkeessä 09 01 11 mainitut kertakäyttökamerat, joissa on paristo

MNH

09 01 13*

muut kuin nimikkeessä 09 01 06 mainitut, hopean talteenotossa toimipaikalla syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet

AH

09 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10

TERMISISSÄ PROSESSEISSA SYNTYVÄT JÄTTEET

10 01

voimalaitoksissa ja muissa polttolaitoksissa syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 19)

10 01 01

pohjatuhka, kuona ja kattilatuhka (lukuun ottamatta nimikkeessä 10 01 04 mainittua kattilatuhkaa)

ANH

10 01 02

hiilen poltossa syntyvä lentotuhka

ANH

10 01 03

turpeen ja käsittelemättömän puun poltossa syntyvä lentotuhka

ANH

10 01 04*

öljyn poltossa syntyvä lentotuhka ja kattilatuhka

AH

10 01 05

savukaasujen rikinpoistossa syntyvät kiinteät kalsiumpohjaiset reaktiojätteet

ANH

10 01 07

savukaasujen rikinpoistossa syntyvät lietemäiset kalsiumpohjaiset reaktiojätteet

ANH

10 01 09*

rikkihappo

AH

10 01 13*

polttoaineena käytetyistä emulsifioiduista hiilivedyistä syntyvä lentotuhka

AH

10 01 14*

rinnakkaispoltossa syntyvä pohjatuhka, kuona ja kattilatuhka, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 01 15

muu kuin nimikkeessä 10 01 14 mainittu rinnakkaispoltossa syntyvä pohjatuhka, kuona ja kattilatuhka

MNH

10 01 16*

rinnakkaispoltossa syntyvä lentotuhka, joka sisältää vaarallisia aineita

MH

10 01 17

muu kuin nimikkeessä 10 01 16 mainittu rinnakkaispoltossa syntyvä lentotuhka

MNH

10 01 18*

kaasujen puhdistuksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 01 19

muut kuin nimikkeissä 10 01 05, 10 01 07 ja 10 01 18 mainitut, kaasujen puhdistuksessa syntyvät jätteet

MNH

10 01 20*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 01 21

muut kuin nimikkeessä 10 01 20 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

10 01 22*

kattiloiden puhdistuksessa syntyvät vesipitoiset lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 01 23

muut kuin nimikkeessä 10 01 22 mainitut, kattiloiden puhdistuksessa syntyvät vesipitoiset lietteet

MNH

10 01 24

leijupetihiekka

ANH

10 01 25

hiilivoimalaitosten polttoaineen varastoinnissa ja valmistuksessa syntyvät jätteet

ANH

10 01 26

jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet

ANH

10 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 02

rauta- ja terästeollisuudessa syntyvät jätteet

10 02 01

kuonan käsittelyssä syntyvät jätteet

ANH

10 02 02

käsittelemättömät kuonat

ANH

10 02 07*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 02 08

muut kuin nimikkeessä 10 02 07 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

MNH

10 02 10

hehkuhilse

ANH

10 02 11*

jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet

MH

10 02 12

muut kuin nimikkeessä 10 02 11 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet

MNH

10 02 13*

kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 02 14

muut kuin nimikkeessä 10 02 13 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

MNH

10 02 15

muut lietteet ja suodatuskakut

MNH
  A

10 02 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 03

alumiinin pyrometallurgiajätteet

10 03 02

anodijätteet

ANH

10 03 04*

primäärituotannossa syntyvät kuonat

AH

10 03 05

alumiinioksidijätteet

ANH

10 03 08*

sekundäärituotannon suolakuonat

AH

10 03 09*

sekundäärituotannon mustakuonat

AH

10 03 15*

skimmausjätteet, jotka ovat syttyviä tai jotka veden kanssa kosketukseen joutuessaan kehittävät vaarallisia määriä syttyviä kaasuja

MH
  B

10 03 16

muut kuin nimikkeessä 10 03 15 mainitut skimmausjätteet

MNH
  B

10 03 17*

anodien valmistuksessa syntyvät tervapitoiset jätteet

MH
  B

10 03 18

muut kuin nimikkeessä 10 03 17 mainitut, anodien valmistuksessa syntyvät hiilipitoiset jätteet

MNH
  B

10 03 19*

savukaasujen suodatuspölyt, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 03 20

muut kuin nimikkeessä 10 03 19 mainitut savukaasujen suodatuspölyt

MNH

10 03 21*

muut hienojakeet ja pölyt (kuulamyllypöly mukaan luettuna), jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 03 22

muut kuin nimikkeessä 10 03 21 mainitut hienojakeet ja pölyt (kuulamyllypöly mukaan luettuna)

MNH

10 03 23*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 03 24

muut kuin nimikkeessä 10 03 23 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

MNH

10 03 25*

kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 03 26

muut kuin nimikkeessä 10 03 25 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

MNH

10 03 27*

jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet

MH

10 03 28

muut kuin nimikkeessä 10 03 27 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet

MNH

10 03 29*

suolakuonien ja mustakuonien käsittelyssä syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 03 30

muut kuin nimikkeessä 10 03 29 mainitut suolakuonien ja mustakuonien käsittelyssä syntyvät jätteet

MNH

10 03 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 04

lyijyn pyrometallurgiajätteet

10 04 01*

primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat

AH

10 04 02*

primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat ja skimmausjätteet

AH

10 04 03*

kalsiumarsenaatti

AH

10 04 04*

savukaasujen suodatuspölyt

AH

10 04 05*

muut hienojakeet ja pölyt

AH

10 04 06*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

AH

10 04 07*

kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

AH

10 04 09*

jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet

MH

10 04 10

muut kuin nimikkeessä 10 04 09 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet

MNH

10 04 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 05

sinkin pyrometallurgiajätteet

10 05 01

primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat

ANH

10 05 03*

savukaasujen suodatuspölyt

AH

10 05 04

muut hienojakeet ja pölyt

ANH

10 05 05*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

AH

10 05 06*

kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

AH

10 05 08*

jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet

MH

10 05 09

muut kuin nimikkeessä 10 05 08 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet

MNH

10 05 10*

kuonat ja skimmausjätteet, jotka ovat syttyviä tai jotka veden kanssa kosketukseen joutuessaan kehittävät vaarallisia määriä syttyviä kaasuja

MH
  B

10 05 11

muut kuin nimikkeessä 10 05 10 mainitut kuonat ja skimmausjätteet

MNH
  B

10 05 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 06

kuparin pyrometallurgiajätteet

10 06 01

primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat

ANH

10 06 02

primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat ja skimmausjätteet

ANH

10 06 03*

savukaasujen suodatuspölyt

AH

10 06 04

muut hienojakeet ja pölyt

ANH

10 06 06*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

AH

10 06 07*

kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

AH

10 06 09*

jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet

MH

10 06 10

muut kuin nimikkeessä 10 06 09 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet

MNH

10 06 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 07

hopean, kullan ja platinan pyrometallurgiajätteet

10 07 01

primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat

ANH

10 07 02

primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvät kuonat ja skimmausjätteet

ANH

10 07 03

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

ANH

10 07 04

muut hienojakeet ja pölyt

ANH

10 07 05

kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

ANH

10 07 07*

jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet

MH

10 07 08

muut kuin nimikkeessä 10 07 07 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet

MNH

10 07 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 08

muiden ei-rautametallien pyrometallurgiajätteet

10 08 04

hienojakeet ja pölyt

ANH

10 08 08*

primääri- ja sekundäärituotannossa syntyvä suolakuona

AH

10 08 09

muut kuonat

ANH

10 08 10*

kuonat ja skimmausjätteet, jotka ovat syttyviä tai jotka veden kanssa kosketukseen joutuessaan kehittävät vaarallisia määriä syttyviä kaasuja

MH
  B

10 08 11

muut kuin nimikkeessä 10 08 10 mainitut kuonat ja skimmausjätteet

MNH
  B

10 08 12*

anodien valmistuksessa syntyvät tervapitoiset jätteet

MH
  B

10 08 13

muut kuin nimikkeessä 10 08 12 mainitut, anodien valmistuksessa syntyvät hiilipitoiset jätteet

MNH
  B

10 08 14

anodijätteet

ANH

10 08 15*

savukaasujen suodatuspölyt, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 08 16

muut kuin nimikkeessä 10 08 15 mainitut savukaasujen suodatuspölyt

MNH

10 08 17*

savukaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 08 18

muut kuin nimikkeessä 10 08 17 mainitut savukaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

MNH

10 08 19*

jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät öljyä sisältävät jätteet

MH

10 08 20

muut kuin nimikkeessä 10 08 19 mainitut jäähdytysveden käsittelyssä syntyvät jätteet

MNH

10 08 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 09

rautametallien valimojätteet

10 09 03

valimouunien kuona

ANH

10 09 05*

käyttämättömät valukeernat ja valumuotit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 09 06

muut kuin nimikkeessä 10 09 05 mainitut käyttämättömät valukeernat ja valumuotit

MNH

10 09 07*

käytetyt valukeernat ja valumuotit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 09 08

muut kuin nimikkeessä 10 09 07 mainitut käytetyt valukeernat ja valumuotit

MNH

10 09 09*

savukaasujen suodatuspölyt, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 09 10

muut kuin nimikkeessä 10 09 09 mainitut savukaasujen suodatuspölyt

MNH

10 09 11*

muut hienojakeet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 09 12

muut kuin nimikkeessä 10 09 11 mainitut hienojakeet

MNH

10 09 13*

sideainejätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 09 14

muut kuin nimikkeessä 10 09 13 mainitut sideainejätteet

MNH

10 09 15*

halkeamien tunnistamiseen käytetty neste, joka sisältää vaarallisia aineita

MH

10 09 16

muu kuin nimikkeessä 10 09 15 mainittu halkeamien tunnistamiseen käytetty neste

MNH

10 09 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 10

ei-rautametallien valimojätteet

10 10 03

valimouunien kuona

ANH

10 10 05*

käyttämättömät valukeernat ja valumuotit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 10 06

muut kuin nimikkeessä 10 10 05 mainitut käyttämättömät valukeernat ja valumuotit

MNH

10 10 07*

käytetyt valukeernat ja valumuotit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 10 08

muut kuin nimikkeessä 10 10 07 mainitut käytetyt valukeernat ja valumuotit

MNH

10 10 09*

savukaasujen suodatuspölyt, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 10 10

muut kuin nimikkeessä 10 10 09 mainitut savukaasujen suodatuspölyt

MNH

10 10 11*

muut hienojakeet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 10 12

muut kuin nimikkeessä 10 10 11 mainitut hienojakeet

MNH

10 10 13*

sideainejätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 10 14

muut kuin nimikkeessä 10 10 13 mainitut sideainejätteet

MNH

10 10 15*

halkeamien tunnistamiseen käytetty neste, joka sisältää vaarallisia aineita

MH

10 10 16

muu kuin nimikkeessä 10 10 15 mainittu halkeamien tunnistamiseen käytetty neste

MNH

10 10 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 11

lasin ja lasituotteiden valmistuksessa syntyvät jätteet

10 11 03

lasipohjaisten kuitumateriaalien jätteet

ANH

10 11 05

hienojakeet ja pölyt

ANH

10 11 09*

polttamattomat raaka-aineseosjätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 11 10

muut kuin nimikkeessä 10 11 09 mainitut polttamattomat raaka-aineseosjätteet

MNH

10 11 11*

lasijätteet pieninä kappaleina ja lasijauho (joka on peräisin esim. katodisädeputkista), jotka sisältävät raskasmetalleja

MH

10 11 12

muut kuin nimikkeessä 10 11 11 mainitut lasijätteet

MNH

10 11 13*

lasinkiillotuksessa ja -hionnassa syntyvä liete, joka sisältää vaarallisia aineita

MH

10 11 14

muu kuin nimikkeessä 10 11 13 mainittu lasinkiillotuksessa ja -hionnassa syntyvä liete

MNH

10 11 15*

savukaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 11 16

muut kuin nimikkeessä 10 11 15 mainitut savukaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

MNH

10 11 17*

savukaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 11 18

muut kuin nimikkeessä 10 11 17 mainitut savukaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

MNH

10 11 19*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 11 20

muut kuin nimikkeessä 10 11 19 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät kiinteät jätteet

MNH

10 11 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 12

keraamisten tuotteiden, tiilien, laattojen ja rakennusaineiden valmistuksessa syntyvät jätteet

10 12 01

polttamattomat raaka-aineseosjätteet

ANH

10 12 03

hienojakeet ja pölyt

ANH

10 12 05

kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

ANH

10 12 06

käytöstä poistetut muotit

ANH

10 12 08

keramiikka-, tiili-, laatta- ja rakennustuotejäte (poltettu)

ANH

10 12 09*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 12 10

muut kuin nimikkeessä 10 12 09 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

MNH

10 12 11*

lasituksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät raskasmetalleja

MH

10 12 12

muut kuin nimikkeessä 10 12 11 mainitut lasituksessa syntyvät jätteet

MNH

10 12 13

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvä liete

ANH

10 12 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 13

sementin, kalkin ja laastin sekä näistä valmistettujen tuotteiden valmistuksessa syntyvät jätteet

10 13 01

polttamattomat raaka-aineseosjätteet

ANH

10 13 04

kalkin kalsinointi- ja hydratointijätteet

ANH

10 13 06

hienojakeet ja pölyt (lukuun ottamatta nimikkeitä 10 13 12 ja 10 13 13)

MNH

10 13 07

kaasujen käsittelyssä syntyvät lietteet ja suodatuskakut

ANH

10 13 09*

asbestisementin valmistuksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät asbestia

MH

10 13 10

muut kuin nimikkeessä 10 13 09 mainitut asbestisementin valmistuksessa syntyvät jätteet

MNH

10 13 11

muut kuin nimikkeissä 10 13 09 ja 10 13 10 mainitut sementtipohjaisten komposiittimateriaalien valmistuksessa syntyvät jätteet

MNH

10 13 12*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

10 13 13

muut kuin nimikkeessä 10 13 12 mainitut kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

MNH

10 13 14

betonijäte ja betoniliete

ANH

10 13 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

10 14

krematorioissa syntyvät jätteet

10 14 01*

kaasujen puhdistuksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät elohopeaa

AH
  B

11

METALLIEN JA MUIDEN MATERIAALIEN KEMIALLISESSA PINTAKÄSITTELYSSÄ JA PINNOITTAMISESSA SEKÄ EI-RAUTAMETALLIEN HYDROMETALLURGIASSA SYNTYVÄT JÄTTEET

11 01

metallien ja muiden materiaalien kemiallisessa pintakäsittelyssä ja pinnoittamisessa (esimerkiksi galvanointi, sinkitys, peittaus, etsaus, fosfatointi, emäksinen rasvanpoisto ja anodisointi) syntyvät jätteet

11 01 05*

peittaushapot

AH

11 01 06*

hapot, joita ei ole mainittu muualla

AH

11 01 07*

peittausemäkset

AH

11 01 08*

fosfatointilietteet

AH

11 01 09*

lietteet ja suodatuskakut, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

11 01 10

muut kuin nimikkeessä 11 01 09 mainitut lietteet ja suodatuskakut

MNH

11 01 11*

vesipitoiset huuhtelunesteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

11 01 12

muut kuin nimikkeessä 11 01 11 mainitut vesipitoiset huuhtelunesteet

MNH

11 01 13*

rasvanpoistojätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

11 01 14

muut kuin nimikkeessä 11 01 13 mainitut rasvanpoistojätteet

MNH

11 01 15*

membraanijärjestelmissä tai ioninvaihtojärjestelmissä syntyvät eluaatit ja lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

AH
  B

11 01 16*

kyllästyneet tai käytetyt ioninvaihtohartsit

AH

11 01 98*

muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH
  A

11 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

11 02

ei-rautametallien hydrometallurgisissa prosesseissa syntyvät jätteet

11 02 02*

sinkin hydrometallurgiassa syntyvät lietteet (mukaan lukien jarosiitti ja götiitti)

AH

11 02 03

elektrolyysiprosessien anodien valmistuksessa syntyvät jätteet

ANH

11 02 05*

kuparin hydrometallurgiassa syntyvät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

11 02 06

muut kuin nimikkeessä 11 02 05 mainitut kuparin hydrometallurgiassa syntyvät jätteet

MNH

11 02 07*

muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH
  A

11 02 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

11 03

karkaisussa syntyvät lietteet ja kiinteät jätteet

11 03 01*

syanideja sisältävät jätteet

AH
  B

11 03 02*

muut jätteet

AH

11 05

kuumaupotuksessa syntyvät jätteet

11 05 01

kovasinkki

ANH

11 05 02

sinkkituhka

ANH

11 05 03*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

AH

11 05 04*

käytetyt sulatteet

AH

11 05 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

12

METALLIEN JA MUOVIEN MUOVAUKSESSA SEKÄ FYSIKAALISESSA JA MEKAANISESSA PINTAKÄSITTELYSSÄ SYNTYVÄT JÄTTEET

12 01

metallien ja muovien muovauksessa sekä fysikaalisessa ja mekaanisessa pintakäsittelyssä syntyvät jätteet

12 01 01

rautametallien viilaus- ja sorvausjätteet

ANH

12 01 02

rautametallien pölyt ja hienojakeet

ANH

12 01 03

ei-rautametallien viilaus- ja sorvausjätteet

ANH

12 01 04

ei-rautametallien pölyt ja hienojakeet

ANH

12 01 05

muovilastut ja muovien muovausjätteet

ANH

12 01 06*

mineraalipohjaiset työstö-öljyt, jotka sisältävät halogeeneja (ei emulsiot eikä liuokset)

AH

12 01 07*

mineraalipohjaiset työstö-öljyt, jotka eivät sisällä halogeeneja (ei emulsiot eikä liuokset)

AH

12 01 08*

työstöemulsiot ja -liuokset, jotka sisältävät halogeeneja

AH

12 01 09*

työstöemulsiot ja -liuokset, jotka eivät sisällä halogeeneja

AH

12 01 10*

synteettiset työstö-öljyt

AH

12 01 12*

käytetyt vahat ja rasvat

AH

12 01 13

hitsausjätteet

ANH

12 01 14*

työstölietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

12 01 15

muut kuin nimikkeessä 12 01 14 mainitut työstölietteet

MNH

12 01 16*

suihkupuhdistusjätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

12 01 17

muut kuin nimikkeessä 12 01 16 mainitut suihkupuhdistusjätteet

MNH

12 01 18*

metalliliete (hionnassa ja hierrossa syntyvät lietteet), joka sisältää öljyä

AH
  B

12 01 19*

helposti biohajoava työstö-öljy

AH

12 01 20*

käytetyt hiomakappaleet ja -aineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

12 01 21

muut kuin nimikkeessä 12 01 20 mainitut käytetyt hiomakappaleet ja -aineet

MNH

12 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH
  B

12 03

jätteet, jotka syntyvät vedellä ja höyryllä tapahtuvassa rasvanpoistossa (lukuun ottamatta nimikeryhmää 11)

12 03 01*

vesipitoiset pesunesteet

AH

12 03 02*

höyryllä tapahtuvassa rasvanpoistossa syntyvät jätteet

AH

13

ÖLJYJÄTTEET JA POLTTONESTEJÄTTEET (lukuun ottamatta ruokaöljyjä ja nimikeryhmiin 05, 12 ja 19 kuuluvia öljyjätteitä ja polttonestejätteitä)

13 01

hydrauliöljyjätteet

13 01 01*

PCB:tä sisältävät hydrauliöljyt

AH
  B

13 01 04*

klooratut emulsiot

AH

13 01 05*

klooraamattomat emulsiot

AH

13 01 09*

mineraalipohjaiset klooratut hydrauliöljyt

AH

13 01 10*

mineraalipohjaiset klooraamattomat hydrauliöljyt

AH

13 01 11*

synteettiset hydrauliöljyt

AH

13 01 12*

helposti biohajoavat hydrauliöljyt

AH

13 01 13*

muut hydrauliöljyt

AH

13 02

moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyjätteet

13 02 04*

mineraalipohjaiset klooratut moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt

AH

13 02 05*

mineraalipohjaiset klooraamattomat moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt

AH

13 02 06*

synteettiset moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt

AH

13 02 07*

helposti biohajoavat moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt

AH

13 02 08*

muut moottori-, vaihteisto- ja voiteluöljyt

AH

13 03

eristys- ja lämmönsiirtoöljyjätteet

13 03 01*

PCB:tä sisältävät eristys- ja lämmönsiirtoöljyt

AH
  B

13 03 06*

muut kuin nimikkeessä 13 03 01 mainitut mineraalipohjaiset klooratut eristys- ja lämmönsiirtoöljyt

AH

13 03 07*

mineraalipohjaiset klooraamattomat eristys- ja lämmönsiirtoöljyt

AH

13 03 08*

synteettiset eristys- ja lämmönsiirtoöljyt

AH

13 03 09*

helposti biohajoavat eristys- ja lämmönsiirtoöljyt

AH

13 03 10*

muut eristys- ja lämmönsiirtoöljyt

AH

13 04

pilssivedet

13 04 01*

sisävesiliikenteessä syntyvät pilssivedet

AH

13 04 02*

satamien vastaanottolaitteistoihin kerätyt pilssivedet

AH

13 04 03*

muut vesiliikenteessä syntyvät pilssivedet

AH

13 05

öljynerottimien jätteet

13 05 01*

hiekanerottimien ja öljynerottimien kiinteät jätteet

AH

13 05 02*

öljynerottimien lietteet

AH

13 05 03*

keräilyaltaan lietteet

AH

13 05 06*

öljynerottimien öljy

AH

13 05 07*

öljynerottimien öljyinen vesi

AH

13 05 08*

hiekanerottimien ja öljynerottimien jäteseokset

AH

13 07

polttonestejätteet

13 07 01*

polttoöljy ja dieselöljy

AH

13 07 02*

bensiini

AH

13 07 03*

muut polttoaineet (seokset mukaan luettuina)

AH

13 08

öljyjätteet, joita ei ole mainittu muualla

13 08 01*

suolanpoiston lietteet tai emulsiot

AH

13 08 02*

muut emulsiot

AH

13 08 99*

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

AH

14

ORGAANISTEN LIUOTTIMIEN, JÄÄHDYTYSAINEIDEN JA PONNEKAASUJEN JÄTTEET (lukuun ottamatta nimikeryhmiä 07 ja 08)

14 06

orgaanisten liuottimien jätteet, jäähdytysaineet sekä aerosolien ja vaahtomuovien ponnekaasut

14 06 01*

kloorifluorihiilivedyt, HCFC-yhdisteet, HFC-yhdisteet

AH

14 06 02*

muut halogenoidut liuottimet ja liuotinseokset

AH

14 06 03*

muut liuottimet ja liuotinseokset

AH

14 06 04*

lietteet ja kiinteät jätteet, jotka sisältävät halogenoituja liuottimia

AH
  B

14 06 05*

lietteet ja kiinteät jätteet, jotka sisältävät muita liuottimia

AH
  B

15

PAKKAUKSET; ABSORBOIMISAINEET, PUHDISTUSLIINAT, SUODATINMATERIAALIT JA SUOJAVAATTEET (JOITA EI OLE MUUALLA MÄÄRITELTY)

15 01

pakkaukset (mukaan luettuna yhdyskunnista erikseen kerätty pakkausjäte)

15 01 01

paperi- ja kartonkipakkaukset

MNH
  B

15 01 02

muovipakkaukset

MNH
  B

15 01 03

puupakkaukset

MNH
  B

15 01 04

metallipakkaukset

MNH
  B

15 01 05

komposiittipakkaukset

MNH
  B

15 01 06*

sekalaiset pakkaukset

MNH
  B

15 01 07

lasipakkaukset

MNH
  B

15 01 09

tekstiilipakkaukset

MNH
  B

15 01 10*

pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia

MH
  B

15 01 11*

metallipakkaukset, joiden rakenneaine sisältää vaarallista kiinteää huokoista ainetta (esim. asbestia), tyhjät ainepakkaukset ja -säiliöt mukaan luettuina

MH
  B

15 02

absorboimisaineet, suodatinmateriaalit, puhdistusliinat ja suojavaatteet

15 02 02*

absorboimisaineet, suodatinmateriaalit (mukaan luettuina öljysuodattimet, joita ei ole mainittu muualla), puhdistusliinat ja suojavaatteet, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia

MH

15 02 03

muut kuin nimikkeessä 15 02 02 mainitut absorboimisaineet, suodatinmateriaalit, puhdistusliinat ja suojavaatteet

MNH

16

JÄTTEET, JOITA EI OLE MAINITTU MUUALLA LUETTELOSSA

16 01

romuajoneuvot eri liikennemuodoista (liikkuvat työkoneet mukaan luettuina) ja romuajoneuvojen purkamisessa ja ajoneuvojen huollossa syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmiä 13, 14, 16 06 ja 16 08)

16 01 03

loppuun käytetyt renkaat

ANH

16 01 04*

romuajoneuvot

AH
  A

16 01 06

romuajoneuvot, jotka eivät sisällä nesteitä eivätkä muita vaarallisia osia

ANH
  A

16 01 07*

öljynsuodattimet

AH

16 01 08*

elohopeaa sisältävät osat

MH
  A

16 01 09*

PCB:tä sisältävät osat

MH
  A

16 01 10*

räjähdysvaaralliset osat (kuten turvatyynyt)

AH

16 01 11*

asbestia sisältävät jarrupalat

MH

16 01 12

muut kuin nimikkeessä 16 01 11 mainitut jarrupalat

MNH

16 01 13*

jarrunesteet

AH

16 01 14*

jäätymisenestoaineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 01 15

muut kuin nimikkeessä 16 01 14 mainitut jäätymisenestoaineet

MNH

16 01 16

nesteytetyn kaasun säiliöt

ANH

16 01 17

rautametalli

ANH

16 01 18

ei-rautametalli

ANH

16 01 19

muovi

ANH

16 01 20

lasi

ANH

16 01 21*

muut kuin nimikkeissä 16 01 07–16 01 11, 16 01 13 ja 16 01 14 mainitut vaaralliset osat

AH

16 01 22

osat, joita ei ole mainittu muualla

MNH

16 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

16 02

sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet

16 02 09*

PCB:tä sisältävät muuntajat ja kondensaattorit

MH
  B

16 02 10*

muut kuin nimikkeessä 16 02 09 mainitut, PCB:tä sisältävät tai niiden saastuttamat käytöstä poistetut laitteistot

MH
  B

16 02 11*

kloorifluorihiilivetyjä, HCFC-yhdisteitä ja HFC-yhdisteitä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot

MH
  B

16 02 12*

asbestia vapaana sisältävät laitteistot

MH
  B

16 02 13*

muut kuin nimikkeissä 16 02 09–16 02 12 mainitut, vaarallisia osia (#) sisältävät käytöstä poistetut laitteistot

MH
  B

16 02 14

muut kuin nimikkeissä 16 02 09–16 02 13 mainitut käytöstä poistetut laitteistot

MNH
  B

16 02 15*

käytöstä poistetuista laitteista poistetut vaaralliset osat

MH
  B

16 02 16

muut kuin nimikkeessä 16 02 15 mainitut, käytöstä poistetuista laitteista poistetut osat

MNH
  B

16 03

epäkurantit tuotteiden valmistuserät ja käyttämättömät tuotteet

16 03 03*

epäorgaaniset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 03 04

muut kuin nimikkeessä 16 03 03 mainitut epäorgaaniset jätteet

MNH

16 03 05*

orgaaniset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 03 06

muut kuin nimikkeessä 16 03 05 mainitut orgaaniset jätteet

MNH

16 03 07* (4)

metallinen elohopea

AH

16 04

räjähdysainejätteet

16 04 01*

ammusjätteet

AH

16 04 02*

ilotulitusjätteet

AH

16 04 03*

räjähdysainejätteet

AH

16 05

painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut ja käytöstä poistetut kemikaalit

16 05 04*

painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut (halonit mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 05 05

muut kuin nimikkeessä 16 05 04 mainitut painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut

MNH

16 05 06*

laboratoriokemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä, laboratoriokemikaalien seokset mukaan luettuina

MH

16 05 07*

käytöstä poistetut epäorgaaniset kemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä

MH

16 05 08*

käytöstä poistetut orgaaniset kemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä

MH

16 05 09

muut kuin nimikkeissä 16 05 06, 16 05 07 ja 16 05 08 mainitut käytöstä poistetut kemikaalit

MNH

16 06

paristot ja akut

16 06 01*

lyijyakut

AH

16 06 02*

nikkelikadmiumakut

AH

16 06 03*

elohopeaa sisältävät paristot

AH

16 06 04

alkaliparistot (lukuun ottamatta nimikettä 16 06 03)

ANH

16 06 05

muut paristot ja akut

ANH

16 06 06*

erikseen kerätyt paristojen ja akkujen elektrolyytit

AH

16 07

kuljetussäiliöiden, varastosäiliöiden ja tynnyrien puhdistuksessa syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmiä 05 ja 13)

16 07 08*

öljyä sisältävät jätteet

AH
  B

16 07 09*

jätteet, jotka sisältävät muita vaarallisia aineita

AH
  B

16 07 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH
  B

16 08

käytetyt katalyytit ja katalysaattorit

16 08 01

käytetyt katalyytit, jotka sisältävät kultaa, hopeaa, reniumia, rodiumia, palladiumia, iridiumia tai platinaa (lukuun ottamatta nimikettä 16 08 07)

MNH

16 08 02*

käytetyt katalyytit, jotka sisältävät vaarallisia siirtymämetalleja tai vaarallisia siirtymämetalliyhdisteitä

MH

16 08 03

käytetyt katalyytit, jotka sisältävät sellaisia siirtymämetalleja tai siirtymämetalliyhdisteitä, joita ei ole mainittu muualla

MNH

16 08 04

nesteiden katalyyttiseen krakkaukseen käytetyt katalyytit (lukuun ottamatta nimikettä 16 08 07)

MNH

16 08 05*

käytetyt katalyytit, jotka sisältävät fosforihappoa

AH
  B

16 08 06*

katalyytteinä käytetyt nesteet

AH

16 08 07*

käytetyt katalyytit, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia

MH

16 09

hapettavat aineet

16 09 01*

permanganaatit, kuten kaliumpermanganaatti

AH

16 09 02*

kromaatit, kuten kaliumkromaatti, kaliumdikromaatti ja natriumdikromaatti

AH

16 09 03*

peroksidit, kuten vetyperoksidi

AH

16 09 04*

hapettavat aineet, joita ei ole mainittu muualla

AH

16 10

vesipitoiset nestemäiset jätteet, jotka on tarkoitus käsitellä muualla kuin toimipaikassa

16 10 01*

vesipitoiset nestemäiset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 10 02

muut kuin nimikkeessä 16 10 01 mainitut vesipitoiset nestemäiset jätteet

MNH

16 10 03*

vesipitoiset konsentraatit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 10 04

muut kuin nimikkeessä 16 10 03 mainitut vesipitoiset konsentraatit

MNH

16 11

vuorausten ja tulenkestävien aineiden jätteet

16 11 01*

metallurgisissa prosesseissa syntyvät hiilipohjaiset vuoraukset ja tulenkestävät aineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 11 02

muut kuin nimikkeessä 16 11 01 mainitut, metallurgisissa prosesseissa syntyvät hiilipohjaiset vuoraukset ja tulenkestävät aineet

MNH

16 11 03*

muut metallurgisissa prosesseissa syntyvät vuoraukset ja tulenkestävät aineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 11 04

muut kuin nimikkeessä 16 11 03 mainitut, metallurgisissa prosesseissa syntyvät muut vuoraukset ja tulenkestävät aineet

MNH

16 11 05*

muissa kuin metallurgisissa prosesseissa syntyvät vuoraukset ja tulenkestävät aineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 11 06

muut kuin nimikkeessä 16 11 05 mainitut, muissa kuin metallurgisissa prosesseissa syntyvät vuoraukset ja tulenkestävät aineet

MNH

17

RAKENTAMISESSA JA PURKAMISESSA SYNTYVÄT JÄTTEET (PILAANTUNEILTA ALUEILTA KAIVETUT MAA-AINEKSET MUKAAN LUETTUINA)

17 01

betoni, tiilet, laatat ja keramiikka

17 01 01

betoni

MNH
  A

17 01 02

tiilet

MNH
  A

17 01 03

laatat ja keramiikka

MNH
  A

17 01 06*

betonin, tiilten, laattojen ja keramiikan seokset tai lajitellut jakeet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

17 01 07

muut kuin nimikkeessä 17 01 06 mainitut betonin, tiilten, laattojen ja keramiikan seokset

MNH

17 02

puu, lasi ja muovit

17 02 01

puu

MNH

17 02 02

lasi

MNH

17 02 03

muovi

MNH

17 02 04*

lasi, muovi ja puu, jotka sisältävät vaarallisia aineita tai ovat niiden saastuttamia

MH

17 03

bitumiseokset, kivihiiliterva ja -tervatuotteet

17 03 01*

kivihiilitervaa sisältävät bitumiseokset

MH

17 03 02

muut kuin nimikkeessä 17 03 01 mainitut bitumiseokset

MNH

17 03 03*

kivihiiliterva ja -tervatuotteet

AH

17 04

metallit (niiden seokset mukaan luettuina)

17 04 01

kupari, pronssi, messinki

MNH
  A

17 04 02

alumiini

MNH
  A

17 04 03

lyijy

MNH
  A

17 04 04

sinkki

MNH
  A

17 04 05

rauta ja teräs

MNH
  A

17 04 06*

tina

MNH
  A

17 04 07

sekalaiset metallit

MNH
  A

17 04 09*

metallijätteet, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia

MH
  A

17 04 10*

öljyä, kivihiilitervaa tai muita vaarallisia aineita sisältävät kaapelit

MH

17 04 11

muut kuin nimikkeessä 17 04 10 mainitut kaapelit

MNH

17 05

Maa-ainekset (pilaantuneilta alueilta kaivetut maa-ainekset mukaan luettuina), kiviainekset ja ruoppausmassat

17 05 03*

maa- ja kiviainekset, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

17 05 04

muut kuin nimikkeessä 17 05 03 mainitut maa- ja kiviainekset

MNH

17 05 05*

ruoppausmassat, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

17 05 06

muut kuin nimikkeessä 17 05 05 mainitut ruoppausmassat

MNH

17 05 07*

ratapenkereiden sorapäällysteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

17 05 08

muut kuin nimikkeessä 17 05 07 mainitut ratapenkereiden sorapäällysteet

MNH

17 06

eristysaineet ja asbestia sisältävät rakennusaineet

17 06 01*

asbestia sisältävät eristysaineet

MH

17 06 03*

muut eristysaineet, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä

MH

17 06 04

muut kuin nimikkeissä 17 06 01 ja 17 06 03 mainitut eristysaineet

MNH

17 06 05*

asbestia sisältävät rakennusaineet

AH
  B

17 08

kipsipohjaiset rakennusaineet

17 08 01*

kipsipohjaiset rakennusaineet, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia

MH

17 08 02

muut kuin nimikkeessä 17 08 01 mainitut kipsipohjaiset rakennusaineet

MNH

17 09

muut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet

17 09 01*

rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät elohopeaa

MH

17 09 02*

rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät PCB:tä (kuten PCB:tä sisältävät tiivistysmassat, PCB:tä sisältävät hartsipohjaiset lattiapäällysteet, PCB:tä sisältävät umpiolasit ja PCB:tä sisältävät muuntajat)

MH

17 09 03*

muut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet (sekalaiset jätteet mukaan luettuna), jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

17 09 04

muut kuin nimikkeissä 17 09 01, 17 09 02 ja 17 09 03 mainitut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät sekalaiset jätteet

MNH

18

IHMISTEN JA ELÄINTEN TERVEYDEN HOIDOSSA TAI SIIHEN LIITTYVÄSSÄ TUTKIMUSTOIMINNASSA SYNTYVÄT JÄTTEET (lukuun ottamatta keittiö- ja ravintolajätteitä, jotka eivät ole syntyneet välittömässä hoitotoiminnassa)

18 01

synnytyslaitoksissa, taudinmäärityksessä, sairaanhoidossa tai sairauksien ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet

18 01 01

viiltävät ja pistävät jätteet (lukuun ottamatta nimikettä 18 01 03)

MNH
  B

18 01 02

ruumiinosat ja elimet, verivalmisteet mukaan luettuina (lukuun ottamatta nimikettä 18 01 03)

MNH
  B

18 01 03*

jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle asetetaan erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi

MH
  B

18 01 04

jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle ei aseteta erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi (esimerkiksi sidetarpeet, kipsisiteet, liinavaatteet, kertakäyttövaatteet, vaipat)

MNH
  B

18 01 06*

kemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä

MH

18 01 07

muut kuin nimikkeessä 18 01 06 mainitut kemikaalit

MNH

18 01 08*

sytotoksiset lääkkeet ja sytostaatit

MH
  B

18 01 09

muut kuin nimikkeessä 18 01 08 mainitut lääkkeet

MNH
  B

18 01 10*

hammashoidon amalgaamijätteet

AH

18 02

eläinten tautien tutkimuksessa, taudinmäärityksessä sekä tautien hoidossa ja ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet

18 02 01

viiltävät ja pistävät jätteet (lukuun ottamatta nimikettä 18 02 02)

MNH
  B

18 02 02*

jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle asetetaan erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi

MH
  B

18 02 03

jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle ei aseteta erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi

MNH
  B

18 02 05*

kemikaalit, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä

MH

18 02 06

muut kuin nimikkeessä 18 02 05 mainitut kemikaalit

MNH

18 02 07*

sytotoksiset lääkkeet ja sytostaatit

MH
  B

18 02 08

muut kuin nimikkeessä 18 02 07 mainitut lääkkeet

MNH
  B

19

JÄTEHUOLTOLAITOKSISSA, ERILLISISSÄ JÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA SEKÄ IHMISTEN KÄYTTÖÖN TAI TEOLLISUUSKÄYTTÖÖN TARKOITETUN VEDEN VALMISTUKSESSA SYNTYVÄT JÄTTEET

19 01

jätteiden poltossa tai pyrolyysissä syntyvät jätteet

19 01 02

pohjatuhkasta erotellut rautapitoiset jätteet

ANH

19 01 05*

kaasujen käsittelystä syntyvät suodatuskakut

AH

19 01 06*

kaasujen käsittelyssä syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet ja muut vesipitoiset nestemäiset jätteet

AH

19 01 07*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

AH

19 01 10*

savukaasujen käsittelyssä käytetty aktiivihiili

AH

19 01 11*

pohjatuhka ja kuona, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 01 12

muut kuin nimikkeessä 19 01 11 mainitut pohjatuhka ja kuona

MNH

19 01 13*

lentotuhka, joka sisältää vaarallisia aineita

MH

19 01 14

muu kuin nimikkeessä 19 01 13 mainittu lentotuhka

MNH

19 01 15*

kattilatuhka, joka sisältää vaarallisia aineita

MH

19 01 16

muu kuin nimikkeessä 19 01 15 mainittu kattilatuhka

MNH

19 01 17*

pyrolyysijätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 01 18

muut kuin nimikkeessä 19 01 17 mainitut pyrolyysijätteet

MNH

19 01 19

leijupetihiekka

ANH

19 01 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

19 02

jätteiden fysikaalis-kemiallisessa käsittelyssä (mukaan luettuina krominpoisto, syanidinpoisto ja neutralointi) syntyvät jätteet

19 02 03

sekoitetut jätteet, jotka koostuvat ainoastaan vaarattomista jätteistä

ANH

19 02 04*

sekoitetut jätteet, jotka koostuvat jätteistä, joista vähintään yksi on vaarallista

AH

19 02 05*

fysikaalis-kemiallisessa käsittelyssä syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 02 06

muut kuin nimikkeessä 19 02 05 mainitut fysikaalis-kemiallisessa käsittelyssä syntyvät lietteet

MNH

19 02 07*

öljynerotuksessa syntyvät öljyt ja konsentraatit

AH

19 02 08*

palavat nestemäiset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 02 09*

palavat kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 02 10

muut kuin nimikkeissä 19 02 08 ja 19 02 09 mainitut palavat jätteet

MNH

19 02 11*

muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

AH
  B

19 02 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

19 03

stabiloidut ja kiinteytetyt jätteet

19 03 04*

muut kuin nimikkeessä 19 03 08 mainitut vaarallisiksi määritellyt jätteet, jotka on osittain stabiloitu

MH
  B

19 03 05

muut kuin nimikkeessä 19 03 04 mainitut stabiloidut jätteet

MNH
  B

19 03 06*

vaarallisiksi määritellyt jätteet, jotka on kiinteytetty

MH
  B

19 03 07

muut kuin nimikkeessä 19 03 06 mainitut kiinteytetyt jätteet

MNH
  B

19 03 08 (5)

osittain stabiloitu elohopea

AH

19 04

lasitetut jätteet ja lasituksessa syntyvät jätteet

19 04 01

lasitetut jätteet

ANH

19 04 02*

lentotuhkat ja muut savukaasujen käsittelyssä syntyvät jätteet

AH

19 04 03*

lasittumaton kiinteä faasi

AH

19 04 04

lasitettujen jätteiden karkaisussa syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet

ANH

19 05

kiinteiden jätteiden aerobisessa käsittelyssä syntyvät jätteet

19 05 01

yhdyskuntajätteiden ja niihin rinnastettavien jätteiden kompostoimaton osa

ANH

19 05 02

eläin- ja kasvijätteiden kompostoimaton osa

ANH

19 05 03

komposti, joka ei täytä sille asetettuja laatuvaatimuksia

ANH

19 05 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

19 06

jätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvät jätteet

19 06 03

yhdyskuntajätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvä neste

ANH

19 06 04

yhdyskuntajätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvä liete

ANH

19 06 05

eläin- ja kasvijätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvä neste

ANH

19 06 06

eläin- ja kasvijätteiden anaerobisessa käsittelyssä syntyvä liete

ANH

19 06 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

19 07

kaatopaikan suotovedet

19 07 02*

kaatopaikan suotovedet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 07 03

muut kuin nimikkeessä 19 07 02 mainitut kaatopaikan suotovedet

MNH

19 08

jätevedenpuhdistamoissa syntyvät jätteet, joita ei ole mainittu muualla

19 08 01

välppäyksessä ja siivilöinnissä syntyvät jätteet

ANH

19 08 02

hiekanerotuksessa syntyvät jätteet

ANH

19 08 05

asumisjätevesien käsittelyssä syntyvät lietteet

ANH

19 08 06*

kyllästyneet tai käytetyt ioninvaihtohartsit

AH

19 08 07*

ioninvaihtimien regeneroinnissa syntyvät liuokset ja lietteet

AH

19 08 08*

membraanijärjestelmissä syntyvät jätteet, jotka sisältävät raskasmetalleja

MH

19 08 09

öljynerotuksessa syntyvät rasvan ja öljyn seokset, jotka sisältävät ainoastaan ruokaöljyjä ja ravintorasvoja

MNH
  B

19 08 10*

muut kuin nimikkeessä 19 08 09 mainitut, öljyn erotuksessa syntyvät rasvan ja öljyn seokset

MH
  B

19 08 11*

teollisuuden jätevesien biologisessa käsittelyssä syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 08 12

muut kuin nimikkeessä 19 08 11 mainitut teollisuuden jätevesien biologisessa käsittelyssä syntyvät lietteet

MNH

19 08 13*

teollisuuden jätevesien muussa käsittelyssä syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 08 14

muut kuin nimikkeessä 19 08 13 mainitut teollisuuden jätevesien muussa käsittelyssä syntyvät lietteet

MNH

19 08 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

MNH

19 09

ihmisten käyttöön tai teollisuuskäyttöön tarkoitetun veden valmistuksessa syntyvät jätteet

19 09 01

ensisuodatuksessa, siivilöinnissä ja välppäyksessä syntyvät kiinteät jätteet

ANH

19 09 02

selkeytyksessä syntyvät lietteet

ANH

19 09 03

veden pehmennyksessä syntyvät lietteet

ANH

19 09 04

käytetty aktiivihiili

ANH

19 09 05

kyllästyneet tai käytetyt ioninvaihtohartsit

ANH

19 09 06

ioninvaihtimien regeneroinnissa syntyvät liuokset ja lietteet

ANH

19 09 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

19 10

metallia sisältävien jätteiden paloituksessa syntyvät jätteet

19 10 01

rauta- ja teräsjätteet

ANH

19 10 02

ei-rautametallijätteet

ANH

19 10 03*

metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 10 04

muu kuin nimikkeessä 19 10 03 mainittu metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly

MNH

19 10 05*

muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 10 06

muut kuin nimikkeessä 19 10 05 mainitut muut jakeet

MNH

19 11

öljyn regeneroinnissa syntyvät jätteet

19 11 01*

käytetyt suodatussavet

AH

19 11 02*

happotervat

AH

19 11 03*

vesipitoiset nestemäiset jätteet

AH

19 11 04*

emästen avulla tapahtuvassa polttonesteiden puhdistuksessa syntyvät jätteet

AH

19 11 05*

jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 11 06

muut kuin nimikkeessä 19 11 05 mainitut, jätevesien käsittelyssä toimipaikalla syntyvät lietteet

MNH

19 11 07*

savukaasujen puhdistuksessa syntyvät jätteet

AH

19 11 99

jätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

19 12

jätteiden mekaanisessa käsittelyssä (kuten lajittelussa, murskaamisessa, paalauksessa ja pelletoinnissa) syntyvät jätteet, joita ei ole mainittu muualla

19 12 01

paperi ja kartonki

ANH

19 12 02

rautametalli

ANH

19 12 03

ei-rautametalli

ANH

19 12 04

muovi ja kumi

ANH

19 12 05

lasi

ANH

19 12 06*

puu, joka sisältää vaarallisia aineita

MH

19 12 07

muu kuin nimikkeessä 19 12 06 mainittu puu

MNH

19 12 08

tekstiilit

ANH

19 12 09

mineraalit (kuten hiekka ja kiviainekset)

ANH

19 12 10

palava jäte (jäteperäiset polttoaineet)

ANH

19 12 11*

muut jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 12 12

muut kuin nimikkeessä 19 12 11 mainitut, jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina)

MNH

19 13

maaperän ja pohjaveden kunnostamisessa syntyvät jätteet

19 13 01*

maaperän kunnostamisessa syntyvät kiinteät jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 13 02

muut kuin nimikkeessä 19 13 01 mainitut, maaperän kunnostamisessa syntyvät kiinteät jätteet

MNH

19 13 03*

maaperän kunnostamisessa syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 13 04

muut kuin nimikkeessä 19 13 03 mainitut, maaperän kunnostamisessa syntyvät lietteet

MNH

19 13 05*

pohjaveden kunnostamisessa syntyvät lietteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 13 06

muut kuin nimikkeessä 19 13 05 mainitut, pohjaveden kunnostamisessa syntyvät lietteet

MNH

19 13 07*

pohjaveden kunnostamisessa syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet ja vesipitoiset konsentraatit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 13 08

muut kuin nimikkeessä 19 13 07 mainitut, pohjaveden kunnostamisessa syntyvät vesipitoiset nestemäiset jätteet ja vesipitoiset konsentraatit

MNH

20

YHDYSKUNTAJÄTTEET (KOTITALOUSJÄTTEET JA NIIHIN RINNASTETTAVAT KAUPAN, TEOLLISUUDEN JA MUIDEN LAITOSTEN JÄTTEET), ERILLISKERÄTYT JAKEET MUKAAN LUETTUINA

20 01

erilliskerätyt jakeet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 15 01)

20 01 01

paperi ja kartonki

ANH

20 01 02

lasi

ANH

20 01 08

biohajoavat keittiö- ja ruokalajätteet

ANH

20 01 10

vaatteet

ANH

20 01 11

tekstiilit

ANH

20 01 13*

liuottimet

AH

20 01 14*

hapot

AH

20 01 15*

emäkset

AH

20 01 17*

valokuvauskemikaalit

AH

20 01 19*

torjunta-aineet

AH

20 01 21*

loisteputket ja muut elohopeaa sisältävät jätteet

AH
  A

20 01 23*

kloorifluorihiilivetyjä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot

AH
  A

20 01 25

ruokaöljyt ja ravintorasvat

MNH
  B

20 01 26*

muut kuin nimikkeessä 20 01 25 mainitut öljyt ja rasvat

MH
  B

20 01 27*

maalit, painovärit, liimat ja hartsit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

20 01 28

muut kuin nimikkeessä 20 01 27 mainitut maalit, painovärit, liimat ja hartsit

MNH

20 01 29*

pesu- ja puhdistusaineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

20 01 30

muut kuin nimikkeessä 20 01 29 mainitut pesu- ja puhdistusaineet

MNH

20 01 31*

sytotoksiset lääkkeet ja sytostaatit

MH

20 01 32

muut kuin nimikkeessä 20 01 31 mainitut lääkkeet

MNH
  B

20 01 33*

nimikkeissä 16 06 01, 16 06 02 tai 16 06 03 tarkoitetut paristot ja akut sekä lajittelemattomat paristot ja akut, jotka sisältävät tällaisia paristoja

MH
  B

20 01 34

muut kuin nimikkeessä 20 01 33 mainitut paristot ja akut

MNH
  B

20 01 35*

muut kuin nimikkeissä 20 01 21 ja 20 01 23 mainitut, käytöstä poistetut sähkö- ja elektroniikkalaitteistot, jotka sisältävät vaarallisia osia (#)

MH
  B

20 01 36

muut kuin nimikkeissä 20 01 21, 20 01 23 ja 20 01 35 mainitut, käytöstä poistetut sähkö- ja elektroniikkalaitteistot

MNH
  B

20 01 37*

puu, joka sisältää vaarallisia aineita

MH

20 01 38

muu kuin nimikkeessä 20 01 37 mainittu puu

MNH

20 01 39

muovit

ANH

20 01 40

metallit

ANH

20 01 41

nuohouksessa syntyvät jätteet

ANH

20 01 99

muut jakeet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

20 02

puutarha- ja puistojätteet, hautausmaiden hoidossa syntyvät jätteet mukaan luettuina

20 02 01

biohajoavat jätteet

ANH

20 02 02

maa- ja kiviainekset

ANH

20 02 03

muut biohajoamattomat jätteet

ANH

20 03

muut yhdyskuntajätteet

20 03 01

sekalaiset yhdyskuntajätteet

ANH

20 03 02

torikaupassa syntyvät jätteet

ANH

20 03 03

katujen puhdistuksessa syntyvät jätteet

ANH

20 03 04

sakokaivolietteet

ANH

20 03 06

viemäreiden puhdistuksessa syntyvät jätteet

ANH

20 03 07

kookkaat jätteet

ANH

20 03 99

yhdyskuntajätteet, joita ei ole mainittu muualla

ANH

1.3   
  Esimerkkejä kompleksisten nimikkeiden luokittelusta

Tässä luvussa annetaan lisätietoja ja esimerkkejä, joita voi käyttää ohjeina määrittelyä koskevien lähestymistapojen noudattamisessa joidenkin ongelmallisempien ja kompleksisempien nimikkeiden kohdalla. Tällaisia ovat erityisesti pakkausjätteet, sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet sekä romuajoneuvot.

1.3.1   Pakkausjätteet ja sisältö

Erikseen kerätty pakkausjäte luokitellaan alanimikeryhmään 15 01. Tällaista jätettä ei pidä luokitella alanimikeryhmään 20 01, koska alanimikeryhmä 15 01 on nimenomaan jätetty alanimikeryhmän 20 01 koodin soveltamisalan ulkopuolelle. Alanimikeryhmä 15 01 sisältää seuraavat MNH-nimikkeet:

| 15 01 01 | paperi- ja kartonkipakkaukset | MNH |
| --- | --- | --- |
| 15 01 02 | muovipakkaukset | MNH |
| 15 01 03 | puupakkaukset | MNH |
| 15 01 04 | metallipakkaukset | MNH |
| 15 01 05 | komposiittipakkaukset | MNH |
| 15 01 06 | sekalaiset pakkaukset | MNH |
| 15 01 07 | lasipakkaukset | MNH |
| 15 01 09 | tekstiilipakkaukset | MNH |

15 01 01

paperi- ja kartonkipakkaukset

MNH

15 01 02

muovipakkaukset

MNH

15 01 03

puupakkaukset

MNH

15 01 04

metallipakkaukset

MNH

15 01 05

komposiittipakkaukset

MNH

15 01 06

sekalaiset pakkaukset

MNH

15 01 07

lasipakkaukset

MNH

15 01 09

tekstiilipakkaukset

MNH

Alanimikeryhmä sisältää seuraavat MH-nimikkeet:

| 15 01 10* | pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia | MH |
| --- | --- | --- |
| 15 01 11* | metallipakkaukset, joiden rakenneaine sisältää vaarallista kiinteää huokoista ainetta (esim. asbestia), tyhjät ainepakkaukset ja -säiliöt mukaan luettuina | MH |

15 01 10*

pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia

MH

15 01 11*

metallipakkaukset, joiden rakenneaine sisältää vaarallista kiinteää huokoista ainetta (esim. asbestia), tyhjät ainepakkaukset ja -säiliöt mukaan luettuina

MH

Ennen kuin päätetään, mikä pakkausjätettä koskeva nimike on sopivin, on arvioitava, pitäisikö jäte ylipäätään luokitella pakkausjätteeksi vai ennemminkin luokitella sen sisällön mukaan. Tämän liitteen kaavio 2, joka perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan jäteluokitteluoppaaseen (6), jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan opas’, esitetään päätöstä tukeva vuokaavio. On syytä huomioida, että kaaviossa 2 esitetystä vuokaaviosta poikkeaminen voi olla mahdollista, esimerkiksi kotitalouksista peräisin olevien sekalaisten pakkausten kohdalla, jäsenvaltiokohtaisten käytäntöjen ja lähestymistapojen huomioon ottamisen jälkeen. Esimerkiksi Flanderin jäteluokitteluoppaassa (7), jäljempänä ’OVAMin opas’, todetaan, että sekalainen pakkausjäte, joka puhdistetaan lisensoidussa yrityksessä ja josta siten voidaan olettaa, ettei se sisällä vaarallisia jäämiä, voidaan luokitella vaarattomaksi.

Image

Jätteen luokittelemiseksi alanimikeryhmään 15 01 on määritettävä, onko pakkaus/säiliö nimellisesti tyhjä (vrt. vaihe P1 ja P2 kaaviossa 2). ”Nimellisesti tyhjä” ehdotetaan tulkittavaksi siten, että tuotteen sisältö on tosiasiallisesti poistettu. Tämä poistaminen voidaan toteuttaa valuttamalla tai kaapimalla. Se, että pakkausjätteessä on sisällön minimaalisia jäämiä, ei sulje pois sitä, että pakkausjäte voidaan katsoa ”nimellisesti tyhjäksi”, eikä estä pakkausjätettä kuulumasta alanimikeryhmän ”15 01 pakkausjäte” soveltamisalaan.

Tehtäessä päätöstä siitä, onko pakkaus nimellisesti tyhjä, voidaan käyttää yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavia käytännön lähestymistapoja. Esimerkiksi Itävallassa ”täydellinen tyhjentäminen” tarkoittaa pakkausten kohdalla kunnollista tyhjentämistä (pakkaus ei sisällä esimerkiksi jauheen jäänteitä, lietettä tai pisaroita; se on puhdistettu harjalla tai lastalla) kaikesta muusta kuin väistämättömistä jäänteistä toteuttamatta lisätoimenpiteitä (kuten lämmitystä). Termi ei sisällä säiliöiden puhdistamista. Säiliö on tyhjennetty täydellisesti, jos uuden tyhjennysyrityksen yhteydessä, esimerkiksi käännettäessä säiliö ympäri, siitä ei enää irtoa pisaroita tai kiinteitä jäämiä.

Jos pakkaus sisältää jäännösmateriaalia, jota ei voida poistaa tavanomaisin keinoin (esimerkiksi aukon koon tai materiaalin luonteen takia), jätettä ei pidä luokitella pakkausjätteeksi vaan materiaalijätteen jäämiksi (esimerkiksi puolityhjä purkki kiinteytynyttä lakkaa voidaan luokitella nimikkeellä 08 01 11*).

Siinä tapauksessa, että jätesäiliöt pestään sisällön poistamiseksi, on otettava huomioon muita seikkoja sen varmistamiseksi, että käytössä on ympäristön kannalta kestävä menetelmä.

Jos pakkaus on nimellisesti tyhjä, on tarkistettava, onko se metallipakkaus, joka sisältää vaarallista kiinteää huokoista ainetta (esim. asbestia vanhoissa tulenkestävissä pakkausmateriaaleissa), tyhjät painesäiliöt mukaan luettuina (vaihe P3 kaaviossa 2). Tällainen metallipakkaus on luokiteltava koodilla 15 01 11*.

Edellä kaaviossa 2 esitettyjen vaiheiden P4a ja P4b osalta on pantava merkille, että pakkaus, joka on nimellisesti tyhjä mutta voi edelleen sisältää pieniä määriä jäänteitä, voi olla vaarallinen, koska 1) sillä on vaarallisia ominaisuuksia jäljellä olevien jäänteiden takia TAI koska 2) sillä on vaarallisia ominaisuuksia itse pakkausmateriaalin (josta pakkaus on valmistettu) takia, koska se on valmistusprosessiin tai käyttövaiheeseen liittyvien vaarallisten aineiden (esimerkiksi kyllästysaineiden, stabilointiaineiden, palonestoaineiden, pehmitteiden tai pigmenttien) saastuttama.

Näin ollen vaiheessa P4a on arvioitava, onko jätteellä vaarallisia ominaisuuksia jäljellä olevien jäänteiden takia, ja vaiheessa 4b, onko itse pakkausmateriaalilla vaarallisia ominaisuuksia. Laskelmat sen selvittämiseksi, ylittyvätkö jätepuitedirektiivin liitteessä III määritetyt, vaaralausekkeiden koodeihin perustuvat kynnysarvot, on tehtävä sen painon perusteella, joka jätteellä on luokitushetkellä (eli verrataan pakkauksen sisältämän vaarallisen aineen määrää nimellisesti tyhjän pakkauksen plus jäljellä olevan jäämän kokonaispainoon). Jos vaaralliset ominaisuudet voidaan liittää jäämään tai itse pakkausmateriaaliin, käytetään nimikettä 15 01 10*. Muussa tapauksessa on käytettävä vaaratonta nimikettä pakkauksen materiaalin mukaan (koodit 15 01 01–15 01 09) (8).

1.3.2   Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet (WEEE)

Jäteluettelossa on kaksi nimenomaan sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteisiin viittaavaa nimikeryhmää:

| 16 | jätteet, joita ei ole mainittu muualla luettelossa |
| --- | --- |
| 20 | yhdyskuntajätteet (kotitalousjätteet ja niihin rinnastettavat kaupan, teollisuuden ja muiden laitosten jätteet), erilliskerätyt jakeet mukaan luettuina |

16

jätteet, joita ei ole mainittu muualla luettelossa

20

yhdyskuntajätteet (kotitalousjätteet ja niihin rinnastettavat kaupan, teollisuuden ja muiden laitosten jätteet), erilliskerätyt jakeet mukaan luettuina

Tämän liitteen 1.1 jaksossa esitetyn rakenteen mukaan jäteluettelon nimikeryhmä 20 on ensisijainen suhteessa sen nimikeryhmään 16. Alanimikeryhmässä 20 01 yhdyskuntajätteestä peräisin olevat erilliskerätyt sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet voidaan luokitella seuraaviin vaarallisiin nimikkeisiin:

| 20 01 21* | loisteputket ja muut elohopeaa sisältävät jätteet | AH |
| --- | --- | --- |
| 20 01 23* | kloorifluorihiilivetyjä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot | AH |
| 20 01 35* | muut kuin nimikkeissä 20 01 21 ja 20 01 23 mainitut, käytöstä poistetut sähkö- ja elektroniikkalaitteistot, jotka sisältävät vaarallisia osia | MH |

20 01 21*

loisteputket ja muut elohopeaa sisältävät jätteet

AH

20 01 23*

kloorifluorihiilivetyjä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot

AH

20 01 35*

muut kuin nimikkeissä 20 01 21 ja 20 01 23 mainitut, käytöstä poistetut sähkö- ja elektroniikkalaitteistot, jotka sisältävät vaarallisia osia

MH

MNH-nimikkeet ovat seuraavat:

| 20 01 36 | muut kuin nimikkeissä 20 01 21, 20 01 23 ja 20 01 35 mainitut, käytöstä poistetut sähkö- ja elektroniikkalaitteistot | MNH |
| --- | --- | --- |

20 01 36

muut kuin nimikkeissä 20 01 21, 20 01 23 ja 20 01 35 mainitut, käytöstä poistetut sähkö- ja elektroniikkalaitteistot

MNH

Jos sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet ovat peräisin kaupallisesta/teollisesta lähteestä eikä niitä voida katsoa ”niihin rinnastettaviksi kaupan, teollisuuden ja muiden laitosten jätteiksi”, niitä ei voida luokitella nimikeryhmään 20 kuuluvalla nimikkeellä. Sen sijaan nimikeryhmässä 16 on seuraavat MH-nimikkeet:

| 16 02 09* | PCB:tä sisältävät muuntajat ja kondensaattorit | MH |
| --- | --- | --- |
| 16 02 10* | muut kuin nimikkeessä 16 02 09* mainitut, PCB:tä sisältävät tai niiden saastuttamat käytöstä poistetut laitteistot | MH |
| 16 02 11* | kloorifluorihiilivetyjä, HCFC-yhdisteitä ja HFC-yhdisteitä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot | MH |
| 16 02 12* | asbestia vapaana sisältävät laitteistot | MH |
| 16 02 13* | muut kuin nimikkeissä 16 02 09*–16 02 12* mainitut, vaarallisia osia sisältävät käytöstä poistetut laitteistot | MH |
| 16 02 15* | käytöstä poistetuista laitteista poistetut vaaralliset osat | MH |

16 02 09*

PCB:tä sisältävät muuntajat ja kondensaattorit

MH

16 02 10*

muut kuin nimikkeessä 16 02 09* mainitut, PCB:tä sisältävät tai niiden saastuttamat käytöstä poistetut laitteistot

MH

16 02 11*

kloorifluorihiilivetyjä, HCFC-yhdisteitä ja HFC-yhdisteitä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot

MH

16 02 12*

asbestia vapaana sisältävät laitteistot

MH

16 02 13*

muut kuin nimikkeissä 16 02 09*–16 02 12* mainitut, vaarallisia osia sisältävät käytöstä poistetut laitteistot

MH

16 02 15*

käytöstä poistetuista laitteista poistetut vaaralliset osat

MH

MNH-nimikkeet ovat seuraavat:

| 16 02 14 | muut kuin nimikkeissä 16 02 09–16 02 13 mainitut käytöstä poistetut laitteistot | MNH |
| --- | --- | --- |
| 16 02 16 | muut kuin nimikkeessä 16 02 15 mainitut, käytöstä poistetuista laitteista poistetut osat | MNH |

16 02 14

muut kuin nimikkeissä 16 02 09–16 02 13 mainitut käytöstä poistetut laitteistot

MNH

16 02 16

muut kuin nimikkeessä 16 02 15 mainitut, käytöstä poistetuista laitteista poistetut osat

MNH

Jos jäteluettelossa on tarkempia nimikkeitä sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteiden tiettyjen jakeiden määrittämiselle, luokittelussa käytetään näitä nimikkeitä. Esimerkiksi sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteistä peräisin olevat paristot ja akut voidaan luokitella alanimikeryhmään 16 06 (paristot ja akut). Lisäksi jäteluettelon nimikeryhmistä 16 ja 20 eroavia nimikkeitä on käytettävä jakeille, jotka syntyvät sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteiden käsittelyprosessin aikana (kaavio 3). (9)

Image

On syytä huomioida, että vaaralausekkeiden koodeihin perustuvat kynnysarvot viittaavat jätteen tilaan sillä hetkellä, kun jäte luokitellaan (eli tilaan, jossa se yleensä siirretään ja sen jälkeen käsitellään). Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteiden kohdalla tämä saattaa tarkoittaa, että jos on tarkoitus luokitella kokonaisia laitteita, laitteen paino on otettava sovellettavien vaarallisen aineen pitoisuusrajojen pohjaksi. Jos on luokiteltava lajiteltuja jakeita (esimerkiksi valikoivan käsittelyn jälkeen), sovellettavien pitoisuusrajojen perustaksi otetaan lajiteltujen jakeiden paino.

| Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteitä ja paristoja koskevat merkinnät ja kirjanpito

  On syytä huomioida, että jätepuitedirektiivistä johtuvia merkintä- ja kirjanpitovelvoitteita ei sovelleta kotitalouksissa syntyvän vaarallisen jätteen lajiteltuihin jakeisiin, ennen kuin ne on hyväksynyt keräämistä, hävittämistä tai hyödyntämistä varten laitos tai yritys, joka on saanut luvan tai joka on rekisteröity jätepuitedirektiivin mukaisesti. Koska sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin tai paristodirektiivin nojalla, näiden kahden direktiivin mukaisesti ja niiden ehtojen nojalla perustettuihin keräyspisteisiin ei sovelleta rekisteröinti- tai lupavaatimuksia, kyseisiä velvoitteita sovelletaan näihin keräyspisteisiin vasta, kun sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet tai käytetyt paristot on hyväksytty jätteenkäsittelylaitoksessa tapahtuvaa keräämistä, hävittämistä tai hyödyntämistä varten. |
| --- |

Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteitä ja paristoja koskevat merkinnät ja kirjanpito

On syytä huomioida, että jätepuitedirektiivistä johtuvia merkintä- ja kirjanpitovelvoitteita ei sovelleta kotitalouksissa syntyvän vaarallisen jätteen lajiteltuihin jakeisiin, ennen kuin ne on hyväksynyt keräämistä, hävittämistä tai hyödyntämistä varten laitos tai yritys, joka on saanut luvan tai joka on rekisteröity jätepuitedirektiivin mukaisesti. Koska sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin tai paristodirektiivin nojalla, näiden kahden direktiivin mukaisesti ja niiden ehtojen nojalla perustettuihin keräyspisteisiin ei sovelleta rekisteröinti- tai lupavaatimuksia, kyseisiä velvoitteita sovelletaan näihin keräyspisteisiin vasta, kun sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet tai käytetyt paristot on hyväksytty jätteenkäsittelylaitoksessa tapahtuvaa keräämistä, hävittämistä tai hyödyntämistä varten.

| Laatikko 2: | Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteitä ja paristoja koskevat merkintä- ja kirjanpitovaatimukset |
| --- | --- |

Laatikko 2:

1.3.3   Romuajoneuvot

Romuajoneuvot kuuluvat jäteluettelossa nimikeryhmään 16 ja erityisesti alanimikeryhmään 16 01. Kokonaisten ajoneuvojen osalta merkitystä on kahdella nimikkeellä:

| 16 01 04* | romuajoneuvot | AH |
| --- | --- | --- |
| 16 01 06 | romuajoneuvot, jotka eivät sisällä nesteitä eivätkä muita vaarallisia osia | ANH |

16 01 04*

romuajoneuvot

AH

16 01 06

romuajoneuvot, jotka eivät sisällä nesteitä eivätkä muita vaarallisia osia

ANH

Käsittelyprosessit romuajoneuvoja käsittelevässä laitoksessa kuvaillaan kaaviossa 4. Käsittelyvaiheista riippuen alun perin romuajoneuvoista peräisin olevien jakeiden kohdalla tulevat kysymykseen jäteluettelon eri nimikkeet (ei alanimikeryhmästä 16 01).

Image

1.4   
  Esimerkkejä tiettyjen jätetyyppien tiettyjen ainesosien arviointia varten

Tässä luvussa annetaan lisätietoa ja esimerkkejä tiettyjen jätetyyppien tiettyjen ainesosien arviointia varten. Seuraavassa tarkastellaan tiettyjä jätetyyppejä tai epäpuhtauksia ja selvitetään luokittelun yhteydessä havaittuja ongelmia. Lisäksi esitetään luokittelussa käytetyt jäteluettelon tärkeimmät nimikkeet. On syytä panna merkille, että kuvaillut sovellettavat nimikkeet eivät ole yksinomaisia.

Tekstissä viitataan myös jäsenvaltiotason ohjeasiakirjoihin, jotka saattavat sisältää lisäesimerkkejä; esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan oppaassa ja OVAMin oppaassa (10) esitetään lisäesimerkkejä jäteöljyistä ja saastuneista maa-aineksista.

1.4.1   Orgaaniset ainesosat ja erityiset kemialliset yhdisteet

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita sellaisten jätteiden luokittelusta, jotka sisältävät orgaanisia ainesosia ja erityisiä kemiallisia yhdisteitä, kuten polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä (PAH), bentseeniä, tolueenia, etyylibentseeniä ja ksyleeniä (BTEX) tai muita hiilivetyjä.

Yleiset tiedot

Polysyklisiksi aromaattisiksi hiilivedyiksi (PAH) kutsutaan aineita (ainesosia voivat olla esimerkiksi asenafteeni, antraseeni, fluoreeni ja pyreeni), jotka esiintyvät usein kahden tai useamman aineen ryhminä (11).

Bentseeni, tolueeni, etyylibentseeni ja ksyleeni (BTEX) muodostavat ryhmän niihin liittyviä haihtuvia orgaanisia yhdisteitä (12). Joissakin kirjallisissa lähteissä ryhmään viitataan ainoastaan lyhenteellä ”BTX”, jolloin etyylibentseeniä ei sisällytetä siihen.

Hiilivedyt ovat hiilin ja vedyn muodostamia erityyppisiä yhdisteitä, joita esiintyy öljytuotteissa ja maakaasussa. Jotkin hiilivedyt ovat merkittäviä ilman epäpuhtauksia, muutamat niistä saattavat aiheuttaa syöpää ja toiset edistävät fotokemiallisen savusumun muodostumista (13).

Pääasiallinen alkuperä

PAH-yhdisteitä syntyy, kun poltetaan hiilen, öljyn, kaasun ja jätteiden kaltaisia tuotteita mutta palamisprosessi jää epätäydelliseksi. Esimerkkeinä voidaan mainita ajoneuvojen pakokaasut tai hiilentuotantolaitosten tai muiden hiiltä, raakaöljyä, öljyä tai puuta polttavien laitosten tuottama savu. Useimpia PAH-yhdisteitä käytetään tutkimustyössä. Joitakin PAH-yhdisteitä käytetään kuitenkin väriaineiden, muovien ja torjunta-aineiden valmistuksessa. Muutamia niistä käytetään lääkkeissä (14).

BTEX-yhdisteet koostuvat luonnossa esiintyvistä kemikaaleista, joita on lähinnä öljytuotteissa, kuten moottori- tai teollisuusbensiinissä. BTEX-yhdisteitä voi päästä ympäristöön vuotavista maanalaisista varastosäiliöistä tai ylitäytetyistä varastosäiliöistä, auto-onnettomuuksiin liittyvissä polttoainevuodoissa sekä kaatopaikoilta.

Bentseeniä voi esiintyä bensiinissä sekä sellaisissa tuotteissa kuten synteettinen kumi, muovit, nailon, hyönteismyrkyt, maalit, väriaineet, hartsiliima, huonekaluvahat, puhdistusaineet ja kosmeettiset valmisteet. Muita lähteitä ovat autojen pakokaasut, teollisuuden päästöt ja tupakansavu. Tolueenia esiintyy luonnossa monien öljytuotteiden ainesosana. Sitä käytetään maalien, pinnoitteiden, kumien, öljyjen ja hartsien liuottimena. Ksyleenejä käytetään bensiinissä sekä liuottimena painotyössä ja kumi- ja nahkateollisuudessa (15).

Hiilivetyjä sisältävät jätteet ovat peräisin teollisuusalueilta ja polttolaitoksista, moottoriajoneuvoista ja muista bensiinikäyttöisistä laitteista, esimerkiksi ilma-aluksista tai rakennuslaitteista (16).

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Taulukko 4 sisältää bentseenin, tolueenin, etyylibentseenin ja ksyleenien vaaralausekekoodi(t), vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t).

Taulukko 4

BTEX-yhdisteiden vaaralausekekoodi(t) sekä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukon 3 mukaisesti

| Kansainvälinen kemiallinen yksilöinti | CAS-numero | Vaaralausekekoodi(t) | Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| bentseeni | 71-43-2 | H225
  H350
  H340
  H372 **
  H304
  H319
  H315 | Flam. Liq. 2
  Carc. 1A
  Muta. 1B
  STOT RE 1
  Asp. Tox. 1
  Eye Irrit. 2
  Skin Irrit. 2 |
| tolueeni | 108-88-3 | H225
  H361d ***
  H304
  H373 **
  H315
  H336 | Flam. Liq. 2
  Repr. 2
  Asp. Tox. 1
  STOT RE 2 (*)
  Skin Irrit. 2
  STOT SE 3 |
| etyylibentseeni | 100-41-4 | H225
  H304
  H332
  H373 (kuuloelimet) | Flam. Liq. 2
  Asp. Tox. 1
  Acute Tox. 4 *
  STOT RE 2 |
| o-ksyleeni

  p-ksyleeni

  m-ksyleeni
  ksyleeni | 95-47-6
  106-42-3
  108-38-3
  1330-20-7 | H226
  H332
  H312
  H315 | Flam. Liq. 3
  Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  Skin Irrit. 2 |
| CLP-asetuksen taulukon 3 mukaisesti: Yhdellä tähdellä (*) tarkoitetaan vähimmäisluokitusta. Luokitusta voidaan tarkentaa uusien tietojen perusteella. Kaksi tähteä (**) merkitsee, etteivät altistumisreittiä koskevat tiedot ole kiistattomia. Kolme tähteä (***) merkitsee, että luokitukset on muunnettu ainoastaan direktiivin 67/548/ETY mukaisesti luokiteltujen vaikutusten osalta, jotta ei menetettäisi kyseisen direktiivin mukaisten yhdenmukaistettujen luokitusten tietoja hedelmällisyyttä tai kehityshäiriöitä koskevista vaikutuksista. |

Kansainvälinen kemiallinen yksilöinti

CAS-numero

Vaaralausekekoodi(t)

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

bentseeni

71-43-2

H225

H350

H340

H372 **

H304

H319

H315

Flam. Liq. 2

Carc. 1A

Muta. 1B

STOT RE 1

Asp. Tox. 1

Eye Irrit. 2

Skin Irrit. 2

tolueeni

108-88-3

H225

H361d ***

H304

H373 **

H315

H336

Flam. Liq. 2

Repr. 2

Asp. Tox. 1

STOT RE 2 (*)

Skin Irrit. 2

STOT SE 3

etyylibentseeni

100-41-4

H225

H304

H332

H373 (kuuloelimet)

Flam. Liq. 2

Asp. Tox. 1

Acute Tox. 4 *

STOT RE 2

o-ksyleeni

p-ksyleeni

m-ksyleeni

ksyleeni

95-47-6

106-42-3

108-38-3

1330-20-7

H226

H332

H312

H315

Flam. Liq. 3

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

Skin Irrit. 2

CLP-asetuksen taulukon 3 mukaisesti: Yhdellä tähdellä (*) tarkoitetaan vähimmäisluokitusta. Luokitusta voidaan tarkentaa uusien tietojen perusteella. Kaksi tähteä (**) merkitsee, etteivät altistumisreittiä koskevat tiedot ole kiistattomia. Kolme tähteä (***) merkitsee, että luokitukset on muunnettu ainoastaan direktiivin 67/548/ETY mukaisesti luokiteltujen vaikutusten osalta, jotta ei menetettäisi kyseisen direktiivin mukaisten yhdenmukaistettujen luokitusten tietoja hedelmällisyyttä tai kehityshäiriöitä koskevista vaikutuksista.

Orgaanisten yhdisteiden käytännön jäteanalyyseissä käytetään usein summaparametrejä, kuten PAH- ja BTEX-yhdisteitä sekä hiilivetyjä (hiilivedyistä käytetään toisinaan myös nimitystä ”kivennäisöljyt” tai ”raakaöljyn kokonaishiilivedyt”). CLP-asetuksessa niitä ei katsota ryhmänimikkeiksi, joille voitaisiin määritellä luokitus.

Jäteluettelon mukaan ”seuraavat asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteeseen VI sisällytetyt huomautukset voidaan tarvittaessa ottaa huomioon määriteltäessä jätteiden vaaraominaisuuksia: 1.1.3.1. Aineiden tunnistetietoja, luokitusta ja merkintöjä koskevat huomautukset: Huomautukset B, D, F, J, L, M, P, Q, R ja U.” Tässä yhteydessä merkityksellisiä ovat huomautukset M ja L. Bentso[a]pyreeniä voidaan siten käyttää PAH-yhdisteiden merkkiyhdisteenä, kun määritellään tiettyjen kivihiilitervaan liittyvien nimikkeiden syöpää aiheuttavia vaikutuksia. Katso bentso[a]pyreenin vaaralausekekoodi(t) sekä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) taulukossa 5. Lisätietoja PAH-yhdisteiden ja bentso[a]pyreenin käytöstä esimerkiksi kivihiilitervan yhteydessä esitetään jäljempänä 1.4.5 jaksossa.

Taulukko 5

Bentso[a]pyreenin vaaralausekekoodi(t) sekä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukon 3 mukaisesti

| Kansainvälinen kemiallinen yksilöinti | CAS-numero | Vaaralausekekoodi(t) | Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bentso[a]pyreeni
  Bentso[def]kryseeni | 50-32-8 | H350
  H340
  H360FD
  H317
  H400
  H410 | Carc. 1B
  Muta. 1B
  Repr. 1B
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 |

Kansainvälinen kemiallinen yksilöinti

CAS-numero

Vaaralausekekoodi(t)

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Bentso[a]pyreeni

Bentso[def]kryseeni

50-32-8

H350

H340

H360FD

H317

H400

H410

Carc. 1B

Muta. 1B

Repr. 1B

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

1.4.2   Otsonikerrosta heikentävät aineet

Tässä jaksossa annetaan yleisiä ohjeita sellaisten jätteiden luokittelusta, jotka sisältävät otsonikerrosta heikentäviä aineita.

Yleiset tiedot

Otsonikerrosta heikentävät aineet sisältävät yleensä erilaisia määriä klooria, fluoria, bromia, hiiliä ja vetyä, ja niitä kuvataan usein yleisellä termillä ”halogeenihiilivedyt”. Kloorifluorihiilivedyt, hiilitetrakloridi ja metyylikloroformi ovat merkittäviä otsonikerrosta heikentäviä kaasuja, jotka ovat ihmisen tuottamia. Toinen tärkeä ihmisen tuottamien halogeenihiilivetyjen ryhmä ovat halonit, joihin kuuluvat hiili, bromi, fluori ja (joissakin tapauksissa) kloori. Useimmat tunnetut aineet, joilla on merkittävä otsonia heikentävä ominaisvaikutus, sisältyvät Montrealin pöytäkirjaan, jonka tavoitteena on luopua vähitellen otsonia heikentävistä aineista. Vastaava EU:n säädös on asetus (EY) N:o 1005/2009 otsonikerrosta heikentävistä aineista (17) (ks. jäljempänä oleva kohta).

Nämä aineet voivat vahingoittaa otsonikerrosta merkittävästi kahdesta syystä. Ne eivät ensinnäkään hajoa alailmakehässä ja voivat siksi säilyä ilmakehässä pitkiä aikoja. Lisäksi ne sisältävät klooria ja/tai bromia ja edistävät siten otsonia tuhoavia luonnollisia reaktioita (18).

Pääasiallinen alkuperä

Otsonia heikentäviä aineita on käytetty ja käytetään yhä monissa tarkoituksissa, kuten jäähdytyksessä, ilmastoinnissa, muovin vaahdotuksessa, elektronisten komponenttien puhdistuksessa, liuottimien valmistuksessa sekä palosammuttimien ainesosana.

Otsonia heikentävät aineet aiheuttavat käytännön ongelmia jätteiden luokittelussa, ja niitä sisältävät jätteet ovat useimmiten käytöstä poistettujen jääkaappien erityisvaahtoja sekä rakennus- ja purkujätteitä (esimerkiksi PCB:tä sisältäviä jätteitä).

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Jäljempänä esitetään ohjeellinen luettelo otsonia heikentäviä aineita sisältäviin jätteisiin sovellettavista tärkeimmistä nimikkeistä:

| 14 06 01* | kloorifluorihiilivedyt, HCFC-yhdisteet, HFC-yhdisteet | AH |
| --- | --- | --- |
| 14 06 02* | muut halogenoidut liuottimet ja liuotinseokset | AH |
| 16 02 11* | kloorifluorihiilivetyjä, HCFC-yhdisteitä ja HFC-yhdisteitä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot | MH |
| 16 02 14 | muut kuin nimikkeissä 16 02 09–16 02 13 mainitut käytöstä poistetut laitteistot | MNH |
| 16 05 04* | painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut (halonit mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 05 05 | muut kuin nimikkeessä 16 05 04 mainitut painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut | MNH |
| 17 06 03* | muut eristysaineet, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä | MH |
| 17 06 04 | muut kuin nimikkeissä 17 06 01 ja 17 06 03 mainitut eristysaineet | MNH |
| 20 01 23* | kloorifluorihiilivetyjä, HCFC-yhdisteitä ja HFC-yhdisteitä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot | AH |

14 06 01*

kloorifluorihiilivedyt, HCFC-yhdisteet, HFC-yhdisteet

AH

14 06 02*

muut halogenoidut liuottimet ja liuotinseokset

AH

16 02 11*

kloorifluorihiilivetyjä, HCFC-yhdisteitä ja HFC-yhdisteitä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot

MH

16 02 14

muut kuin nimikkeissä 16 02 09–16 02 13 mainitut käytöstä poistetut laitteistot

MNH

16 05 04*

painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut (halonit mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 05 05

muut kuin nimikkeessä 16 05 04 mainitut painepakkauksissa ja -säiliöissä olevat kaasut

MNH

17 06 03*

muut eristysaineet, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä

MH

17 06 04

muut kuin nimikkeissä 17 06 01 ja 17 06 03 mainitut eristysaineet

MNH

20 01 23*

kloorifluorihiilivetyjä, HCFC-yhdisteitä ja HFC-yhdisteitä sisältävät käytöstä poistetut laitteistot

AH

Lisäksi saatetaan käyttää muita nimikkeitä, esimerkiksi 15 01 10* (pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia), jos kyseessä on otsonia heikentävien aineiden jäämiä sisältävä pakkaus, kuten vanhat suihkepullot.

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä I (valvottavat aineet) ja II (uudet aineet) esitetään luettelo aineista, jotka on luokiteltava otsonikerrosta heikentäviksi aineiksi, sekä niiden otsonia heikentävä ominaisvaikutus.

Yleensä edellä mainitut asiaankuuluvat nimikkeet 14 06 01* ja 14 06 02* ovat AH-nimikkeitä. Tämän seurauksena jätteet, joille on annettu nämä nimikkeet, luokitellaan vaarallisiksi ilman lisäarviointia (vaikka niillä ei olisi vaarallisia ominaisuuksia). Vaarallisuusominaisuudet on kuitenkin arvioitava esimerkiksi rahtikirjan täyttämistä varten.

Jos arvioidaan rakennusalalla käytettyjä vanhoja eristysvaahtoja, jotka saattavat sisältää otsonikerrosta heikentäviä aineita, on tehtävä päätös MH-nimikkeen (17 06 03*) ja MNH-nimikkeen (17 06 04) välillä. Kun tehdään kyseistä päätöstä MH- tai MNH-nimikkeen välillä, huomioon otetaan vaarallisuusominaisuus HP 14 ”ympäristölle vaarallinen” (ks. 3.14 jakso). EU:n tasolla otetaan 5. heinäkuuta 2018 käyttöön yhdenmukaistettu lähestymistapa ominaisuuden HP 14 luokittelemiseksi (ks. 3.14 jakso), ja siihen asti otsonikerrosta heikentävien aineiden arvioinnissa on harkittava jäsenvaltioiden nykyisten lähestymistapojen käyttöä.

Jotkin jäsenvaltiot soveltavat väliaikaisesti 0,1 prosentin pitoisuusrajaa, joka perustuu EU:n aikaisempaan kemikaalilainsäädäntöön (DSD- (19) tai DPD-direktiivi (20)). Jälkimmäisessä direktiivissä säädetään, että (valmisteissa olevien) otsonikerrokselle vaaralliseksi luokiteltujen aineiden (N, R59) yleinen pitoisuusraja, jonka perusteella seos luokitellaan otsonikerrokselle vaaralliseksi, on 0,1 prosenttia. Tästä syystä jäte, joka sisältää vähintään 0,1 prosenttia otsonikerrosta heikentävää ainetta, on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 14 mukaan, kun tehdään päätöstä MH- ja MNH-nimikkeen välillä. Näin ollen 0,1 prosentin pitoisuusraja koskee yksittäisiä otsonikerrosta heikentäviä aineita eikä tällaisten aineiden kokonaismäärää.

1.4.3   Asbesti

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita asbestia sisältävien jätteiden luokittelusta.

Yleiset tiedot

Asbesti on mineraloginen nimi, jolla tarkoitetaan tiettyjä serpentiini- ja amfiboliryhmän mineraaleihin kuuluvia kuitumaisia silikaatteja, jotka kristallisoidaan niin kutsuttuun asbestimuotoon. Tämän määritelmän piiriin kuuluvat mineraalit ovat amosiitti, krokidoliitti, antofylliitti, krysotiili, kuituimainen aktinoliitti ja tremoliitti (21).

Pääasiallinen alkuperä

Asbestin, myös krysotiilin, käyttö on käytännössä täysin kielletty EU:ssa vuodesta 2005 lähtien (ks. REACH-asetuksen liitteessä XVII olevassa 6 kohdassa asetettu rajoitus). Asbesti on kuitenkin yhä huolta aiheuttava aine, koska sillä oli monia kirjattuja käyttötarkoituksia, ja sitä voi yhä esiintyä muun muassa eristeissä, sementin ainesosana, teollisuusrakennuksissa, laitoksissa, yksityiskodeissa, laivoissa, lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmissä sekä työvälineissä.

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Seuraavassa esitetään ohjeellinen luettelo asbestia sisältäviin jätteisiin sovellettavista tärkeimmistä nimikkeistä:

| 06 07 01* | jätteet, jotka sisältävät elektrolyysissä käytettyä asbestia | MH |
| --- | --- | --- |
| 06 13 04* | asbestin käsittelyssä syntyvät jätteet (22) | AH |
| 10 13 09* | asbestisementin valmistuksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät asbestia (22) | MH |
| 10 13 10 | muut kuin nimikkeessä 10 13 09 mainitut asbestisementin valmistuksessa syntyvät jätteet (22) | MNH |
| 15 01 11* | metallipakkaukset, joiden rakenneaine sisältää vaarallista kiinteää huokoista ainetta (esim. asbestia), tyhjät ainepakkaukset ja -säiliöt mukaan luettuina | MH |
| 16 01 11* | asbestia sisältävät jarrupalat | MH |
| 16 02 12* | asbestia vapaana sisältävät laitteistot | MH |
| 17 06 01* | asbestia sisältävät eristysaineet | MH |
| 17 06 05* | asbestia sisältävät rakennusaineet | AH |

06 07 01*

jätteet, jotka sisältävät elektrolyysissä käytettyä asbestia

MH

06 13 04*

asbestin käsittelyssä syntyvät jätteet (22)

AH

10 13 09*

asbestisementin valmistuksessa syntyvät jätteet, jotka sisältävät asbestia (22)

MH

10 13 10

muut kuin nimikkeessä 10 13 09 mainitut asbestisementin valmistuksessa syntyvät jätteet (22)

MNH

15 01 11*

metallipakkaukset, joiden rakenneaine sisältää vaarallista kiinteää huokoista ainetta (esim. asbestia), tyhjät ainepakkaukset ja -säiliöt mukaan luettuina

MH

16 01 11*

asbestia sisältävät jarrupalat

MH

16 02 12*

asbestia vapaana sisältävät laitteistot

MH

17 06 01*

asbestia sisältävät eristysaineet

MH

17 06 05*

asbestia sisältävät rakennusaineet

AH

On huomattava, että muita jäteluettelon nimikkeitä, joissa ei kirjaimellisesti mainita asbestia, voidaan soveltaa esimerkiksi määritettäessä asbestikuituja sisältäviä saastuneita maa-aineksia ja asbestisementtiä sisältävää purkujätettä (17 05 03* ja 17 05 04).

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Kun tehdään päätöstä MH- tai MNH-nimikkeen välillä, huomioon otetaan vaarallisuusominaisuus HP 7 ”syöpää aiheuttava”. Asbesti luokitellaan CLP-asetuksen mukaan vaaraluokkaan ”Carc. 1A” ja vaarakategoriaan ”STOT RE 1”, jotka vastaavat vaaralausekekoodeja H350 ja H372. H350-koodia vastaava pitoisuusraja on jätepuitedirektiivin liitteen III (ks. liite 3, 3.7 jakso) mukaan 0,1 prosenttia.

Tämän seurauksena jäte, joka sisältää asbestia vähintään 0,1 prosenttia, on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 7 mukaan. Asbestijäte tunnistetaan yleensä materiaalia koskevan tietämyksen ja asiantuntijalausunnon perusteella. Jäsenvaltioissa saattaa kuitenkin olla käytössä määritysmenetelmiä, esimerkiksi Italiassa asbestin määrittämisessä käytettävä virallinen menetelmä, joka perustuu 10. joulukuuta 1994 annettuun ministeriön asetukseen DM 06/09/1994 GU nro 288 ja jossa käytetään DRX-, SEM- tai FTIR-tekniikoita. DRX-tekniikan katsotaan sopivan parhaiten tilaa vieville materiaaleille ja jätteille.

Asbestia sisältävät materiaalit, esimerkiksi eristemateriaalilevy, luokitellaan kyseistä asbestijätettä vastaavan koodin mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat antaa tästä aiheesta lisäohjeita ja vaatia, että asbesti arvioidaan ja luokitellaan erillään jätteestä, johon se on sekoitettu.

1.4.4   Kalsiumoksidia ja kalsiumhydroksidia sisältävät jätteet

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita kalsiumoksidia (CaO) ja kalsiumhydroksidia (Ca(OH)2) sisältävien jätteiden luokittelusta.

Yleiset tiedot

Kalsiumoksidi (jota kutsutaan myös kalkiksi tai sammuttamattomaksi kalkiksi) voi esiintyä hajuttomina kiteinä, valkoisina tai harmaanvalkoisina kokkareina tai rakeisena jauheena. Myynnissä oleva materiaali voi rautapitoisuutensa vuoksi olla sävyltään kellertävä tai ruskeahko.

Kalsiumhydroksidi (jota kutsutaan myös sammutetuksi kalkiksi) on pehmeän valkoista, ja sitä esiintyy jauheena tai rakeina. Se on palamatonta.

Pääasiallinen alkuperä

Kalsiumoksidia ja kalsiumhydroksidia käytetään samankaltaisilla teollisuudenaloilla ja samantyyppisissä tarkoituksissa:

| — | Niitä käytetään raaka-aineena klooratun kalkin, valkaisukalkin ja kalsiumsuolojen valmistuksessa sekä sidosaineena useiden tuotteiden, kuten sementin ja muiden rakennus- ja päällystemateriaalien, valmistuksessa. |
| --- | --- |

—

Niitä käytetään raaka-aineena klooratun kalkin, valkaisukalkin ja kalsiumsuolojen valmistuksessa sekä sidosaineena useiden tuotteiden, kuten sementin ja muiden rakennus- ja päällystemateriaalien, valmistuksessa.

| — | Niitä käytetään vedenkäsittelyssä ja eri teollisuusalojen jätevesien käsittelyssä. |
| --- | --- |

—

Niitä käytetään vedenkäsittelyssä ja eri teollisuusalojen jätevesien käsittelyssä.

| — | Niitä käytetään puhdistus- ja neutralointiaineina kemian ja petrokemian teollisuudessa. |
| --- | --- |

—

Niitä käytetään puhdistus- ja neutralointiaineina kemian ja petrokemian teollisuudessa.

| — | Palamisprosesseissa syntyy suuria määriä kalsiumoksidia ja kalsiumhydroksidia, ja niitä voi esiintyä jäljelle jäävässä tuhkassa. |
| --- | --- |

—

Palamisprosesseissa syntyy suuria määriä kalsiumoksidia ja kalsiumhydroksidia, ja niitä voi esiintyä jäljelle jäävässä tuhkassa.

| — | Niitä käytetään eri tarkoituksissa monilla teollisuudenaloilla, esimerkiksi raudan ja teräksen (sekä muiden metallien) valmistuksessa, ammoniakkisynteesissä, metallimalmien jalostuksessa, hienokemikaalien (esimerkiksi lääkkeiden ja voiteluaineiden) valmistuksessa, sellu- ja paperiteollisuudessa ja nahkateollisuudessa. |
| --- | --- |

—

Niitä käytetään eri tarkoituksissa monilla teollisuudenaloilla, esimerkiksi raudan ja teräksen (sekä muiden metallien) valmistuksessa, ammoniakkisynteesissä, metallimalmien jalostuksessa, hienokemikaalien (esimerkiksi lääkkeiden ja voiteluaineiden) valmistuksessa, sellu- ja paperiteollisuudessa ja nahkateollisuudessa.

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Kalsiumoksidia ja kalsiumhydroksidia sisältäville jätteille voidaan antaa monia nimikkeitä. Jäljempänä esitetään ohjeellinen luettelo sovellettavista nimikkeistä. Kalsiumoksidia ja kalsiumhydroksidia sisältäville jätteille merkitykselliset nimikkeet sisältyvät pääasiassa seuraaviin alanimikeryhmiin:

| 10 01 | voimalaitoksissa ja muissa polttolaitoksissa syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 19) |
| --- | --- |
| 10 02 | rauta- ja terästeollisuudessa syntyvät jätteet |
| 10 13 | sementin, kalkin ja laastin sekä näistä valmistettujen tuotteiden valmistuksessa syntyvät jätteet |

10 01

voimalaitoksissa ja muissa polttolaitoksissa syntyvät jätteet (lukuun ottamatta nimikeryhmää 19)

10 02

rauta- ja terästeollisuudessa syntyvät jätteet

10 13

sementin, kalkin ja laastin sekä näistä valmistettujen tuotteiden valmistuksessa syntyvät jätteet

Ks. edellä liitteen 1 1.2.1 jaksosta, mihin edellä mainittujen alanimikeryhmien nimikkeisiin ANH-, AH-, MNH- tai MH-nimikkeillä viitataan.

Kun kalsiumoksidia tai kalsiumhydroksidia käytetään savukaasujen puhdistuksessa jätteiden lämpökäsittelyssä, kiinteisiin jätetuotteisiin voidaan soveltaa seuraavaa nimikettä (ottaen huomioon myös savukaasussa mahdollisesti esiintyvät muut vaaralliset aineet):

| 19 01 07* | kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet | AH |
| --- | --- | --- |

19 01 07*

kaasujen käsittelyssä syntyvät kiinteät jätteet

AH

Kalsiumoksidia ja kalsiumhydroksidia sisältäviin jätteisiin voidaan soveltaa myös muita nimikkeitä. Esimerkiksi kalsiumhydroksidia koskeva nimike 06 02 01* on osoitettava kalsiumhydroksidia sisältäville jätteille, jotka ovat peräisin emästen valmistuksesta, sekoituksesta, jakelusta ja käytöstä.

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Kun kalsiumoksidia tai kalsiumhydroksidia sisältäville jätteille valitaan tarkoituksenmukaista nimikettä, on otettava huomioon, että aina vaarattomiksi luokiteltavat nimikkeet luokitellaan vaarattomiksi. Vaarallisuusominaisuuksien lisäarviointia ei siis tarvita sen määrittämiseksi, olisiko jätteelle annettava vaarallisuutta vai vaarattomuutta osoittava nimike. Esimerkiksi rauta- ja terästeollisuudesta peräisin olevalle kuonalle voidaan antaa seuraavat nimikkeet:

| 10 02 01 | kuonan käsittelyssä syntyvät jätteet | ANH |
| --- | --- | --- |
| 10 02 02 | käsittelemättömät kuonat | ANH |

10 02 01

kuonan käsittelyssä syntyvät jätteet

ANH

10 02 02

käsittelemättömät kuonat

ANH

Vaikka edellä mainitun rauta- ja terästeollisuudesta peräisin olevan kuonan kalsiumoksidipitoisuus ylittäisi jätepuitedirektiivin liitteessä III määritetyn pitoisuusrajan, jäte olisi luokiteltava vaarattomaksi, ellei jäsenvaltio sovella jätepuitedirektiivin 7 artiklaa (ks. luvussa 2 oleva laatikko 2).

Monissa itse tehdyissä luokituksissa tai CLP-asetuksen mukaisissa käyttöturvallisuustiedotteissa kalsiumoksidille (CaO) ja kalsiumhydroksidille (Ca(OH)2) annetaan vaaralausekekoodit H315, H318 ja H335. On kuitenkin olemassa muita itse tehtyjä luokituksia, joissa käytetään muita vaaralausekekoodeja (ks. liitteestä 2, mistä tietolähteistä erilaiset kalsiumoksidin ja kalsiumhydroksidin itse tehdyt luokitukset on tarkistettava). On huomattava, että pelkästään itse tehdyistä luokituksista kootut tiedot eivät ehkä ole riittäviä jätteiden luokituksessa.

Kun tehdään päätöstä MH- tai MNH-nimikkeen välillä, huomioon otetaan vaarallisuusominaisuudet HP 4 ”ärsyttävä – ihon ärsytys ja silmävaurio” ja HP 5 ”elinkohtainen myrkyllisyys (STOT) / aspiraatiovaara”. Vastaavat pitoisuusrajat vahvistetaan jätepuitedirektiivin liitteessä III (ks. liitteet 3.4 ja 3.5), ja ne esitetään myös taulukossa 6. On huomattava, että taulukko 6 perustuu kalsiumoksidille ja kalsiumhydroksidille annettuihin vaaralausekekoodeihin, jotka ovat peräisin itse tehdyistä luokituksista. Mikäli näiden vaaralausekekoodien käyttökelpoisuus voidaan vahvistaa lisätietojen avulla (esimerkiksi jätettä tuottavasta prosessista saatavat tiedot), tämän seurauksena

| — | jos kaikkien koodiin H318 luokiteltujen aineiden (esimerkiksi kalsiumoksidin ja kalsiumhydroksidin) pitoisuuksien summa on vähintään 10 prosenttia, |
| --- | --- |

—

jos kaikkien koodiin H318 luokiteltujen aineiden (esimerkiksi kalsiumoksidin ja kalsiumhydroksidin) pitoisuuksien summa on vähintään 10 prosenttia,

jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan,

ja

| — | jos kaikkien koodiin H335 luokiteltujen aineiden (esimerkiksi kalsiumoksidin ja kalsiumhydroksidin) pitoisuuksien summa on vähintään 20 prosenttia, |
| --- | --- |

—

jos kaikkien koodiin H335 luokiteltujen aineiden (esimerkiksi kalsiumoksidin ja kalsiumhydroksidin) pitoisuuksien summa on vähintään 20 prosenttia,

jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 5 mukaan.

Jos jätteen testauksessa, joka on suoritettu käyttämällä testimenetelmiä koskevassa asetuksessa vahvistettuja menetelmiä (muille kuin selkärankaisille tehtävät testit), osoitetaan, ettei kyseisellä jätteellä ole mainittuja vaarallisuusominaisuuksia, testin tulosten olisi oltava etusijalla jäteluettelon liitteen ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti.

Ks. lisätietoja liitteessä 3.4 ja 3.5 kohdassa.

Taulukko 6

Kalsiumoksidin ja kalsiumhydroksidin vaaralausekekoodit ja pitoisuusrajat

| | Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Itse tehdyistä luokituksista peräisin olevat vaaralausekekoodit | Pitoisuusraja (aineiden kokonaismäärä) |
| --- | --- | --- | --- |
| CaO | Eye Dam. 1
  STOT SE 3 | H318
  H335 | ≥ 10 %
  ≥ 20 % |
| Ca(OH)2 | Eye Dam. 1
  STOT SE 3 | H318
  H335 | ≥ 10 %
  ≥ 20 % |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Itse tehdyistä luokituksista peräisin olevat vaaralausekekoodit

Pitoisuusraja (aineiden kokonaismäärä)

CaO

Eye Dam. 1

STOT SE 3

H318

H335

≥ 10 %

≥ 20 %

Ca(OH)2

Eye Dam. 1

STOT SE 3

H318

H335

≥ 10 %

≥ 20 %

1.4.5.   Kivihiilitervaa ja bitumia sisältävät jätteet

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita kivihiilitervaa sisältävien jätteiden luokittelusta.

Yleiset tiedot

Kivihiiliterva on viskoosinen materiaali. Se koostuu kompleksisista, molekyylipainoltaan suurista yhdisteistä, joita syntyy esimerkiksi puun tai hiilen kuivatislauksessa (23).

Bitumi on yleistermi, jota käytetään helposti syttyvistä luonnonaineista, joiden väri, kovuus ja haihtuvuus vaihtelevat. Se koostuu pääasiassa hiilivetyjen seoksesta, joka ei sisällä käytännöllisesti lainkaan hapettuneita ainesosia (24). Bitumi valmistetaan tislaamalla raakaöljystä öljynjalostuksen yhteydessä:

”Maaöljybitumista käytetään eri nimiä eri puolilla maailmaa. Esimerkiksi termiä ”bitumi” käytetään yleensä Euroopassa, ja se on termin ”asfaltti” synonyymi. Pohjois-Amerikassa sitä kutsutaan termillä ”asphalt binder”. Termillä ”asfaltti” kuvataan Pohjois-Amerikan ulkopuolella bitumin ja kiviaineksen seosta. [...]

Hiilestä johdetut tuotteet, kuten kivihiiliterva tai kivihiilitervapiki, ovat hyvin erilaisia kuin bitumi. Ne valmistetaan pyrolyysin avulla korkeassa lämpötilassa (> 800 °C) bitumipitoisesta hiilestä, ja ne poikkeavat huomattavasti bitumista koostumuksensa, fysikaalisten ominaisuuksiensa ja mahdollisten terveysriskiensä perusteella.”
   (25)

Pääasiallinen alkuperä

Pääasiallinen alkuperä

Suurin osa kivihiilitervasta tislataan jalostettujen tuotteiden, muun muassa kreosootin, kivihiilitervapien, raa'an naftaleenin ja antraseeniöljyn, valmistamiseksi. Osa käsittelemättömästä kivihiilitervasta käytetään terästeollisuudessa masuunien polttoaineena sen hyvän saatavuuden ja korkean lämpöarvon vuoksi. Kivihiilitervaa käytetään alumiinioksiditeollisuudessa sekä alumiinin tuotannossa ja jalostuksessa monissa prosessivaiheissa, erityisesti anodien valmistuksessa. Muissa tarkoituksissa kivihiilitervaa käytetään laajasti rakennusaloilla sekä erilaisilla hiileen liittyvillä teollisuudenaloilla.

Bitumia tuotetaan maailmassa noin 87 miljoonaa tonnia vuodessa, ja bitumin käyttötarkoituksia tunnetaan yli 250. Suurin osa bitumista käytetään rakennusalalla, erityisesti päällystys- ja kattotöissä (26).

26

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Jäljempänä esitetään ohjeellinen luettelo kivihiilitervaa sisältäviin jätteisiin sovellettavista tärkeimmistä nimikkeistä:

| 17 03 01* | kivihiilitervaa sisältävät bitumiseokset | MH |
| --- | --- | --- |
| 17 03 02 | muut kuin nimikkeessä 17 03 01 mainitut bitumiseokset | MNH |
| 17 03 03* | kivihiiliterva ja -tervatuotteet | AH |

17 03 01*

kivihiilitervaa sisältävät bitumiseokset

MH

17 03 02

muut kuin nimikkeessä 17 03 01 mainitut bitumiseokset

MNH

17 03 03*

kivihiiliterva ja -tervatuotteet

AH

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia
   (27)

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

27

Kivihiilitervaa sisältävien jätteiden mahdolliset vaarat riippuvat siitä, kuinka paljon ne sisältävät PAH-yhdisteitä, joilla on tunnettuja karsinogeenisia vaikutuksia (kivihiilitervalla korkea PAH-pitoisuus, bitumilla melko alhainen). Ks. myös 1.4.1 jakso.

Saatavilla on indikaattoritestejä, joilla voidaan määrittää, onko kivihiilitervaa sisältävän jätteen PAH-yhdisteiden pitoisuus huomattava. Testit osoittavat, esiintyykö jätteessä PAH-yhdisteitä, mutta niillä ei mitata määriä. OVAMin oppaassa esitetään tästä aiheesta esimerkkejä:

ei

| — | PAH-merkkiaineen käyttö yhdessä UV-lampun kanssa |
| --- | --- |

—

PAH-merkkiaineen käyttö yhdessä UV-lampun kanssa

| — | valkoinen ruiskumaali |
| --- | --- |

—

valkoinen ruiskumaali

| — | metyleenikloriditipan lisääminen. |
| --- | --- |

—

metyleenikloriditipan lisääminen.

Jos jossakin näistä testeistä saadaan positiivinen tulos, oletuksena on, että materiaali sisältää tervaa ja on sen vuoksi vaarallista, ellei jätevirran haltija pysty osoittamaan PAH-yhdisteiden pitoisuuden olevan jätepuitedirektiivin liitteessä III esitettyjä kynnysarvoja alhaisempi, jolloin jäte voidaan luokitella vaarattomaksi. Jätettä ei kuitenkaan saa luokitella vaaralliseksi (vaarattomaksi) pelkästään PAH-yhdisteiden perusteella, vaan luokittelussa olisi otettava huomioon kaikki jätevirrassa esiintyvät aineet.

Kivihiilitervalla ja sen tisleillä (esimerkiksi kivihiilitervaöljyillä) saattaa olla syöpää aiheuttavia ominaisuuksia. Jos tällaisen aineen pitoisuus on vähintään 0,1 %, jätteellä on vaarallisuusominaisuus HP 7 ”syöpää aiheuttava” (ks. 3.7 jakso).

Kivihiilitervapitoisuutta ei yleensä määritetä jätteen testauksessa. Bentso[a]pyreeniä käytetään CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 2 osan taulukossa 3 merkkiyhdisteenä määriteltäessä tiettyjen kivihiilitervaan liittyvien nimikkeiden syöpää aiheuttavia vaikutuksia, jos bentso[a]pyreenin pitoisuus on vähintään 50 ppm (mg/kg).

a

a

Kaikissa asfalttibetoninäytteissä olisi varmistettava, että bentso[a]pyreenipitoisuudeltaan erilaisia kerroksia arvioidaan asianmukaisesti ja edustavasti (28).

a

28

1.4.6   Metallit ja metalliseokset

Metallit ja metalliseokset

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita metallia ja metalliseoksia sisältävien jätteiden luokittelusta.

Pääasiallinen alkuperä

Pääasiallinen alkuperä

Metallijätteet ovat peräisin eri aloilta, kuten sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, romuajoneuvoista, rakennus- ja purkutöistä sekä erilaisesta teollisesta toiminnasta.

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Vaikka nimikkeillä 17 04 01–17 04 09* viitataan erityisesti erillisiin metalleihin, kyseisiä nimikkeitä olisi annettava ainoastaan rakennus- ja purkujätteille. Jos jätteet eivät ole sellaisten vaarallisten aineiden saastuttamia (ulkopuolisen tekijän, esimerkiksi maalin, saastuttamia), jotka eivät liity itse metalliin tai metalliseokseen, jätteelle voidaan antaa MNH-nimikkeet 17 04 01–17 04 07 sen metallikoostumuksen mukaisesti. Muussa tapauksessa käytetään vaarallisuutta osoittavaa rinnakkaisnimikettä 17 04 09*.

Jäte, joka ei ole peräisin rakennus- ja purkutöistä, luokitellaan muihin jäteluettelon nimikeryhmiin, esimerkiksi pintakäsittelyssä syntyvä metallijäte luokitellaan alanimikeryhmään 12 01 (metallien ja muovien muovauksessa sekä fysikaalisessa ja mekaanisessa pintakäsittelyssä syntyvät jätteet).

Parhaiten sopiva jäteluettelon nimike on joka tapauksessa valittava noudattamalla 1.2 jaksossa kuvattua ensisijaisuusjärjestystä.

Jätteenkäsittelylaitoksista peräisin oleville metallijätteille ei siten voida antaa jäteluettelon nimikeryhmän 17 nimikkeitä, vaan niille voidaan antaa esimerkiksi seuraavia esimerkkinimikkeitä:

| 19 10 | metallia sisältävien jätteiden paloituksessa syntyvät jätteet | |
| --- | --- | --- |
| 19 10 01 | rauta- ja teräsjätteet | ANH |
| 19 10 02 | ei-rautametallijätteet | ANH |
| 19 10 05* | muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 12 | jätteiden mekaanisessa käsittelyssä (kuten lajittelussa, murskaamisessa, paalauksessa ja pelletoinnissa) syntyvät jätteet, joita ei ole mainittu muualla | |
| 19 12 02 | rautametalli | ANH |
| 19 12 03 | ei-rautametalli | ANH |
| 19 12 11* | muut jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |

19 10

metallia sisältävien jätteiden paloituksessa syntyvät jätteet

19 10 01

rauta- ja teräsjätteet

ANH

19 10 02

ei-rautametallijätteet

ANH

19 10 05*

muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 12

jätteiden mekaanisessa käsittelyssä (kuten lajittelussa, murskaamisessa, paalauksessa ja pelletoinnissa) syntyvät jätteet, joita ei ole mainittu muualla

19 12 02

rautametalli

ANH

19 12 03

ei-rautametalli

ANH

19 12 11*

muut jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

Lisäksi jäteluettelon nimikeryhmiin 15 (pakkaukset) ja 20 (yhdyskuntajätteet) sisältyy erityisesti metallia koskevia vaarattomuutta osoittavia nimikkeitä.

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Vaaralliseksi luokittelu ei jäteluettelon mukaan nimenomaan koske puhtaita metalliseoksia:

”Direktiivin 2008/98/EY liitteessä III määriteltyjä pitoisuusrajoja ei sovelleta kiinteässä muodossa oleviin puhtaisiin metalliseoksiin (jotka eivät ole vaarallisten aineiden saastuttamia). Jätteeksi katsottavat metalliseokset, joita pidetään vaarallisena jätteenä, on numeroitu erityisesti tässä luettelossa ja merkitty asteriskilla (*).”

Lisäksi olisi huolehdittava erityisesti siitä, ettei metalliromua luokitella virheellisesti jätteeksi. Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 333/2011 säädetään arviointiperusteet sen määrittämiseksi, milloin tietyntyyppiset romumetallit (rauta-, teräs- ja alumiiniromu) lakkaavat olemasta jätettä. Kupariromusta on annettu vastaavanlainen säädös (komission asetus (EU) N:o 715/2013). Toiminnanharjoittajat voivat vapaaehtoisesti päättää, jättävätkö ne luokittelematta jätteeksi metalliromua, joka täyttää asiaankuuluvat perusteet. Jos asiaankuuluvat perusteet täyttyvät, metalleja ja metalliseoksia ei välttämättä katsota jätteeksi sellaisena kuin se on määritelty jätepuitedirektiivissä eikä näiden teknisten ohjeiden mukaista luokittelua sovelleta niihin.

Kiinteässä muodossa olevien metallien luokittelussa ei todennäköisesti käytetä vaarallisuutta osoittavaa nimikettä, ellei ole olemassa merkittävää osoitusta siitä, että ei-metalliset vaaralliset aineet ovat saastuttaneet metalliosia käsittelyn aikana niin, että jätteellä on vaarallisia ominaisuuksia.

Ainoastaan sellaisia kiinteässä muodossa olevia metalliseoksia olisi käsiteltävä vaarallisina, jotka on nimenomaisesti luokiteltu vaarallisiksi tai ei-metallisten vaarallisten aineiden saastuttamiksi. Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan mukaan ainut metalliseos, joka on nimenomaan kirjattu jäteluetteloon ja jolle on annettu AH-nimike, on seuraava:

| 18 01 10* | hammashoidon amalgaamijätteet | AH |
| --- | --- | --- |

18 01 10*

hammashoidon amalgaamijätteet

AH

On huomattava, että vaarallisuusominaisuuksien arvioinnissa käytettävissä vuokaavioissa, jotka sisältyvät liitteeseen 3, ei erityisesti muistuteta siitä, ettei jätepuitedirektiivin liitteessä III määriteltyjä pitoisuusrajoja sovelleta kiinteässä muodossa oleviin puhtaisiin metalliseoksiin.

1.4.7   Orgaaniset peroksidit

Orgaaniset peroksidit

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita orgaanisia peroksideja sisältävien jätteiden luokittelusta.

Yleiset tiedot

Yleiset tiedot

CLP-asetuksen liitteessä I olevassa 2.15 jaksossa määritellään orgaaniset peroksidit:

”Orgaanisilla peroksideilla tarkoitetaan nestemäisiä tai kiinteitä orgaanisia aineita, jotka sisältävät bivalentin -O-O- rakenteen ja joita voidaan pitää vetyperoksidin johdannaisina, joissa toinen tai molemmat vetyatomit on korvattu orgaanisilla radikaaleilla. Termi kattaa orgaanisten peroksidien seokset (formulaatiot), jotka sisältävät vähintään yhtä orgaanista peroksidia. Orgaaniset peroksidit ovat termisesti epästabiileja aineita tai seoksia, joissa voi tapahtua eksoterminen itsekiihtyvä hajoaminen. Lisäksi niillä voi olla yksi tai useampia seuraavista ominaisuuksista:

”Orgaanisilla peroksideilla tarkoitetaan nestemäisiä tai kiinteitä orgaanisia aineita, jotka sisältävät bivalentin -O-O- rakenteen ja joita voidaan pitää vetyperoksidin johdannaisina, joissa toinen tai molemmat vetyatomit on korvattu orgaanisilla radikaaleilla. Termi kattaa orgaanisten peroksidien seokset (formulaatiot), jotka sisältävät vähintään yhtä orgaanista peroksidia. Orgaaniset peroksidit ovat termisesti epästabiileja aineita tai seoksia, joissa voi tapahtua eksoterminen itsekiihtyvä hajoaminen. Lisäksi niillä voi olla yksi tai useampia seuraavista ominaisuuksista:

| — | taipumus räjähdysmäiseen hajoamiseen |
| --- | --- |

—

taipumus räjähdysmäiseen hajoamiseen

taipumus räjähdysmäiseen hajoamiseen

| — | nopea palaminen |
| --- | --- |

—

nopea palaminen

nopea palaminen

| — | herkkä iskuille tai hankaukselle |
| --- | --- |

—

herkkä iskuille tai hankaukselle

herkkä iskuille tai hankaukselle

| — | reagoi vaarallisesti muiden aineiden kanssa.” |
| --- | --- |

—

reagoi vaarallisesti muiden aineiden kanssa.”

reagoi vaarallisesti muiden aineiden kanssa.”

Pääasiallinen alkuperä

Pääasiallinen alkuperä

Muovi- ja kumiteollisuus ovat orgaanisten peroksidien merkittäviä käyttäjiä. Orgaanisia peroksideja ja orgaanisia peroksideja sisältäviä seoksia käytetään esimerkiksi kiihdytteinä, aktivaattoreina, katalyytteinä, silloiteaineina, kovetteina ja initiaattoreina. Muissa tarkoituksissa niitä voidaan käyttää valkaisuaineina (esimerkiksi valkaisujauheet), vaikuttavina farmaseuttisina aineina ja palamista hidastavina tehosteaineina.

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Orgaanisia peroksideja sisältäviä jätteitä voidaan luokitella moniin nimikkeisiin. Seuraavassa esitetään ohjeellinen luettelo sovellettavista nimikkeistä:

| 16 09 03* | peroksidit, kuten vetyperoksidi | AH |
| --- | --- | --- |
| 16 09 04* | hapettavat aineet, joita ei ole mainittu muualla | AH |

16 09 03*

peroksidit, kuten vetyperoksidi

AH

16 09 04*

hapettavat aineet, joita ei ole mainittu muualla

AH

Kaikki edellä mainitut nimikkeet ovat aina vaaralliseksi luokiteltavia nimikkeitä, mikä merkitsee, ettei vaarallisuusominaisuuksia koskevaa lisäarviointia tarvita sen määrittämiseksi, onko jäte luokiteltava vaaralliseksi, jos orgaanisia peroksideja sisältäville jätteille on annettu jokin näistä nimikkeistä. Vaarallisuusominaisuuksia on kuitenkin vielä arvioitava esimerkiksi rahtikirjan täyttämistä varten.

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Kun orgaanisten peroksidien alalla tehdään päätöstä MH- ja MNH-nimikkeen välillä, vaarallisuusominaisuudet HP1 ja HP3 ovat tärkeimmät.

Orgaanisten peroksidien raja-arvot on otettava huomioon, kun määritetään vaarallisuusominaisuutta HP 1 ”räjähtävä” (liitteen 3 3.1 jakso). Orgaanisia peroksideja sisältävä jäte, jolle on annettu vaaralausekekoodi H240 tai H241, on arvioitava vaarallisuusominaisuuden HP 1 osalta, paitsi jos seuraavat väittämät toteutuvat:

| — | jätteessä ei esiinny mitään muita vaarallisia aineita, joille on annettu taulukossa 8 lueteltuja vaaralausekekoodeja (ks. liitteen 3 3.1 jakso), ja |
| --- | --- |

—

jätteessä ei esiinny mitään muita vaarallisia aineita, joille on annettu taulukossa 8 lueteltuja vaaralausekekoodeja (ks. liitteen 3 3.1 jakso), ja

| — | jompikumpi seuraavista kahdesta kriteeristä täyttyy:






  — | jäte sisältää vetyperoksidia > 1 prosenttia mutta ≤ 7 prosenttia ja orgaanisen peroksidin käytettävissä olevan hapen määrä (Oi) on ≤ 0,5 % |
| --- | --- | --- |

—

jompikumpi seuraavista kahdesta kriteeristä täyttyy:

—

jäte sisältää vetyperoksidia > 1 prosenttia mutta ≤ 7 prosenttia ja orgaanisen peroksidin käytettävissä olevan hapen määrä (Oi) on ≤ 0,5 %

i

| — | jäte sisältää vetyperoksidia ≤ 1 prosenttia ja orgaanisen peroksidin käytettävissä olevan hapen määrä (Oi) on ≤ 1 prosenttia. |
| --- | --- |

—

jäte sisältää vetyperoksidia ≤ 1 prosenttia ja orgaanisen peroksidin käytettävissä olevan hapen määrä (Oi) on ≤ 1 prosenttia.

i

Kaikkien orgaanisten peroksidien käytettävissä olevan hapen määrä (Oi) (%) on laskettava CLP-asetuksen liitteessä I olevassa 2.15 jaksossa esitetyllä kaavalla

i

Oi (%) = Σ (16 × (ni × ci / mi))

i

jossa

| | ni: peroksiryhmien lukumäärä orgaanista peroksidimolekyyliä i kohti |
| --- | --- |

ni: peroksiryhmien lukumäärä orgaanista peroksidimolekyyliä i kohti

| | ci: orgaanisen peroksidin i pitoisuus (massaprosenttina) |
| --- | --- |

ci: orgaanisen peroksidin i pitoisuus (massaprosenttina)

| | mi: orgaanisen peroksidin i molekyylimassa. |
| --- | --- |

mi: orgaanisen peroksidin i molekyylimassa.

| | ”Σ” tarkoittaa, että jos jäte sisältää useamman kuin yhden orgaanisen peroksidin, niiden kaikkien käytettävissä oleva happi lasketaan yhteen. Tämä kattaa kaikki orgaaniset peroksidit eikä ainoastaan niitä, joille on annettu vaaralausekekoodi H240 tai H241. |
| --- | --- |

”Σ” tarkoittaa, että jos jäte sisältää useamman kuin yhden orgaanisen peroksidin, niiden kaikkien käytettävissä oleva happi lasketaan yhteen. Tämä kattaa kaikki orgaaniset peroksidit eikä ainoastaan niitä, joille on annettu vaaralausekekoodi H240 tai H241.

Yhdistyneen kuningaskunnan oppaassa annetaan esimerkkinä seuraava metyylietyyliperoksidia koskeva laskutoimitus. Jäte sisältää 2,9 prosenttia metyylietyyliperoksidia (C2H5-O-O-CH3) ja 3 prosenttia vetyperoksidia. Vetyperoksidipitoisuus on > 1 prosenttia ja ≤ 7 prosenttia (ks. edellä oleva kriteerit). Metyylietyyliperoksidin molekyylimassa on 76 g (eli ”mi” on 76) ja peroksiryhmien lukumäärä yksi (”ni” on 1). Kun näitä arvoja käytetään kaavassa ”Oi (%) = Σ (16 × (ni × ci / mi))” tapauksessa, jossa orgaanisen peroksidin pitoisuus (”ci”) on 2,9 prosenttia jätteestä, metyylietyyliperoksidin käytettävissä olevan hapen määrä (Oi) on 0,61 prosenttia (16 × 1 × 2,9 / 76). Tämä ylittää kriteerin (i) mukaisen käytettävissä olevan hapen 0,5 prosentin kynnysarvon, joten jäte on luokiteltava vaarallisuusominaisuuden HP 1 mukaan.

2

5

3

i

i

Orgaaniset peroksidit on otettava erityisesti huomioon määriteltäessä vaarallisuusominaisuutta HP 3 ”syttyvä”. Itsereaktiivisia aineita tai orgaanisia peroksideja sisältävällä jätteellä, jolle on annettu vaaralausekekoodi H240 tai H241, voi olla vaarallisuusominaisuus HP 3 ”syttyvä” vaarallisuusominaisuutta HP 1 ”räjähtävä” koskevan arvioinnin tuloksena, ja siten koko jätteelle annetaan vaaralausekekoodi H242. Ks. lisätietoja 3.3 jaksossa.

Orgaanisia peroksideja koskeviin CLP-asetuksen mukaisiin lisäohjeisiin voi tutustua suoraan CLP-asetuksessa tai vastaavissa teknisissä ohjeissa, jäljempänä ’kemikaaliviraston CLP-ohjeet’ (29).

29

1.4.8   Kumijätteet

Kumijätteet

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita kumijätteiden luokittelusta.

Yleiset tiedot

Yleiset tiedot

Kumijätteet ovat pääasiassa käytöstä poistettuja tuotteita, kuten käytettyjä autonrenkaita ja yleisiä kumituotteita.

Pääasiallinen alkuperä

Pääasiallinen alkuperä

Autonrenkaita valmistettiin vuonna 2013 noin 4,67 miljoonaa tonnia ja yleisiä kumituotteita noin 2,57 miljoonaa tonnia. Merkittävä määrä kumijätettä on peräisin autonrenkaista ja yleisistä kumituotteista. Autonrenkaita poistettiin vuonna 2012 käytöstä 2,765 kt. Yleisistä kumituotteista ei ole saatavilla tarkkoja tietoja (30).

30

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Jäljempänä esitetään ohjeellinen luettelo kumia ja autonrenkaita (sekä muita orgaanisia jätteitä) sisältäviin jätteisiin sovellettavista tärkeimmistä nimikkeistä:

| 16 01 03 | loppuun käytetyt renkaat | ANH |
| --- | --- | --- |
| 16 03 05* | orgaaniset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 16 03 06 | muut kuin nimikkeessä 16 03 05 mainitut orgaaniset jätteet | MNH |
| 19 12 04 | muovi ja kumi | ANH |

16 01 03

loppuun käytetyt renkaat

ANH

16 03 05*

orgaaniset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

16 03 06

muut kuin nimikkeessä 16 03 05 mainitut orgaaniset jätteet

MNH

19 12 04

muovi ja kumi

ANH

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Suurimmalle osalle kumijätteistä annetaan ANH-nimike. Jätekoodi 16 03 06 on MH-nimikettä 16 03 05* (orgaaniset jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita) vastaava MNH-nimike nimikeryhmän 16 (jätteet, joita ei ole mainittu muualla luettelossa) alanimikeryhmässä 16 03 (epäkurantit tuotteiden valmistuserät ja käyttämättömät tuotteet). Tämä vaarallisuutta osoittava nimike voidaan antaa käyttämättömille kumituotteille, jotka sisältävät öljyjä tai liuottimia, tai saastuneille epäkuranteille kumituotteiden valmistuserille, jotka ovat esimerkiksi öljyjen tai liuottimien saastuttamia. Lopulta muovien, kumin ja synteettisten kuitujen valmistuksessa, sekoituksessa, jakelussa ja käytössä syntyville kumijätteille voidaan antaa jätekoodi 07 02 99.

1.4.9   Muovijätteet

Muovijätteet

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita muovijätteiden luokittelusta.

Yleiset tiedot

Yleiset tiedot

Muovi on orgaaninen ja kiinteä materiaali, joka koostuu pääasiassa polymeeriseoksesta tai molekyylimassaltaan suurien polymeerien ja muiden aineiden, kuten lisäaineiden, stabilointiaineiden ja täyteaineiden, yhdistelmästä. Polymeeri on monomeerien muodostamien monien toistuvien molekyyliyksikköjen muodostama ketju. Muovin monomeerit ovat joko luonnollisia tai synteettisiä orgaanisia yhdisteitä. Termiä ”hartsi” käytetään toisinaan polymeerin synonyyminä kaupallisissa yhteyksissä (31).

31

Pääasiallinen alkuperä

Pääasiallinen alkuperä

EU kuuluu muovin valmistuksen alalla keskeisiin toimijoihin maailmassa, ja vuonna 2012 EU:ssa valmistettiin noin 57 miljoonaa tonnia muovia. Jatkojalostuksen muovin kysyntä oli EU:ssa vuonna 2012 noin 46 miljoonaa tonnia, ja kulutuksen jälkeisen muovijätteen määrä noin 25 miljoonaa tonnia (32).

32

Muovijätteet ovat peräisin teollisuuden tai kotitalouksien käytöstä poistetuista tuotteista. Kulutuksen jälkeinen muovijäte on pääasiassa muovista pakkausjätettä. Muita merkityksellisiä aloja ovat erityisesti rakennus- ja autonvalmistusala, sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen jätteet sekä maatalous (33).

33

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Sovellettavat jäteluettelon nimikkeet

Jäljempänä esitetään ohjeellinen luettelo muovia sisältäviin jätteisiin sovellettavista tärkeimmistä nimikkeistä:

Muovipakkaukset

Muovipakkaukset

| 15 01 02 | muovipakkaukset | MNH |
| --- | --- | --- |
| 15 01 05 | komposiittipakkaukset | MNH |
| 15 01 06 | sekalaiset pakkaukset | MNH |
| 15 01 10* | pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia | MH |

15 01 02

muovipakkaukset

MNH

15 01 05

komposiittipakkaukset

MNH

15 01 06

sekalaiset pakkaukset

MNH

15 01 10*

pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia

MH

Rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät muovijätteet

Rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät muovijätteet

| 17 02 03 | muovi | MNH |
| --- | --- | --- |
| 17 02 04* | lasi, muovi ja puu, jotka sisältävät vaarallisia aineita tai ovat niiden saastuttamia | MH |

17 02 03

muovi

MNH

17 02 04*

lasi, muovi ja puu, jotka sisältävät vaarallisia aineita tai ovat niiden saastuttamia

MH

Nimikkeet, jotka sisältävät (voivat sisältää) muovia mutta jotka eivät nimenomaisesti viittaa muoviin, kuten:

| 17 04 10* | öljyä, kivihiilitervaa tai muita vaarallisia aineita sisältävät kaapelit | MH |
| --- | --- | --- |
| 17 04 11 | muut kuin nimikkeessä 17 04 10 mainitut kaapelit | MNH |
| 17 06 03* | muut eristysaineet, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä | MH |
| 17 06 04 | muut kuin nimikkeissä 17 06 01 ja 17 06 03 mainitut eristysaineet | MNH |
| 17 09 03* | muut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet (sekalaiset jätteet mukaan luettuna), jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 17 09 04 | muut kuin nimikkeissä 17 09 01, 17 09 02 ja 17 09 03 mainitut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät sekalaiset jätteet | MNH |

17 04 10*

öljyä, kivihiilitervaa tai muita vaarallisia aineita sisältävät kaapelit

MH

17 04 11

muut kuin nimikkeessä 17 04 10 mainitut kaapelit

MNH

17 06 03*

muut eristysaineet, jotka koostuvat vaarallisista aineista tai sisältävät niitä

MH

17 06 04

muut kuin nimikkeissä 17 06 01 ja 17 06 03 mainitut eristysaineet

MNH

17 09 03*

muut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät jätteet (sekalaiset jätteet mukaan luettuna), jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

17 09 04

muut kuin nimikkeissä 17 09 01, 17 09 02 ja 17 09 03 mainitut rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät sekalaiset jätteet

MNH

Autoteollisuuden sovelluksista peräisin oleva muovijäte

Autoteollisuuden sovelluksista peräisin oleva muovijäte

| 16 01 19 | muovi | ANH |
| --- | --- | --- |
| 19 10 03* | metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 10 04 | muu kuin nimikkeessä 19 10 03 mainittu metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly | MNH |

16 01 19

muovi

ANH

19 10 03*

metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 10 04

muu kuin nimikkeessä 19 10 03 mainittu metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly

MNH

Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen muovijäte

Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen muovijäte

| 19 12 04 | muovi ja kumi | ANH |
| --- | --- | --- |

19 12 04

muovi ja kumi

ANH

Nimikkeet, jotka sisältävät (voivat sisältää) muovia mutta jotka eivät nimenomaisesti viittaa muoviin, kuten:

| 16 02 15* | käytöstä poistetuista laitteista poistetut vaaralliset osat | |
| --- | --- | --- |
| 16 02 16 | muut kuin nimikkeessä 16 02 15 mainitut, käytöstä poistetuista laitteista poistetut osat | |
| 19 10 03* | metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 10 04 | muu kuin nimikkeessä 19 10 03 mainittu metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly | MNH |
| 19 10 05* | muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 10 06 | muut kuin nimikkeessä 19 10 05 mainitut muut jakeet | MNH |
| 19 12 11* | muut jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 19 12 04 | muovi ja kumi | MNH |
| 19 12 12 | muut kuin nimikkeessä 19 12 11 mainitut, jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina) | MNH |

16 02 15*

käytöstä poistetuista laitteista poistetut vaaralliset osat

16 02 16

muut kuin nimikkeessä 16 02 15 mainitut, käytöstä poistetuista laitteista poistetut osat

19 10 03*

metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 10 04

muu kuin nimikkeessä 19 10 03 mainittu metallinöyhtä (fluff) – kevytjae ja pöly

MNH

19 10 05*

muut jätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 10 06

muut kuin nimikkeessä 19 10 05 mainitut muut jakeet

MNH

19 12 11*

muut jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina), jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

19 12 04

muovi ja kumi

MNH

19 12 12

muut kuin nimikkeessä 19 12 11 mainitut, jätteiden mekaanisessa käsittelyssä syntyvät jätteet (eri materiaalien seokset mukaan luettuina)

MNH

Maatalous

Maatalous

| 02 01 04 | muovijätteet (lukuun ottamatta pakkauksia) | ANH |
| --- | --- | --- |

02 01 04

muovijätteet (lukuun ottamatta pakkauksia)

ANH

Edellä mainittujen alojen lisäksi jäteluettelon eri nimikeryhmissä on muita muoville annettavia nimikkeitä. Esimerkkejä:

| 07 02 13 | muovijätteet | ANH |
| --- | --- | --- |
| 07 02 16* | vaarallisia silikoneja sisältävät jätteet | MH |
| 07 02 17 | muita kuin nimikkeessä 07 02 16 mainittuja silikoneja sisältävät jätteet | MNH |
| 12 01 05 | muovilastut ja muovien muovausjätteet | ANH |
| 12 01 16* | suihkupuhdistusjätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita | MH |
| 12 01 17 | muut kuin nimikkeessä 12 01 16 mainitut suihkupuhdistusjätteet | MNH |
| 20 01 39 | muovit | ANH |

07 02 13

muovijätteet

ANH

07 02 16*

vaarallisia silikoneja sisältävät jätteet

MH

07 02 17

muita kuin nimikkeessä 07 02 16 mainittuja silikoneja sisältävät jätteet

MNH

12 01 05

muovilastut ja muovien muovausjätteet

ANH

12 01 16*

suihkupuhdistusjätteet, jotka sisältävät vaarallisia aineita

MH

12 01 17

muut kuin nimikkeessä 12 01 16 mainitut suihkupuhdistusjätteet

MNH

20 01 39

muovit

ANH

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Muovimateriaalit sisältävät yleensä polymeerien lisäksi monia erilaisia muovimatriisissa olevia lisäaineita, joilla parannetaan lopullisen tuotteen suoritustasoa sekä käyttö- tai käsittelyominaisuuksia. Lisäaineet ovat erityyppinen ryhmä erikoiskemikaaleja, jotka joko sekoitetaan muovimatriisiin ennen käsittelyä tai sen aikana tai levitetään lopullisen tuotteen pintaan käsittelyn jälkeen (34).

34

Erikoismuovijäte, jolle voidaan antaa rinnakkaisnimike, voi olla vaarallista sisältämiensä lisäaineiden vuoksi tai koska jäte on vaarallisten aineiden, esimerkiksi öljyjen tai liuottimien, saastuttama.

Muovijätteiden sisältämät merkitykselliset lisäaineet ovat yleensä esimerkiksi stabilointiaineita tai pigmenttejä (esimerkiksi kadmium-, kromi-, lyijy- tai tinayhdisteitä, BPA-yhdisteitä tai nonyylifenoliyhdisteitä), palonestoaineita (esimerkiksi SCCP-, MCCP-, PBDE- tai HBCD-yhdisteitä), pehmitteitä (esimerkiksi ftalaatteja, SCCP- tai MCCP-yhdisteitä) ja lukuisia muita mahdollisia lisäaineita (35).

35

On huomattava, että jätekoodi 15 01 10* voi olla vaarallinen joko siksi, että 1) pakkaus on vaarallinen, jos se sisältää vaarallisten aineiden jäämiä (yleensä muuta kuin muovia), tai siksi, että 2) itse muovimateriaali (josta pakkaus on valmistettu) sisältää vaarallisia aineita (ks. myös pakkausjätteitä koskeva esimerkki edellä 1.3.1 jaksossa).

1.4.10   POP-yhdisteitä sisältävät jätteet

POP-yhdisteitä sisältävät jätteet

Seuraavassa esimerkissä annetaan yleisiä ohjeita POP-yhdisteitä sisältävien jätteiden luokittelusta.

Yleiset tiedot

Yleiset tiedot

Pysyvät orgaaniset yhdisteet (POP-yhdisteet) ovat orgaanisia kemiallisia aineita. Ympäristöön päästyään POP-yhdisteet säilyvät pitkiä aikoja, leviävät ympäristössä laajalle alueelle, kerääntyvät elävien organismien, myös ihmisten, rasvakudokseen ja ovat myrkyllisiä ihmisille, kasveille ja eläimille erityisten fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksiensa ansiosta.

Pääasiallinen alkuperä

Pääasiallinen alkuperä

POP-yhdisteet ovat ryhmä erilaisia aineita tai aineryhmiä, joiden alkuperä vaihtelee. Monet POP-yhdisteet ovat tai olivat tarkoituksellisesti tuotettuja torjunta-aineita tai teollisuuskemikaaleja, joita on käytetty monissa teknisissä käyttötarkoituksissa tai maataloudessa. Muita POP-yhdisteitä tuotetaan tahattomasti sivutuotteina esimerkiksi valmistus- tai polttoprosessien aikana.

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Jätteiden luokittelussa huomioon otettavia näkökohtia

Pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva Tukholman yleissopimus ja valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan YK:n Euroopan talouskomission alueelliseen yleissopimukseen (CLRTAP) liittyvä pöytäkirja ovat kansainvälisiä välineitä, joiden POP-yhdisteitä koskevia luetteloita korjataan jatkuvasti. Heti kun yleissopimuksessa luokitellaan uusia aineita/aineryhmiä POP-yhdisteiksi, ne lisätään sen jälkeen POP-yhdisteitä koskevaan asetukseen.

Edellä mainitussa asetuksessa säädetään POP-yhdisteitä koskevista jätteisiin liittyvistä erityissäännöksistä. Asetuksen 7 artiklan mukaan POP-yhdisteistä koostuvat, niitä sisältävät tai niiden yli tiettyjen raja-arvojen saastuttamat (7 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu pitoisuusraja eli niin kutsuttu POP-pitoisuuden raja-arvo) jätteet on loppukäsiteltävä tai hyödynnettävä viipymättä POP-yhdisteitä koskevan asetuksen mukaisesti ja tällöin on varmistettava jätteen sisältämien POP-yhdisteiden hävittäminen tai niiden muuntaminen palautumattomasti siten, että jäljelle jäävillä jätteillä ja päästöillä ei ole pysyvien orgaanisten yhdisteiden ominaisuuksia. Sellaiset loppukäsittely- tai hyödyntämismenetelmät, jotka voivat johtaa POP-yhdisteiden hyödyntämiseen, kierrätykseen, talteenottoon tai uudelleenkäyttöön, ovat kiellettyjä.

Jäteluettelon mukaan rinnakkaisnimikkeiden tapauksessa noudatetaan seuraavaa:

”Jätteet, jotka sisältävät polykloorattuja dibentso-para-dioksiineja ja dibentsofuraaneja (PCDD/PCDF), DDT:tä (1,1,1-trikloori-2,2-bis(4-kloorifenyyli)etaani), klordaania, heksakloorisykloheksaaneja (myös lindaani), dieldriiniä, endriiniä, heptaklooria, heksaklorobentseeniä, klooridekonia, aldriinia, pentaklooribentseeniä, mireksiä, toksafeeni heksabromibifenyyliä ja/tai PCB:tä yli Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/2004 liitteessä IV esitettyjen raja-arvojen, on luokiteltava vaarallisiksi.”

Siten jäte, joka sisältää jäteluettelossa (2 kohdan 3 luetelmakohta) mainittuja POP-yhdisteitä POP-asetuksessa säädetyt raja-arvot ylittävinä pitoisuuksina (ks. taulukko 7), luokitellaan vaaralliseksi. Muita POP-yhdisteitä sisältävien jätteiden vaarallisuuden arvioinnissa olisi sovellettava jätepuitedirektiivin liitteessä III esitettyjä pitoisuusrajoja.

Taulukko 7

Taulukko 7

POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa jäteluetteloon sisältyville POP-yhdisteille säädetyt raja-arvot

POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa jäteluetteloon sisältyville POP-yhdisteille säädetyt raja-arvot

| Aine | CAS-numero | EY-nro | Asetuksen 7 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu pitoisuusraja |
| --- | --- | --- | --- |
| Polyklooratut dibentso-para-dioksiinit ja dibentsofuraanit (PCDD/PCDF) | | | 15 μg/kg (36) |
| DDT (1,1,1-trikloori-2,2-bis(4-kloorifenyyli)etaani) | 50-29-3 | 200-024-3 | 50 mg/kg |
| klordaani | 57-74-9 | 200-349-0 | 50 mg/kg |
| heksakloorisykloheksaanit, mukaan lukien lindaani | 58-89-9 | 210-168-9 | 50 mg/kg |
| 319-84-6 | 200-401-2 |
| 319-85-7 | 206-270-8 |
| 608-73-1 | 206-271-3 |
| dieldriini | 60-57-1 | 200-484-5 | 50 mg/kg |
| endriini | 72-20-8 | 200-775-7 | 50 mg/kg |
| heptakloori | 76-44-8 | 200-962-3 | 50 mg/kg |
| heksaklooribentseeni | 118-74-1 | 200-273-9 | 50 mg/kg |
| klooridekoni | 143-50-0 | 205-601-3 | 50 mg/kg |
| aldriini | 309-00-2 | 206-215-8 | 50 mg/kg |
| pentaklooribentseeni | 608-93-5 | 210-172-5 | 50 mg/kg |
| polyklooratut bifenyylit (PCB) | 1336-36-3 ja muut | 215-648-1 | 50 mg/kg (37) |
| mireksi | 2385-85-5 | 219-196-6 | 50 mg/kg |
| toksafeeni | 8001-35-2 | 232-283-3 | 50 mg/kg |
| heksabromibifenyyli | 36355-01-8 | 252-994-2 | 50 mg/kg |

Aine

CAS-numero

EY-nro

Asetuksen 7 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu pitoisuusraja

Polyklooratut dibentso-para-dioksiinit ja dibentsofuraanit (PCDD/PCDF)

15 μg/kg (36)

36

DDT (1,1,1-trikloori-2,2-bis(4-kloorifenyyli)etaani)

50-29-3

200-024-3

50 mg/kg

klordaani

57-74-9

200-349-0

50 mg/kg

heksakloorisykloheksaanit, mukaan lukien lindaani

58-89-9

210-168-9

50 mg/kg

319-84-6

200-401-2

319-85-7

206-270-8

608-73-1

206-271-3

dieldriini

60-57-1

200-484-5

50 mg/kg

endriini

72-20-8

200-775-7

50 mg/kg

heptakloori

76-44-8

200-962-3

50 mg/kg

heksaklooribentseeni

118-74-1

200-273-9

50 mg/kg

klooridekoni

143-50-0

205-601-3

50 mg/kg

aldriini

309-00-2

206-215-8

50 mg/kg

pentaklooribentseeni

608-93-5

210-172-5

50 mg/kg

polyklooratut bifenyylit (PCB)

1336-36-3 ja muut

215-648-1

50 mg/kg (37)

37

mireksi

2385-85-5

219-196-6

50 mg/kg

toksafeeni

8001-35-2

232-283-3

50 mg/kg

heksabromibifenyyli

36355-01-8

252-994-2

50 mg/kg

Jätteet, jotka kuuluvat POP-yhdisteitä koskevan asetuksen 7 artiklan velvoitteiden piiriin, koska ne sisältävät POP-yhdisteitä matalan POP-pitoisuuden raja-arvon ylittävinä pitoisuuksina, eivät välttämättä ole vaarallisia jätteitä. Esimerkiksi jäte, joka pentaBDE:n (tärkein tunnettu käyttö joustavissa polyuretaanivaahdoissa autoteollisuudessa ja verhoilualalla) pitoisuus on 5 prosenttia, olisi käsiteltävä POP-yhdisteitä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti (POP- ja BDE-yhdisteiden yhteenlaskettu pitoisuusraja 0,1 prosenttia), mutta se ei ole vaarallista jätettä (pentaBDE:n raja-arvo 10 prosenttia). On huomattava, että kaikki velvoitteet, joita POP-yhdisteitä koskevassa asetuksessa asetetaan jätteiden tuottajille tai haltijoille, on täytettävä riippumatta siitä, katsotaanko jäte jäteluettelon mukaisen luokituksen perusteella vaaralliseksi vai ei.

Jos jätteet luokitellaan vaarallisiksi ainoastaan niiden POP-pitoisuuden perusteella, niitä koskevan rahtikirjan täyttäminen voi olla vaikeaa, koska vaarallisuusominaisuudet HP 1–15 on yleensä kirjattava ja ilmoitettava.

---

(1)  Ks. esimerkiksi taulukossa kirjaimilla A, B ja C merkityt nimikkeet. ”A”-kirjaimella merkittyjen nimikkeiden osalta tulkinta BMU:n ohjeasiakirjassa eroaa edellä esitetystä tulkinnasta, ks. http://www.bmub.bund.de/fileadmin/bmu-import/files/abfallwirtschaft/downloads/application/pdf/avv_erlaeuterungen.pdf ”B”-kirjaimella merkittyjen nimikkeiden osalta tulkinta Yhdistyneen kuningaskunnan ohjeasiakirjassa eroaa edellä esitetystä tulkinnasta, ks. https://www.gov.uk/government/publications/waste-classification-technical-guidance. ”C”: ”xx xx 99” -nimikkeet katsotaan joissakin jäsenvaltioissa vaarattomiksi luokiteltaviksi rinnakkaisnimikkeiksi (MNH), ks. Classification réglementaire des déchets – Guide d'application pour la caractérisation en dangerosité/http://www.ineris.fr/centredoc/rapport-drc-15-149793-06416a-guidehp-vf2-1456135314.pdf

1

(2)  Nimike otettu käyttöön päätöksen 2014/955/EU nojalla.

2

(3)  Nimike otettu käyttöön päätöksen 2014/955/EU nojalla.

3

(4)  Nimike otettu käyttöön päätöksen 2014/955/EU nojalla.

4

(5)  Nimike otettu käyttöön komission päätöksen 2014/955/EU nojalla.

5

| (#) | Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen vaarallisiin osiin voi kuulua paristoja ja akkuja, jotka on mainittu nimikeryhmässä 16 06 ja määritelty vaarallisiksi, elohopeakytkimiä, katodisädeputkien lasia tai muuta aktivoitunutta lasia jne. |
| --- | --- |

(#)

Sähkö- ja elektroniikkalaitteistojen vaarallisiin osiin voi kuulua paristoja ja akkuja, jotka on mainittu nimikeryhmässä 16 06 ja määritelty vaarallisiksi, elohopeakytkimiä, katodisädeputkien lasia tai muuta aktivoitunutta lasia jne.

(6)  ”DRAFT Waste Classification – Guidance on the classification and assessment of waste (1st edition 2015) Technical Guidance WM3”, laatijat Natural Resources Wales, Scottish Environment Protection Agency (SEPA), Northern Ireland Environment Agency (NIEA), Environment Agency, saatavilla osoitteessa https://www.gov.uk/government/publications/waste-classification-technical-guidance

6

st

(7)  Openbare Vlaamse Afvalstoffen Maatschappij (OVAM) (2015): Europese afvalstoffenlijst EURAL Handleiding, Mechelen, Belgia.

7

(8)  Lähde: Natural Resources Wales, Scottish Environment Protection Agency (SEPA), Northern Ireland Environment Agency (NIEA), Environment Agency (2015): DRAFT Waste Classification – Guidance on the classification and assessment of waste (1st edition 2015) Technical Guidance WM3, saatavilla osoitteessa https://www.gov.uk/government/publications/waste-classification-technical-guidance (tästä käytetään asiakirjassa nimitystä ”Yhdistyneen kuningaskunnan opas”).

8

Lähde

st

(9)  Lisätietoa käsittelyvaiheista ja niissä syntyvistä jakeista on Baden-Württembergin ympäristö- ja liikenneministeriön laatimassa käsikirjassa (2003): Handbook ”How to apply the European Waste List 2001/118/EC”, Stuttgart, Saksa, saatavilla osoitteessa http://abag-itm.de/fileadmin/Dateien/ABAG/Informationsschriften/Band_B/Band_B_englisch.pdf

9

(10)  Openbare Vlaamse Afvalstoffen Maatschappij (OVAM) (2015): Europese afvalstoffenlijst EURAL Handleiding, Mechelen, Belgia; tästä käytetään asiakirjassa nimitystä ”OVAMin opas”.

10

(11)  Tiedot ovat peräisin Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston julkaisusta Polycyclic Aromatic Hydrocarbons (PAHs) (2008), saatavilla osoitteessa http://www.epa.gov/osw/hazard/wastemin/minimize/factshts/pahs.pdf

11

(12)  Euroopan ympäristökeskus (EEA): Environmental Terminology and Discovery Service (ETSA) (2015), saatavilla osoitteessa http://glossary.eea.europa.eu/ 4.7.2015 alkaen.

12

(13)  Ks. alaviite 12.

13

(14)  Ks. alaviite 11.

14

(15)  Agency for Toxic Substances and Disease Registry (myrkyllisten aineiden ja sairauksien rekisteri, ATSDR), U.S. Department of Health and Human Services (Yhdysvaltain terveys- ja sosiaalipalveluministeriö) (2014): BTEX – Benzene, Toluene, Ethylbenzene and Xylenes, saatavilla osoitteessa http://www.odh.ohio.gov/~/media/ODH/ASSETS/Files/eh/HAS/btex.ashx

15

(16)  Ks. alaviite 12.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, otsonikerrosta heikentävistä aineista (EUVL L 286, 31.10.2009, s. 1).

17

(18)  Ks. Euroopan ympäristökeskus (2014): Ozone-depleting substances 2013 – Aggregated data reported by companies on the import, export, production, destruction and feedstock and process agent use of ozone-depleting substances in the European Union, saatavilla osoitteessa http://www.eea.europa.eu/publications/ozone-depleting-substances-2013

18

(19)  Direktiivi 67/548/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1967, vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (EYVL 196, 16.8.1967, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/45/EY, annettu 31 päivänä toukokuuta 1999, vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1).

20

(21)  OVAMin opas.

21

(22)  Nämä toiminnat ovat kiellettyjä Euroopassa. Nimikkeellä ei siten ole enää paljon merkitystä jätteiden luokittelussa.

22

(23)  Euroopan ympäristökeskus (EEA): Environmental Terminology and Discovery Service (ETSA) (2015), saatavilla osoitteessa http://glossary.eea.europa.eu/ 4.7.2015 alkaen.

23

(24)  Ks. alaviite 21.

24

(25)  Asphalt Insitute and Eurobitume (2015): The Bitumen Industry – A Global Perspective, saatavilla osoitteessa: http://eurobitume.eu/pdf/The_bitumen_industry/The_bitumen_Industry.html

25

(26)  Ks. alaviite 25.

26

(27)  Tässä jaksossa esitetyt tiedot ovat peräisin muun muassa seuraavasta julkaisusta: David O'Farrell, Cumbria County Council (2011): Dealing with tar bound arisings, saatavilla osoitteessa http://www.soci.org/~/media/Files/Conference%20Downloads/2011/Recycling%20and%20Re%20using%20Asphalt%20Mar%2011/David_OFarrell_Presentation.ashx

27

(28)  Perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaaseen.

28

(29)  Erityiset testimenetelmät mainitaan CLP-asetuksessa (testisarjat A–H sellaisina kuin ne on kuvattu UN RTDG:n oppaan ”Manual of Tests and Criteria” II osassa). Tarkempia tietoja on saatavilla asiakirjassa Guidance on the application of the CLP Criteria, viimeisin versio (heinäkuu 2017) saatavilla osoitteessa https://echa.europa.eu/documents/10162/23036412/clp_en.pdf/58b5dc6d-ac2a-4910-9702-e9e1f5051cc5

29

(30)  Euroopan kumi- ja rengasteollisuuden tiedot (2014).

30

(31)  Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus (2014): End of waste criteria for waste plastics for conversion. Technical proposal. Final draft report, yhteinen tutkimuskeskus, IPTS, Sevilla, Espanja.

31

(32)  Plastic Europe (2013): Plastics the facts 2013. An analysis of European latest plastics production, demand and waste data.

32

(33)  Sama kuin edellä.

33

(34)  Jan J. C. Bart (2005): Additives in Polymers: Industrial Analysis and Applications, Wiley.

34

(35)  Ks. tarkempia tietoja Euroopan komission tutkimuksesta Study to assess possibility of granting a derogation given to specific types of plastic and rubber waste in the EU waste list, BIPRO, 2015.

35

(36)  Pitoisuusraja lasketaan PCDD:nä ja PCDF:nä asetuksessa (EY) N:o 850/2004 ilmoitettujen toksisuusekvivalenssikertoimien (TEF) mukaan.

36

(37)  Tarvittaessa on käytettävä eurooppalaisissa standardeissa EN 12766-1 ja EN 12766-2 vahvistettua laskentamenetelmää.

37

---

LIITE 2

Vaarallisia aineita koskevat tietolähteet ja tietopohja

Kun on analysoitu, mitä aineita kohteena oleva jäte sisältää, on analysoitava, ovatko tunnistetut aineet vaarallisia ja miten niiden kemiallinen luokittelu määräytyy. Liitteessä 2 annetaan ohjeita sekä tunnistettujen aineiden vaarallisuuden tutkimisesta että niiden luokittelusta. Lisäksi siinä kuvataan tietolähteitä, joista saadaan tähän tarkoitukseen asiaankuuluvia tietoja. Tärkeimmät tietolähteet esitetään kaaviossa 5. Tässä yhteydessä viitataan tämän asiakirjan vastaavaan lukuun (harmaa laatikko) ja viralliseen lähteeseen (sininen laatikko). Tietolähteistä ja niiden ensisijaisuudesta annetaan lisätietoja jäljempänä vastaavissa kohdissa.

Image

2.1   
  Aineiden luokittelu vaarallisiksi CLP-asetuksen mukaisesti

MH- tai MNH-nimikkeiden antamisessa ”vaarallisten aineiden” esiintyminen on monissa tapauksissa ratkaiseva kriteeri jätepuitedirektiivin liitteeseen III sisältyvien HP-kriteerien ja niihin liittyvien kynnysarvojen mukaisesti (ks. tarkemmat tiedot tämän asiakirjan liitteessä 3). EU:n CLP-asetuksessa esitetään kriteerit aineiden fysikaalisten sekä ihmisen terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien vaarojen arvioimiseksi. Vaarallinen aine on aine, jolle annetaan vaaralausekekoodi, kun ainetta luokitellaan CLP-asetuksen mukaisesti. Tietoa siitä, mitä vaaralausekekoodeja millekin aineelle annetaan, voi saada yhdenmukaistetuista luokituksista ja, silloin kun niitä ei ole saatavilla, osittain myös itse tehdyistä luokituksista (käytetään toimijan vastuulla ja toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa edellyttäen, että itse tehtyjä luokituksia ei ole yhdenmukaistettu), kuten kuvataan seuraavissa jaksoissa.

2.1.1   Aineiden yhdenmukainen luokittelu

Jotkin aineet on luokiteltu virallisesti EU:n tasolla tehdyllä muodollisella päätöksellä. Niistä käytetään nimitystä ”yhdenmukaistetut luokitukset”, ja ne luetellaan CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukossa 3.

Yhdenmukaistettu luokitus sisältää tietoa aineen kemiallisesta luokituksesta ja merkinnöistä:

| Vaaralausekekoodi | Vaaraluokalle ja -kategorialle annettu koodi. Esimerkiksi syöpää aiheuttava aine voisi olla ”H350” tai ”H351”. |
| --- | --- |
| Vaaraluokka | Vaaran luonne. Esimerkiksi syöpää aiheuttava aine on ”Carc.”. |
| Vaarakategoria | Vaaraluokan alakategoria, joka kuvaa vaaran vakavuusastetta. Esimerkiksi syöpää aiheuttava aine voisi olla ”1A”, ”1B” tai ”2”. |

Vaaralausekekoodi

Vaaraluokalle ja -kategorialle annettu koodi. Esimerkiksi syöpää aiheuttava aine voisi olla ”H350” tai ”H351”.

Vaaraluokka

Vaaran luonne. Esimerkiksi syöpää aiheuttava aine on ”Carc.”.

Vaarakategoria

Vaaraluokan alakategoria, joka kuvaa vaaran vakavuusastetta. Esimerkiksi syöpää aiheuttava aine voisi olla ”1A”, ”1B” tai ”2”.

CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukossa 3 esitetyt vaaraluokat ja -kategoriat ovat oikeudellisesti etusijalla kaikkiin muihin kyseisiä vaaraluokkia ja -kategorioita koskeviin tietolähteisiin nähden, ja niitä on käytettävä luokittelussa. On huomattava, että yhdenmukaistettu luokitus voi olla epätäydellinen, jos se kattaa vain luetellut vaaraluokat ja -kategoriat. Ks. terminologiaa koskevia lisätietoja kemikaaliviraston CLP-ohjeista.

CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukko 3 saatetaan säännöllisesti ajan tasalle mukauttamalla sitä tekniikan kehitykseen. Se sisältää kahdenlaisia yhdenmukaistettuja luokituksia:

| — | tiettyjä aineita (kuten ”lyijykromaatti”) koskevia yhdenmukaistettuja luokituksia ja |
| --- | --- |

—

tiettyjä aineita (kuten ”lyijykromaatti”) koskevia yhdenmukaistettuja luokituksia ja

| — | yhdenmukaistettuja ryhmäluokituksia (kuten ”lyijy-yhdisteet”). |
| --- | --- |

—

yhdenmukaistettuja ryhmäluokituksia (kuten ”lyijy-yhdisteet”).

Yhdenmukaistettuihin luokituksiin voi tutustua Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) ylläpitämässä luokitusten ja merkintöjen luettelossa (ks. 2.1.3 jakso). Jos tietylle aineelle on olemassa yhdenmukaistettu luokitus, sen pitäisi olla etusijalla yhdenmukaistettuun ryhmäluokitukseen nähden.

2.1.2   Itse tehdyt luokitukset

Aineiden valmistajien, maahantuojien ja jatkokäyttäjien on CLP-asetuksen nojalla tehtävä luokitus itse (CLP-asetuksessa vaaditulla tavalla sekä REACH-asetuksen mukaisen aineiden rekisteröinnin puitteissa) soveltamalla CLP-asetuksen mukaisia luokituskriteerejä.

Samalle aineelle voi olla olemassa useita luokituksia, mikä voi johtua seuraavista seikoista:

| — | markkinoille saatetun aineen erilainen koostumus, muoto tai fysikaalinen olomuoto |
| --- | --- |

—

markkinoille saatetun aineen erilainen koostumus, muoto tai fysikaalinen olomuoto

| — | valmistajalla tai tuottajalla on liian vähän tietoa kyseisen vaaraluokan tai -kategorian arvioimiseksi (syyksi on ilmoitettava tietojen puute, epäluotettavat tiedot tai luotettavat mutta luokitukseen riittämättömät tiedot) |
| --- | --- |

—

valmistajalla tai tuottajalla on liian vähän tietoa kyseisen vaaraluokan tai -kategorian arvioimiseksi (syyksi on ilmoitettava tietojen puute, epäluotettavat tiedot tai luotettavat mutta luokitukseen riittämättömät tiedot)

| — | valmistajalla, maahantuojalla tai jatkokäyttäjällä on käytettävissään erilaisia tietoja tai lisätietoja tai valmistaja, maahantuoja tai jatkokäyttäjä on tuottanut sellaisia. |
| --- | --- |

—

valmistajalla, maahantuojalla tai jatkokäyttäjällä on käytettävissään erilaisia tietoja tai lisätietoja tai valmistaja, maahantuoja tai jatkokäyttäjä on tuottanut sellaisia.

Itse tehtyjä luokituksia voidaan käyttää sen määrittämiseksi, mitä vaaraluokkia ja -kategorioita muut ilmoittajat ovat jo tunnistaneet, ja jos niissä mennään yhdenmukaistettua luokitusta pidemmälle, niitä olisi käytettävä yleisenä tietopohjana. On suositeltavaa tarkistaa ainakin sellaiset itse tehdyt luokitukset, joissa ilmoittajien määrä on suurin. Parhaillaan on käynnissä jatkuvia toimia, jotta ilmoittajat saataisiin sopimaan itse tehdyistä luokituksista. Jos yhdenmukaistettua luokitusta ei kuitenkaan ole käytettävissä ja kyseessä oleville aineille on saatavilla vain itse tehtyjä luokituksia, jätteen haltijan olisi parhaansa mukaan annettava luokitus luokitusten ja merkintöjen luettelossa julkaistujen itse tehtyjen luokitusten perusteella kiinnittäen erityistä huomiota luokitukseen, joka kyseisen aineen tai seoksen käyttöturvallisuustiedotteessa ilmoitetaan jätettä tuottavalle toimijalle.

2.1.3   Luokitusten ja merkintöjen luettelo hakuvälineenä

Kemikaaliviraston hallinnoimaa luokitusten ja merkintöjen luetteloa (1) voidaan käyttää haettaessa sellaisten aineiden tai aineryhmien luokitusta, jotka ovat merkityksellisiä jätteiden luokituksen yhteydessä (ja tarvittaessa kyseisten tietojen tarkistamisessa). Aineiden tai aineryhmien yhdenmukaistettuja luokituksia on helppo hakea luettelon avulla, sillä se sisältää tietoja CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukosta 3. Se sisältää myös itse tehtyjä luokituksia, jotka on toimitettu aineiden REACH-asetuksen mukaisen rekisteröinnin yhteydessä, sekä ilmoituksia rekisteröimättömistä aineista (esimerkiksi vähäinen määrä maahantuojia, joilla ei ole rekisteröintivelvollisuutta). Jos luokitusten ja merkintöjen luettelo ei sisällä yhdenmukaistettua luokitusta ja sinne on ilmoitettu useampi kuin yksi itse tehty luokitus, kemikaaliviraston rekisteröityjä aineita koskeva tietokanta (2) voi auttaa täydentämään luokitusten ja merkintöjen luettelon tietoja.

Luokitusten ja merkintöjen luettelo on käännetty kaikille EU:n kielille.

Olisi kuitenkin pantava merkille, että luokitusten ja merkintöjen luetteloa muutetaan säännöllisesti, ja sen sisältöön olisi suhtauduttava varauksellisesti (esimerkiksi luokitusten ja merkintöjen luettelon ainekohtaisten luokitusten lähentämisessä edistytään jatkuvasti).

Jäljempänä annetaan esimerkkinä lyijykromaatin yhdenmukaistettu nimike (CAS-numero 7758-97-6) siten kuin se esitetään luokitusten ja merkintöjen luettelossa.

Image

Kuten kaavio 6 osoittaa, lyijykromaatti luokitellaan seuraavasti:

| — | Carc. 1B | H350 |
| --- | --- | --- |
| — | Repr. 1A | H360Df |
| — | STOT RE 2 | H373** |
| — | Aquatic Acute 1 | H400 |
| — | Aquatic Chronic 1 | H410 |

—

Carc. 1B

H350

—

Repr. 1A

H360Df

—

STOT RE 2

H373**

—

Aquatic Acute 1

H400

—

Aquatic Chronic 1

H410

Jotta voidaan arvioida, onko kyseessä olevalla jätteellä vaarallisuusominaisuuksia (ks. luku 3.2.2 ja liite 3) sen sisältämän vaarallisen aineen ”lyijykromaatti” vuoksi, lyijykromaatin vaaraluokkaa, vaarakategoriaa ja vaaralausekekoodeja koskevat tiedot on otettava huomioon.

2.2   
  Tiedot jätteeksi muuttuvien aineiden/seosten koostumuksesta, ominaisuuksista ja jätehuollosta

Toimittajan on toimitettava käyttöturvallisuustiedote CLP-asetuksen mukaan vaarallisiksi luokitelluista aineista ja seoksista samoin kuin muista kuin luokitelluista seoksista, jotka sisältävät tietyt raja-arvot ylittäviä määriä vaarallisia aineita. Käyttöturvallisuustiedotteiden on täytettävä tietyt vaatimukset ja niiden on vastattava muodoltaan REACH-asetuksen 31 artiklassa esitettyä määritelmää. Niiden on sisällettävä tietoja

| — | aineen tai seoksen luokituksesta CLP-asetuksen II osaston mukaisesti (käyttöturvallisuustiedotteen 2 kohta); kyseessä voi olla yhdenmukaistettu luokitus tai itse tehty luokitus (ks. 2.1 jakso) |
| --- | --- |

—

aineen tai seoksen luokituksesta CLP-asetuksen II osaston mukaisesti (käyttöturvallisuustiedotteen 2 kohta); kyseessä voi olla yhdenmukaistettu luokitus tai itse tehty luokitus (ks. 2.1 jakso)

| — | koostumuksesta/ainesosista (käyttöturvallisuustiedotteen 3 kohta) |
| --- | --- |

—

koostumuksesta/ainesosista (käyttöturvallisuustiedotteen 3 kohta)

| — | loppusijoitukseen liittyvistä näkökohdista (käyttöturvallisuustiedotteen 13 kohta) |
| --- | --- |

—

loppusijoitukseen liittyvistä näkökohdista (käyttöturvallisuustiedotteen 13 kohta)

| — | altistusskenaarioista (liite). |
| --- | --- |

—

altistusskenaarioista (liite).

Jos nämä tiedot ovat saatavilla, käyttöturvallisuustiedote voi olla hyödyllinen tietoväline myöhemmissä arvioinnin vaiheissa, jotka on suoritettava jäteluettelon mukaisen luokituksen aikana sen jälkeen, kun tietystä tuotteesta on tullut jätettä.

On huomattava, että jos jätteeksi muuttuva tuote on kahden tai useamman aineen seos (esimerkiksi lakkapurkki), seosten luokitustiedot ovat yleensä arvokas tietolähde ja lisäksi on käytettävä yksittäisten aineiden luokituksia seoksen yleisen kemiallisen luokituksen sijasta. Seoksia koskevien käyttöturvallisuustiedotteiden kohdassa 3 esitetään CLP-asetuksen mukaiset luokitukset seoksen kustakin yksittäisestä vaarallisesta ainesosasta. Nämä tiedot voidaan vahvistaa tai niitä voidaan täydentää luokitusten ja merkintöjen luettelossa tehtävällä haulla (ks. 2.1.3 jakso).

Vapaaehtoisia tuotetiedotteita voi olla saatavilla aineista ja seoksista, joista ei ole pakollista toimittaa käyttöturvallisuustiedotetta, samoin kuin esineistä. Ne eivät ole yhdenmukaisia käyttöturvallisuustiedotteiden kanssa mutta voivat sisältää tietoa koostumuksesta ja suositelluista loppusijoituskäytännöistä.

Lisätarkastukset ovat suositeltavia, jos

| — | toimitetut tiedot saattavat olla vanhentuneita (tuote poistetaan käytöstä pitkän ajan kuluttua siitä, kun sitä viimeksi toimitettiin) |
| --- | --- |

—

toimitetut tiedot saattavat olla vanhentuneita (tuote poistetaan käytöstä pitkän ajan kuluttua siitä, kun sitä viimeksi toimitettiin)

| — | on syytä uskoa, että tiedot ovat puutteellisia, vaillinaisia tai virheellisiä, tai |
| --- | --- |

—

on syytä uskoa, että tiedot ovat puutteellisia, vaillinaisia tai virheellisiä, tai

| — | jätettä tuottavan prosessin tiedot viittaavat siihen, että jäte saattaa sisältää ylimääräisiä aineita (esimerkiksi epäpuhtauksia), joita ei käsitellä käyttöturvallisuustiedotteessa. |
| --- | --- |

—

jätettä tuottavan prosessin tiedot viittaavat siihen, että jäte saattaa sisältää ylimääräisiä aineita (esimerkiksi epäpuhtauksia), joita ei käsitellä käyttöturvallisuustiedotteessa.

2.3   
  Muita tietolähteitä

Edellisissä luvuissa esiteltyjen tietolähteiden lisäksi jätteessä mahdollisesti olevien aineiden esiintymisestä ja pitoisuudesta saattaa olla olemassa muuta hyödyllistä aineistoa. Tapauskohtaisesti on päätettävä, mitä lähdettä voidaan käyttää. Mahdollisia esimerkkejä ovat yleensä

| — | BREF-asiakirjat |
| --- | --- |

—

BREF-asiakirjat

| — | teollisia prosesseja käsittelevät oppaat |
| --- | --- |

—

teollisia prosesseja käsittelevät oppaat

| — | Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston alakohtaiset asiakirjat |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston alakohtaiset asiakirjat

| — | jätteen tuottajan prosesseja ja ainetta koskevat tiedot (prosessikuvaukset) |
| --- | --- |

—

jätteen tuottajan prosesseja ja ainetta koskevat tiedot (prosessikuvaukset)

| — | tiettyjen jätteiden tyypillistä koostumusta koskevat tietokannat (3). |
| --- | --- |

—

tiettyjen jätteiden tyypillistä koostumusta koskevat tietokannat (3).

---

(1)  http://echa.europa.eu/regulations/clp/cl-inventory

(2)  http://echa.europa.eu/fi/information-on-chemicals/registered-substances

(3)  Joissakin jäsenvaltioissa, esimerkiksi Saksassa, jätevirtojen koostumusta, fysikaalisia ja kemiallisia ominaisuuksia sekä luokitusta koskevat tietokannat ovat julkisesti saatavilla.

---

LIITE 3

Erityiset lähestymistavat vaarallisuusominaisuuksien (HP1–HP15) määrittämiseksi

3.1   
  Ominaisuuden HP 1 määrittäminen: Räjähtävä

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

HP 1 määritellään jätepuitedirektiivin liitteessä III ’räjähtäväksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka kemiallisesti reagoimalla kykenevät muodostamaan kaasua, jonka lämpötila, paine ja muodostumisnopeus ovat sellaisia, että niistä voi aiheutua vahinkoa ympäristölle. Pyrotekniset jätteet, räjähtävät orgaaniset peroksidijätteet ja räjähtävät itsereaktiiviset jätteet sisältyvät tähän määritelmään.”

Ominaisuudesta HP 1 on pantava merkille, että jätepuitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätetään ’käytöstä poistetut räjähteet’ (ks. 3.1.1 jakso). On siis suositeltavaa tarkistaa, sovelletaanko kyseiseen jätteeseen jätepuitedirektiivin ja jäteluettelon sääntöjä.

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää yhtä tai useampaa ainetta, jolle on annettu jokin taulukossa 1 [ks. tämän asiakirjan taulukko 8] esitetyistä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, jäte on arvioitava HP 1:ksi, jos tämä testausmenetelmien mukaan on asianmukaista ja oikeasuhtaista. Jos jonkin aineen, seoksen tai esineen esiintyminen osoittaa, että jäte on räjähtävää, se on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 1 mukaan.”

Jätteelle, jolle on annettu taulukossa 8 oleva vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi ja vaaralauseke, voidaan tehdä testejä sen osoittamiseksi, sisältääkö se vaarallisen ominaisuuden vai ei. Vaihtoehtoisesti kyseistä ainetta sisältävän jätteen voidaan vain olettaa olevan vaarallista ominaisuuden HP 1 mukaan.

Taulukko 8

Taulukko 8

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 1, räjähtävä, mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 1, räjähtävä, mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Unst. Expl. | H200 | Epästabiilit räjähteet |
| Expl. 1.1 | H201 | Räjähde; massaräjähdysvaara. |
| Expl. 1.2 | H202 | Räjähde; vakava sirpalevaara |
| Expl. 1.3 | H203 | Räjähde; palo-, räjähdys- tai sirpalevaara |
| Expl. 1.4 | H204 | Palo- tai sirpalevaara |
| Self-react. A | H240 | Räjähdysvaarallinen kuumennettaessa |
| Org. Perox. A |
| Self-react. B | H241 | Räjähdys- tai palovaarallinen kuumennettaessa |
| Org. Perox. B |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Unst. Expl.

H200

Epästabiilit räjähteet

Epästabiilit räjähteet

Expl. 1.1

H201

Räjähde; massaräjähdysvaara.

Räjähde; massaräjähdysvaara.

Expl. 1.2

H202

Räjähde; vakava sirpalevaara

Räjähde; vakava sirpalevaara

Expl. 1.3

H203

Räjähde; palo-, räjähdys- tai sirpalevaara

Räjähde; palo-, räjähdys- tai sirpalevaara

Expl. 1.4

H204

Palo- tai sirpalevaara

Palo- tai sirpalevaara

Self-react. A

H240

Räjähdysvaarallinen kuumennettaessa

Räjähdysvaarallinen kuumennettaessa

Org. Perox. A

Self-react. B

H241

Räjähdys- tai palovaarallinen kuumennettaessa

Räjähdys- tai palovaarallinen kuumennettaessa

Org. Perox. B

Kun jätteeksi muuttuneen tuotteen tiedetään olevan räjähtävää, myös sitä olisi pidettävä HP 1:nä.

Jotkin aineet voivat olla rajähtäviä tietyissä olosuhteissa. Tällaisia ovat esimerkiksi aineet, joille on annettu vaaralausekekoodi H205 Koko massa voi räjähtää tulessa tai EUH001 Räjähtävää kuivana. Nämä aineet eivät tee jätteestä vaarallista HP 1:n mukaan, mutta niiden esiintyminen jätteessä saattaa aiheuttaa sen, että jätteellä on vaarallinen ominaisuus HP 15. lisätietoja on 1.2.1 jaksossa.

Koko massa voi räjähtää tulessa

Räjähtävää kuivana

Jätettä, joka sisältää ainetta, jolle on annettu vaaralausekekoodi H240 tai H241, olisi pidettävä HP 3:na (syttyvä), ellei jätettä ole luokiteltu vaaralliseksi HP 1:n mukaan.

Kaaviossa 7 esitellään HP 1:n arviointiprosessi (1).

1

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Testimenetelmäasetuksen liitteen osassa A esitellään seuraava testimenetelmä, jota voidaan tarkastella HP 1:n, räjähtävä, arvioinnissa:

| — | A.14. Räjähdysominaisuudet |
| --- | --- |

—

A.14. Räjähdysominaisuudet

Taulukossa 8 lueteltuja aineita sisältävien jätteiden räjähdysominaisuudet olisi testattava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Kemikaaliviraston CLP-ohjeet sisältävät erilliset osiot sellaisten seosten testaamiseksi, jotka sisältävät

| — | orgaanisia peroksideja |
| --- | --- |

—

orgaanisia peroksideja

| — | itsereaktiivisia aineita ja seoksia |
| --- | --- |

—

itsereaktiivisia aineita ja seoksia

| — | räjähteitä. |
| --- | --- |

—

räjähteitä.

CLP-asetuksessa luokitellaan itsereaktiiviset aineet ja seokset yhteen seitsemästä kategoriasta (tyypit A–G), ks. kemikaaliviraston CLP-ohjeet. Orgaanista peroksidia tai itsereaktiivista ainetta sisältävällä jätteellä, joka on testauksen perusteella luokiteltu kuuluvaksi tyyppiin A (H240) tai tyyppiin B (H241), on ominaisuus HP 1. Jos näin ei ole, tyyppiin C, D, E tai F (H242) kuuluvaksi luokitellulla jätteellä on ominaisuus HP 3.

Jos jäte sisältää jotain muuta taulukossa 8 mainittua ainetta ja jos jäte on testauksen perusteella luokiteltu epästabiiliksi räjähteeksi (H200), tai kuuluvaksi jaksoon 1.1(H201), 1.2(H202), 1.3(H203) tai 1.4(H204), sillä on ominaisuus HP 1.

Liitteen 1 1.4.7 jaksossa esitetään yksityiskohtainen esimerkki orgaanisten peroksidien arvioinnista HP 1:n mukaisesti.

3.2   
  Ominaisuuden HP 2 määrittäminen: Hapettava

Ominaisuuden HP 2 määrittäminen: Hapettava

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

HP 2 määritellään jätepuitedirektiivin liitteessä III ’hapettavaksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka yleensä happea luovuttamalla voivat aiheuttaa tai edistää muiden materiaalien palamista”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää yhtä tai useampaa ainetta, jolle on annettu jokin taulukossa 2 [ks. tämän asiakirjan taulukko 9] esitetyistä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, jäte on arvioitava HP 2:ksi, jos tämä testausmenetelmien mukaan on asianmukaista ja oikeasuhtaista. Jos jonkin aineen esiintyminen osoittaa, että jäte on hapettavaa, se on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 2 mukaan.”

Jätteelle, joka sisältää aineita, joille on annettu taulukossa 9 vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi ja vaaralauseke, voidaan tehdä testejä sen osoittamiseksi, onko sillä kyseinen vaarallinen ominaisuus. Vaihtoehtoisesti kyseisiä aineita sisältävän jätteen voidaan vain olettaa olevan vaarallista ominaisuuden HP 2 mukaan.

Taulukko 9

Taulukko 9

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 2, hapettava, mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 2, hapettava, mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Ox. Gas 1 | H270 | Aiheuttaa tulipalon vaaran tai edistää tulipaloa; hapettava |
| Ox. Liq. 1 | H271 | Aiheuttaa tulipalo- tai räjähdysvaaran; voimakkaasti hapettava |
| Ox. Sol. 1 |
| Ox. Liq. 2
  Ox. Liq. 3 | H272 | Voi edistää tulipaloa; hapettava |
| Ox. Sol. 2
  Ox. Sol. 3 |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Ox. Gas 1

H270

Aiheuttaa tulipalon vaaran tai edistää tulipaloa; hapettava

Aiheuttaa tulipalon vaaran tai edistää tulipaloa; hapettava

Ox. Liq. 1

H271

Aiheuttaa tulipalo- tai räjähdysvaaran; voimakkaasti hapettava

Aiheuttaa tulipalo- tai räjähdysvaaran; voimakkaasti hapettava

Ox. Sol. 1

Ox. Liq. 2

Ox. Liq. 3

H272

Voi edistää tulipaloa; hapettava

Voi edistää tulipaloa; hapettava

Ox. Sol. 2

Ox. Sol. 3

Silloin kun

| — | jäte sisältää vain yhtä näistä aineista |
| --- | --- |

—

jäte sisältää vain yhtä näistä aineista

| — | tälle aineelle on annettu erityinen pitoisuusraja CLP-asetuksen liitteen VI osan 3 taulukossa 3 (On syytä panna merkille, ettei tähän vaaraluokkaan sovelleta yleisiä pitoisuusrajoja.) |
| --- | --- |

—

tälle aineelle on annettu erityinen pitoisuusraja CLP-asetuksen liitteen VI osan 3 taulukossa 3 (On syytä panna merkille, ettei tähän vaaraluokkaan sovelleta yleisiä pitoisuusrajoja.)

| — | tämän aineen määrä jätteessä alittaa kyseisen pitoisuusrajan |
| --- | --- |

—

tämän aineen määrä jätteessä alittaa kyseisen pitoisuusrajan

voidaan olettaa, ettei jäte ole vaarallista ominaisuuden HP 2 mukaan.

Esimerkkinä mainitaan typpihappo, joka on luokiteltu H272:ksi, Ox. Liq. 3, ja jonka erityinen pitoisuusraja on ≥ 65 %. Jos jätteen typpihappopitoisuus on yli 65 prosenttia, jäte on luokiteltava HP 2:ksi (sen lisäksi, että se luokitellaan HP 8:ksi). Ainoa muu aine, jolle on CLP-asetukseen liittyvään 10. mukautukseen (ATP) (2) mennessä annettu hapettavien ominaisuuksien erityinen pitoisuusraja, on vetyperoksidi, jonka pitoisuusraja on 50 prosenttia.

2

Hapettavien kaasujen laskentamenetelmä

Hapettavien kaasujen laskentamenetelmä

Jos jäte sisältää vaaralausekkeeseen H270 luokiteltua ainetta, on mahdollista laskea, onko jätteellä ominaisuus HP 2. Laskentamenetelmä on standardin ISO 10156 (sellaisena kuin se on muutettuna) mukainen ja sitä on sovellettava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Kaaviossa 8 esitellään HP 2:n arviointiprosessi (3).

3

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Testimenetelmäasetuksen liitteen osassa A esitellään seuraava testimenetelmä, jota voidaan tarkastella ominaisuuden HP 2, hapettava, arvioinnissa:

| — | A.17. Hapettavat ominaisuudet (kiinteät aineet) |
| --- | --- |

—

A.17. Hapettavat ominaisuudet (kiinteät aineet)

| — | A.21. Hapettavat ominaisuudet (nesteet) |
| --- | --- |

—

A.21. Hapettavat ominaisuudet (nesteet)

Taulukossa 9 lueteltuja aineita sisältävien jätteiden hapettavuutta koskevat ominaisuudet olisi testattava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti. Kemikaaliviraston CLP-ohjeet sisältävät erilliset osiot sellaisten seosten testaamiseksi, jotka sisältävät

| — | hapettavia kaasuja |
| --- | --- |

—

hapettavia kaasuja

| — | hapettavia nesteitä |
| --- | --- |

—

hapettavia nesteitä

| — | hapettavia kiinteitä aineita. |
| --- | --- |

—

hapettavia kiinteitä aineita.

Hapettavaa ainetta sisältävällä jätteellä, joka on testauksen perusteella luokiteltu H270:ksi, H271:ksi tai H272:ksi, on ominaisuus HP 2.

3.3   
  Ominaisuuden HP 3 määrittäminen: Syttyvä

Ominaisuuden HP 3 määrittäminen: Syttyvä

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

HP 3 määritellään jätepuitedirektiivin liitteessä III ’syttyväksi’ kuudessa luetelmakohdassa:

—   
  ”syttyvä nestemäinen jäte
  :

—   
  syttyvä pyroforinen neste ja kiinteä jäte
  :

—   
  syttyvä kiinteä jäte
  :

—   
  syttyvä kaasumainen jäte
  :

—   
  veden kanssa reagoiva jäte
  :

—   
  muu syttyvä jäte
  :

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää yhtä tai useampaa seuraavaa ainetta, jolle on annettu jokin taulukossa 3 [ks. tämän asiakirjan taulukko 10] esitetyistä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, jäte on arvioitava testausmenetelmien mukaan, jos tämä on asianmukaista ja oikeasuhtaista. Jos jonkin aineen esiintyminen osoittaa, että jäte on syttyvää, se on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 3 mukaan.”

Jätteelle, joka sisältää aineita, joille on annettu taulukossa 10 vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi ja vaaralauseke, voidaan tehdä testejä sen osoittamiseksi, onko sillä kyseinen vaarallinen ominaisuus. Vaihtoehtoisesti kyseisiä aineita (enemmän kuin vähäisiä jäämiä) sisältävän jätteen voidaan olettaa olevan vaarallista ominaisuuden HP 3 mukaan.

Taulukko 10

Taulukko 10

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 3, syttyvä, mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 3, syttyvä, mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Flam. Gas 1 | H220 | Erittäin helposti syttyvä kaasu |
| Flam. Gas 2 | H221 | Syttyvä kaasu |
| Aerosol 1 | H222 | Erittäin helposti syttyvä aerosoli |
| Aerosol 2 | H223 | Syttyvä aerosoli |
| Flam. Liq. 1 | H224 | Erittäin helposti syttyvä neste ja höyry |
| Flam. Liq.2 | H225 | Helposti syttyvä neste ja höyry |
| Flam. Liq. 3 | H226 | Syttyvä neste ja höyry |
| Flam. Sol. 1
  Flam. Sol. 2 | H228 | Syttyvä kiinteä aine |
| Self-react. CD
  Self-react. EF
  Org. Perox. CD
  Org. Perox. EF | H242 | Palovaarallinen kuumennettaessa |
| Pyr. Liq. 1
  Pyr. Sol. 1 | H250 | Syttyy itsestään palamaan joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa |
| Self-heat.1 | H251 | Itsestään kuumeneva; voi syttyä palamaan |
| Self-heat. 2 | H252 | Suurina määrinä itsestään kuumeneva; voi syttyä palamaan |
| Water-react. 1 | H260 | Kehittää itsestään syttyviä kaasuja veden kanssa |
| Water-react. 2
  Water-react. 3 | H261 | Kehittää syttyviä kaasuja veden kanssa |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Flam. Gas 1

H220

Erittäin helposti syttyvä kaasu

Flam. Gas 2

H221

Syttyvä kaasu

Aerosol 1

H222

Erittäin helposti syttyvä aerosoli

Aerosol 2

H223

Syttyvä aerosoli

Flam. Liq. 1

H224

Erittäin helposti syttyvä neste ja höyry

Flam. Liq.2

H225

Helposti syttyvä neste ja höyry

Flam. Liq. 3

H226

Syttyvä neste ja höyry

Flam. Sol. 1

Flam. Sol. 2

H228

Syttyvä kiinteä aine

Self-react. CD

Self-react. EF

Org. Perox. CD

Org. Perox. EF

H242

Palovaarallinen kuumennettaessa

Pyr. Liq. 1

Pyr. Sol. 1

H250

Syttyy itsestään palamaan joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa

Self-heat.1

H251

Itsestään kuumeneva; voi syttyä palamaan

Self-heat. 2

H252

Suurina määrinä itsestään kuumeneva; voi syttyä palamaan

Water-react. 1

H260

Kehittää itsestään syttyviä kaasuja veden kanssa

Water-react. 2

Water-react. 3

H261

Kehittää syttyviä kaasuja veden kanssa

Jos jäte sisältää vaaralausekkeisiin H220 tai H221 luokiteltuja aineita, on mahdollista laskea, onko jätteellä ominaisuus HP 3 (neljäs luetelmakohta). Laskentamenetelmä on standardin ISO 10156 mukainen ja sitä on sovellettava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Jos jäte sisältää vaaralausekkeisiin H260 tai H261 luokiteltua ainetta eli jos kyseessä on aine, joka pystyy luovuttamaan helposti syttyvää kaasua yli litran aineen kilogrammaa kohden tunnissa vettä lisättäessä, on mahdollista laskea jätteen sisältämän aineen vähimmäispitoisuus, joka tekisi siitä vaarallisen ominaisuuden HP 3 mukaan (viides luetelmakohta). Kun pitoisuus jää tämän alle, jätettä ei pidetä vaarallisena ominaisuuden HP 3 mukaan (viides luetelmakohta). Kun vähintään vähimmäispitoisuus on saavutettu, jätteen katsotaan olevan vaarallista HP 3:n mukaan tai sitä testataan. Esimerkkejä aineista ja laskelmista on Yhdistyneen kuningaskunnan oppaassa ja niitä esitellään seuraavassa jaksossa.

Jaksossa 1.4.7 on lyhyt esimerkki HP 1:n arviointiin perustuvasta orgaanisten peroksidien arvioinnista HP 3:n mukaisesti. Kaaviossa 9 esitellään HP 3:n määrittämisprosessi (4).

4

Image

HP 3:n laskentamenetelmä (viides luetelmakohta)

HP 3:n laskentamenetelmä (viides luetelmakohta)

Kuten edellä on todettu, jos jäte sisältää turvalausekekoodiin H260 tai H261 luokiteltua ainetta, se pystyy luovuttamaan helposti syttyvää kaasua yli litran aineen kilogrammaa kohden tunnissa vettä lisättäessä.

Jos jäte sisältää turvalausekekoodiin H260 tai H261 luokiteltua ainetta, on mahdollista laskea jätteen sisältämän aineen vähimmäispitoisuus, joka tekisi siitä vaarallisen ominaisuuden HP 3 mukaan (viides luetelmakohta). Tässä laskentamenetelmässä lasketaan stoikiometrian perusteella, kuinka paljon reaktiivista ainetta tarvitaan yhden syttyvän kaasulitran tuottamiseen käyttämällä yhden kaasumoolin tilavuutta vakiopaineessa ja -lämpötilassa. Yhden litran pitoisuusraja on otettu testausmenetelmästä A.12. Syttyvyys (kosketus veden kanssa) testimenetelmäasetuksen liitteen osan A mukaisesti.

Kun pitoisuus jää tämän alle, jäte ei ole vaarallista ominaisuuden HP 3 perusteella (viides luetelmakohta). Kun vähintään vähimmäispitoisuus on saavutettu, jätteen oletetaan olevan vaarallista HP 3:n mukaan tai sitä on testattava. Laskuesimerkki on peräisin Yhdistyneen kuningaskunnan oppaasta ja se esitellään alla olevassa laatikossa 3 (5).

5

| HP 3:n laskentamenetelmä (viides luetelmakohta)









  1. | Kirjoita tasapainotettu reaktioyhtälö, jossa syntyy kaasua. Tämän yhtälön yleisen muodon pitäisi olla seuraava:











  rR | + | wW | → | pP | + | gG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

HP 3:n laskentamenetelmä (viides luetelmakohta)

HP 3:n laskentamenetelmä (viides luetelmakohta)

1.

Kirjoita tasapainotettu reaktioyhtälö, jossa syntyy kaasua. Tämän yhtälön yleisen muodon pitäisi olla seuraava:

rR

+

wW

→

pP

+

gG

jossa R on koodin H260/261 mukaan luokiteltu aine, W on vesi, P on reaktiotuote ja G on vapautunut kaasu; r, w, p ja g ovat stoikiometrisiä suhteita, jotka tasapainottavat yhtälön.

| 2. | Määritä yhtälön aineiden molekyylipainot ja stoikiometriset suhteet. |
| --- | --- |

2.

Määritä yhtälön aineiden molekyylipainot ja stoikiometriset suhteet.

| 3. | Jaa (r × R:n moolimassa) (g × 22,4):llä. Tämä antaa tulokseksi R:n massan, joka tuottaa yhden litran kaasua. Yksi mooli kaasua vie vakiolämpötilassa ja -paineessa 22,4 litraa tilaa. |
| --- | --- |

3.

Jaa (r × R:n moolimassa) (g × 22,4):llä. Tämä antaa tulokseksi R:n massan, joka tuottaa yhden litran kaasua. Yksi mooli kaasua vie vakiolämpötilassa ja -paineessa 22,4 litraa tilaa.

| 4. | Jaa tämä (gramma)määrä 1 000:lla (muuntaaksesi sen kilogrammoiksi) ja kerro se 100:lla, niin saat massaosuuden ja tämän myötä aineen R vähimmäispitoisuuden, jonka mukaan se luetaan HP 3:ksi (viides luetelmakohta).
  Laskuesimerkki: jäte sisältää alumiinikarbidia. Alumiinikarbidi on koodiin H260 luokiteltu aine, joka reagoidessaan veden kanssa luovuttaa metaanikaasua.











  Al4C3 | + | 6H2O | → | 2Al2O3 | + | 3CH4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| alumiinikarbidi | | vesi | | alumiinioksidi | | metaani |
| 144 g | | 18 g | | 102 g | | 16 g |
| 1 mol | | 6 mol | | 2 mol | | 3 mol |

4.

Jaa tämä (gramma)määrä 1 000:lla (muuntaaksesi sen kilogrammoiksi) ja kerro se 100:lla, niin saat massaosuuden ja tämän myötä aineen R vähimmäispitoisuuden, jonka mukaan se luetaan HP 3:ksi (viides luetelmakohta).

Laskuesimerkki: jäte sisältää alumiinikarbidia. Alumiinikarbidi on koodiin H260 luokiteltu aine, joka reagoidessaan veden kanssa luovuttaa metaanikaasua.

Al4C3

4

3

+

6H2O

2

→

2Al2O3

2

3

+

3CH4

4

alumiinikarbidi

vesi

alumiinioksidi

metaani

144 g

18 g

102 g

16 g

1 mol

6 mol

2 mol

3 mol

r = 1 mooli Al4C3:a, R = 144 g; g = 3 moolia CH4:ää.

4

3

4

Alumiinikarbidin pitoisuusraja jätteessä = [144 / (3 × 22,4)] / 1 000 × 100, joka on 0,21 % (noin 0,2 %).

| Laatikko 3: | HP 3:n laskentamenetelmä (viides luetelmakohta) |
| --- | --- |

Laatikko 3:

Laatikko 3:

HP 3:n laskentamenetelmä (viides luetelmakohta)

Taulukossa 11 annetaan joidenkin koodiin H260 ja H261 luokiteltuja aineita koskevasta laskennasta johdetut raja-arvot.

Taulukko 11

Taulukko 11

Esimerkkejä aineista, jotka voivat aiheuttaa jätteelle ominaisuuden HP 3 (viides luetelmakohta), ja niiden kynnyspitoisuudet
   (6)

Esimerkkejä aineista, jotka voivat aiheuttaa jätteelle ominaisuuden HP 3 (viides luetelmakohta), ja niiden kynnyspitoisuudet

6

| Aineen nimi | Ominaisuuteen HP 3 liittyvät vaaralausekekoodit (viides luetelmakohta) | Yhtälö | H3-A:ksi luokiteltavan jätteen pitoisuusraja (5. luetelmakohta) (%) (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Litiumparit ja -paristot | H260 | 2Li + 2H2O → 2LiOH + H2 | 0,1 |
| Natrium | H260 | 2Na + 2H2O → 2NaOH + H2 | 0,2 |
| Magnesiumjauhe (pyroforinen) | H261 | Mg + 2H2O → Mg(OH)2 + H2 | 0,1 |
| Alumiinijauhe (pyroforinen)
  Alumiinijauhe (stabiloitu) | H261 | 2Al + 6H2O → 2Al(OH)3 + 3H2 | 0,1 |
| Kalium | H260 | 2K + 2H2O → 2KOH + H2 | 0,4 |
| Kalsium | H261 | Ca + 2H2O → Ca(OH)2 + H2 | 0,2 |
| Sinkkijauhe / sinkkipöly (pyroforinen) | H260 | Zn + 2H2O → Zn(OH)2 + H2 | 0,3 |
| Zirkoniumjauhe (pyroforinen) | H260 | Zr + 4H2O → Zr(OH)4 + 2H2 | 0,2 |
| Alumiinikarbidi | H260 | Al4C3 + 6H2O → 2Al2O3 + 3CH4 | 0,2 |
| Litiumalumiinihydridi | H260 | LiAlH4+ H2O → LiAl(OH)2 + 4H2 | 0,1 |
| Natriumhydridi | H260 | NaH + H2O → NaOH + H2 | 0,1 |
| Kalsiumhydridi | H260 | CaH2 + 2H2O → Ca(OH)2 + 2H2 | 0,1 |
| Kalsiumkarbidi | H260 | CaC2 + H2O → Ca(OH)2 + C2H2 | 0,3 |
| Kalsiumfosfidi | H260 | Ca3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Ca(OH)2 | 0,4 |
| Alumiinifosfidi | H260 | AlP + 3H2O → PH3 + Al(OH)3 | 0,3 |
| Magnesiumfosfidi | H260 | Mg3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Mg(OH)2 | 0,3 |
| Trisinkkidifosfidi | H260 | Zn3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Zn(OH)2 | 0,6 |
| Dietyyli(etyylidimetyylisilanolaatti)alumiini | H260 | (C2H5)2Si(CH3)2C2H5Al + 2H2O → 2C2H6 + Al(OH)2Si(CH3)2C2H5 | 0,4 |

Aineen nimi

Ominaisuuteen HP 3 liittyvät vaaralausekekoodit (viides luetelmakohta)

Yhtälö

H3-A:ksi luokiteltavan jätteen pitoisuusraja (5. luetelmakohta) (%) (7)

7

Litiumparit ja -paristot

H260

2Li + 2H2O → 2LiOH + H2

2

2

0,1

Natrium

H260

2Na + 2H2O → 2NaOH + H2

2

2

0,2

Magnesiumjauhe (pyroforinen)

H261

Mg + 2H2O → Mg(OH)2 + H2

2

2

2

0,1

Alumiinijauhe (pyroforinen)

Alumiinijauhe (stabiloitu)

H261

2Al + 6H2O → 2Al(OH)3 + 3H2

2

3

2

0,1

Kalium

H260

2K + 2H2O → 2KOH + H2

2

2

0,4

Kalsium

H261

Ca + 2H2O → Ca(OH)2 + H2

2

2

2

0,2

Sinkkijauhe / sinkkipöly (pyroforinen)

H260

Zn + 2H2O → Zn(OH)2 + H2

2

2

2

0,3

Zirkoniumjauhe (pyroforinen)

H260

Zr + 4H2O → Zr(OH)4 + 2H2

2

4

2

0,2

Alumiinikarbidi

H260

Al4C3 + 6H2O → 2Al2O3 + 3CH4

4

3

2

2

3

4

0,2

Litiumalumiinihydridi

H260

LiAlH4+ H2O → LiAl(OH)2 + 4H2

4

2

2

2

0,1

Natriumhydridi

H260

NaH + H2O → NaOH + H2

2

2

0,1

Kalsiumhydridi

H260

CaH2 + 2H2O → Ca(OH)2 + 2H2

2

2

2

2

0,1

Kalsiumkarbidi

H260

CaC2 + H2O → Ca(OH)2 + C2H2

2

2

2

2

2

0,3

Kalsiumfosfidi

H260

Ca3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Ca(OH)2

3

2

2

3

2

0,4

Alumiinifosfidi

H260

AlP + 3H2O → PH3 + Al(OH)3

2

3

3

0,3

Magnesiumfosfidi

H260

Mg3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Mg(OH)2

3

2

2

3

2

0,3

Trisinkkidifosfidi

H260

Zn3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Zn(OH)2

3

2

2

3

2

0,6

Dietyyli(etyylidimetyylisilanolaatti)alumiini

H260

(C2H5)2Si(CH3)2C2H5Al + 2H2O → 2C2H6 + Al(OH)2Si(CH3)2C2H5

2

5

2

3

2

2

5

2

2

6

2

3

2

2

5

0,4

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Testimenetelmäasetuksen liitteen osassa A esitellään seuraava testimenetelmä, jota voidaan tarkastella HP 3:n, syttyvä, arvioinnissa:

| — | A.10. Syttyvyys (kiinteät aineet) |
| --- | --- |

—

A.10. Syttyvyys (kiinteät aineet)

| — | A.11. Syttyvyys (kaasut) |
| --- | --- |

—

A.11. Syttyvyys (kaasut)

| — | A.12. Syttyvyys (kosketus veden kanssa) |
| --- | --- |

—

A.12. Syttyvyys (kosketus veden kanssa)

Taulukossa 10 lueteltuja aineita sisältävien jätteiden syttyvyysominaisuudet olisi testattava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti. Kemikaaliviraston CLP-ohjeet sisältävät erilliset osiot sellaisten seosten testaamiseksi, jotka sisältävät

| — | syttyviä kaasuja |
| --- | --- |

—

syttyviä kaasuja

| — | aerosoleja |
| --- | --- |

—

aerosoleja

| — | syttyviä nesteitä |
| --- | --- |

—

syttyviä nesteitä

| — | syttyviä kiinteitä aineita |
| --- | --- |

—

syttyviä kiinteitä aineita

| — | itsereaktiivisia aineita ja seoksia |
| --- | --- |

—

itsereaktiivisia aineita ja seoksia

| — | pyroforisia nesteitä |
| --- | --- |

—

pyroforisia nesteitä

| — | pyroforisia kiinteitä aineita |
| --- | --- |

—

pyroforisia kiinteitä aineita

| — | itsestään kuumenevia aineita ja seoksia |
| --- | --- |

—

itsestään kuumenevia aineita ja seoksia

| — | veden kanssa reagoivia aineita |
| --- | --- |

—

veden kanssa reagoivia aineita

| — | orgaanisia peroksideja (2.15). |
| --- | --- |

—

orgaanisia peroksideja (2.15).

3.4   
  Ominaisuuden HP 4 määrittäminen: Ärsyttävä – ihoärsytys ja silmävaurio

Ominaisuuden HP 4 määrittäminen: Ärsyttävä – ihoärsytys ja silmävaurio

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

HP 4 määritellään jätepuitedirektiivin liitteessä III ’ärsyttäväksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka voivat aiheuttaa ihoärsytystä tai silmävaurion.”

HP 4 liittyy ominaisuuteen HP 8, syövyttävä, koska kumpikin ominaisuus viittaa kudoksille mahdollisesti aiheutuviin, vakavuudeltaan eriasteisiin vaaroihin tai vaurioihin. Jaksossa 3.8 on lisätietoja ominaisuudesta HP 8.

Huomaa, että

| — | ärsyttäviä aineita sisältävässä vaarallisessa jätteessä voi olla ärsyttäviä ominaisuuksia (pitoisuudesta riippuen) |
| --- | --- |

—

ärsyttäviä aineita sisältävässä vaarallisessa jätteessä voi olla ärsyttäviä ominaisuuksia (pitoisuudesta riippuen)

| — | syövyttäviä aineita sisältävässä vaarallisessa jätteessä voi olla joko syövyttäviä tai ärsyttäviä ominaisuuksia pitoisuudesta riippuen. |
| --- | --- |

—

syövyttäviä aineita sisältävässä vaarallisessa jätteessä voi olla joko syövyttäviä tai ärsyttäviä ominaisuuksia pitoisuudesta riippuen.

Joidenkin aineiden aiheuttama mekaaninen ärsytys ei sisälly HP 4:n määritelmään.

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

| | ”Kun jäte sisältää raja-arvoa suurempina pitoisuuksina yhtä tai useampaa ainetta, jolle on annettu jokin seuraavista vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, ja yksi tai useampi seuraavista pitoisuusrajoista saavutetaan tai ylittyy, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan. |
| --- | --- |

”Kun jäte sisältää raja-arvoa suurempina pitoisuuksina yhtä tai useampaa ainetta, jolle on annettu jokin seuraavista vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, ja yksi tai useampi seuraavista pitoisuusrajoista saavutetaan tai ylittyy, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan.

”Kun jäte sisältää raja-arvoa suurempina pitoisuuksina yhtä tai useampaa ainetta, jolle on annettu jokin seuraavista vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, ja yksi tai useampi seuraavista pitoisuusrajoista saavutetaan tai ylittyy, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan.

| | Raja-arvo, joka on otettava huomioon arvioitaessa vaarakategorioita Skin corr. 1A (H314), Skin irrit. 2 (H315) ja Eye dam. 1 (H318) ja Eye irrit. 2 (H319), on 1 prosentti. |
| --- | --- |

Raja-arvo, joka on otettava huomioon arvioitaessa vaarakategorioita Skin corr. 1A (H314), Skin irrit. 2 (H315) ja Eye dam. 1 (H318) ja Eye irrit. 2 (H319), on 1 prosentti.

Raja-arvo, joka on otettava huomioon arvioitaessa vaarakategorioita Skin corr. 1A (H314), Skin irrit. 2 (H315) ja Eye dam. 1 (H318) ja Eye irrit. 2 (H319), on 1 prosentti.

| | Jos kaikkien vaarakategoriaan Skin corr. 1A (H314) luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 1 prosentti, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan. |
| --- | --- |

Jos kaikkien vaarakategoriaan Skin corr. 1A (H314) luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 1 prosentti, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan.

Jos kaikkien vaarakategoriaan Skin corr. 1A (H314) luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 1 prosentti, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan.

| | Jos kaikkien koodiin H318 luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 10 prosenttia, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan. |
| --- | --- |

Jos kaikkien koodiin H318 luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 10 prosenttia, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan.

Jos kaikkien koodiin H318 luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 10 prosenttia, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan.

| | Jos kaikkien koodeihin H315 ja H319 luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 20 prosenttia, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan. |
| --- | --- |

Jos kaikkien koodeihin H315 ja H319 luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 20 prosenttia, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan.

Jos kaikkien koodeihin H315 ja H319 luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on vähintään 20 prosenttia, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 4 mukaan.

| | On huomattava, että jätteet, jotka sisältävät aineita, jotka on luokiteltu koodiin H314 (Skin corr. 1A, 1B tai 1C) vähintään 5 prosentin suuruisina määrinä, luokitellaan vaarallisiksi ominaisuuden HP 8 mukaan. Ominaisuutta HP 4 ei sovelleta, jos jäte luokitellaan ominaisuuden HP 8 mukaan.” |
| --- | --- |

On huomattava, että jätteet, jotka sisältävät aineita, jotka on luokiteltu koodiin H314 (Skin corr. 1A, 1B tai 1C) vähintään 5 prosentin suuruisina määrinä, luokitellaan vaarallisiksi ominaisuuden HP 8 mukaan. Ominaisuutta HP 4 ei sovelleta, jos jäte luokitellaan ominaisuuden HP 8 mukaan.”

On huomattava, että jätteet, jotka sisältävät aineita, jotka on luokiteltu koodiin H314 (Skin corr. 1A, 1B tai 1C) vähintään 5 prosentin suuruisina määrinä, luokitellaan vaarallisiksi ominaisuuden HP 8 mukaan. Ominaisuutta HP 4 ei sovelleta, jos jäte luokitellaan ominaisuuden HP 8 mukaan.”

Taulukko 12

Taulukko 12

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 4 mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 4 mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja (aineiden kokonaismäärä) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skin Corr. 1A | H314 | Voimakkaasti ihoa syövyttävää ja silmiä vaurioittavaa | ≥ 1 % ja < 5 % |
| Eye Dam. 1 | H318 | Vaurioittaa vakavasti silmiä | ≥ 10 % |
| Skin irrit. 2
  sekä
  Eye irrit. 2 | H315
  sekä
  H319 | Ärsyttää ihoa
  sekä
  Ärsyttää voimakkaasti silmiä | ≥ 20 % (8) |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja (aineiden kokonaismäärä)

Skin Corr. 1A

H314

Voimakkaasti ihoa syövyttävää ja silmiä vaurioittavaa

≥ 1 % ja < 5 %

Eye Dam. 1

H318

Vaurioittaa vakavasti silmiä

≥ 10 %

Skin irrit. 2

sekä

Eye irrit. 2

H315

sekä

H319

Ärsyttää ihoa

sekä

Ärsyttää voimakkaasti silmiä

≥ 20 % (8)

8

Liitteessä 1.4.4 esitetään esimerkki kalsiumoksidia (CaO) ja kalsiumhydroksidia (CA(OH)2) sisältävän jätteen arvioinnista ominaisuuden HP 4:n mukaisesti.

2

Kun kyse on jätteestä, joka sisältää vaaralausekekoodiin H314 Skin Corr.1A, 1B tai 1C luokiteltua ainetta ≥ 5 prosentin pitoisuutena, tarkastele myös ominaisuutta HP 8, syövyttävä, (liite 3.8), sillä tämä jäte olisi luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 8 eikä ominaisuuden HP 4 mukaan.

Edellä mainittuja pitoisuusrajoja sovelletaan tunnettuihin jäteainesosiin. Tietyistä jätteistä voi olla vaikea tunnistaa kaikkia niiden sisältämiä aineita. Jos jätettä ei luokitella ärsyttäväksi tunnettujen aineiden perusteella ja jos jotkin aineet ovat vielä tuntemattomia, arviointia varten olisi käytettävä jätteen pH-arvoa (ks. kaavio 10).

Jäte, jonka pH-arvo on ≤ 2 tai ≥ 11,5, olisi luokiteltava HP 8:n mukaan syövyttäväksi, paitsi jos

| — | luokittelu ominaisuuden syövyttävä mukaan ei ole perusteltua happo- tai emäskapasiteettitestin perusteella |
| --- | --- |

—

luokittelu ominaisuuden syövyttävä mukaan ei ole perusteltua happo- tai emäskapasiteettitestin perusteella

| — | muut in vitro -testit tai kerta-altistumisesta tai toistuvasta altistumisesta saadut ihmisiä ja eläimiä koskevat tiedot ovat vahvistaneet, ettei luokittelu ominaisuuden ärsyttävä tai syövyttävä mukaan sovellu. |
| --- | --- |

—

muut in vitro -testit tai kerta-altistumisesta tai toistuvasta altistumisesta saadut ihmisiä ja eläimiä koskevat tiedot ovat vahvistaneet, ettei luokittelu ominaisuuden ärsyttävä tai syövyttävä mukaan sovellu.

Happo- tai emäskapasiteettitestissä mitataan jätteen puskurikapasiteettia (9).

9

Raja-arvot

Raja-arvot

Arvioon sovelletaan seuraavia raja-arvoja:

| — | koodien H314, H315, H318 ja H319 osalta raja-arvo on yksi prosentti. |
| --- | --- |

—

koodien H314, H315, H318 ja H319 osalta raja-arvo on yksi prosentti.

Sellaista yksittäistä ainetta, joka esiintyy tätä raja-arvoa vähäisempänä pitoisuutena, ei ole sisällytetty taulukossa 12 ja kaaviossa 10 esitettyihin kokonaispitoisuuksiin.

Kaaviossa 10 esitellään HP 4:n arviointiprosessi (10).

10

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Jätteen ominaisuuden HP 4 arviointi on tehtävä seuraavien perusteella:

| — | eri aineiden yksilöinti jätteessä |
| --- | --- |

—

eri aineiden yksilöinti jätteessä

| — | niiden luokitus |
| --- | --- |

—

niiden luokitus

| — | viittaus jätepuitedirektiivin liitteessä III mainittuihin pitoisuusrajoihin. |
| --- | --- |

—

viittaus jätepuitedirektiivin liitteessä III mainittuihin pitoisuusrajoihin.

Jos tämän vaarallisuusominaisuuden määrittämiseksi harkitaan testausta, taulukossa 12 lueteltuja aineita sisältävän jätteen ärsyttävyysominaisuudet olisi testattava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti. Tämän arvioinnin perusteella koodiin H315, H318 tai H319 luokiteltua seosta pidetään HP 4:nä.

Jos testausta harkitaan, on suositeltavaa tehdä happo- tai emäskapasiteettitesti ja in vitro -testi. Yhdistyneen kuningaskunnan oppaassa esitetään esimerkki happo- tai emäskapasiteettitestin ja in vitro -testin yhdistämisestä yleiseen testaukseen.

Kuten edellä on selostettu, happo- tai emäskapasiteettitestissä mitataan jätteen puskurikapasiteettia.

Testimenetelmäasetuksen liitteen osassa B esitellään seuraava testimenetelmä, jota voidaan tarkastella HP 4:n, ärsyttävä, arvioinnissa:

| — | B.46 In vitro -ihoärsyttävyys: rekonstruoidun ihmisorvaskeden testimenetelmä |
| --- | --- |

—

B.46 In vitro -ihoärsyttävyys: rekonstruoidun ihmisorvaskeden testimenetelmä

Testimenetelmäasetuksessa esitetyt testimenetelmät, jotka perustuvat eläinkokeisiin, eivät ole asianmukaisia (11).

11

Tietoa muista in vitro -menetelmistä on saatavilla muista lähteistä, kuten vaihtoehtoisia tutkimusmenetelmiä edistävästä Euroopan unionin vertailulaboratoriosta (12).

12

Jos jätteen vaaraominaisuus on arvioitu testillä ja käyttämällä jätepuitedirektiivin liitteessä III ilmoitettuja vaarallisten aineiden pitoisuuksia, testin tulosten olisi jäätävä voimaan.

3.5   
  Ominaisuuden HP 5 määrittäminen: Elinkohtainen myrkyllisyys (STOT) / aspiraatiovaara

Ominaisuuden HP 5 määrittäminen: Elinkohtainen myrkyllisyys (STOT) / aspiraatiovaara

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteessä III ominaisuus HP 5 ’Elinkohtainen myrkyllisyys (STOT) / aspiraatiovaara’ määritellään seuraavasti:

”jätteet, jotka voivat olla elinkohtaisesti myrkyllisiä joko kerta-altistumisen tai toistuvan altistumisen seurauksena tai jotka aiheuttavat välittömiä myrkytysvaikutuksia aspiraation seurauksena.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää yhtä tai useampaa ainetta, jolle on annettu jokin tai joitakin taulukossa 4 [ks. tämän asiakirjan taulukko 13] esitetyistä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, ja yksi tai useampi taulukossa 4 [ks. tämän asiakirjan taulukko 13] esitetyistä pitoisuusrajoista saavutetaan tai ylittyy, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 5 mukaan. Kun elinkohtaisesti myrkylliseksi luokiteltuja aineita esiintyy jätteessä, yksittäistä ainetta on esiinnyttävä vähintään jätteelle asetetun pitoisuusrajan verran, jotta jäte voidaan luokitella vaaralliseksi ominaisuuden HP 5 mukaan.

Kun jäte sisältää yhtä tai useampaa ainetta, joka on luokiteltu vaarakategoriaan Asp. Tox. 1, ja kyseisten aineiden summa ylittää tai saavuttaa pitoisuusrajan, jäte luokitellaan vaaralliseksi ominaisuuden HP 5 mukaan ainoastaan, jos kinemaattinen viskositeetti kokonaisuudessaan (40 °C:n lämpötilassa) on enintään 20,5 mm2/s
   (13).

Taulukko 13

Taulukko 13

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 5 mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 5 mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja |
| --- | --- | --- | --- |
| STOT SE 1 | H370 | Vahingoittaa elimiä | ≥ 1 % (yksitt.) |
| STOT SE 2 | H371 | Saattaa vahingoittaa elimiä | ≥ 10 % (yksitt.) |
| STOT SE 3 | H335 | Saattaa aiheuttaa hengitysteiden ärsytystä. | ≥ 20 % (yksitt.) |
| STOT RE 1 | H372 | Vahingoittaa elimiä pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa | ≥ 1 % (yksitt.) |
| STOT RE 2 | H373 | Saattaa vahingoittaa elimiä pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa | ≥ 10 % (yksitt.) |
| Asp. Tox. 1 | H304 | Voi olla tappavaa nieltynä ja joutuessaan hengitysteihin | ≥ 10 % (yht.) |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja

STOT SE 1

H370

Vahingoittaa elimiä

≥ 1 % (yksitt.)

STOT SE 2

H371

Saattaa vahingoittaa elimiä

≥ 10 % (yksitt.)

STOT SE 3

H335

Saattaa aiheuttaa hengitysteiden ärsytystä.

≥ 20 % (yksitt.)

STOT RE 1

H372

Vahingoittaa elimiä pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa

≥ 1 % (yksitt.)

STOT RE 2

H373

Saattaa vahingoittaa elimiä pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa

≥ 10 % (yksitt.)

Asp. Tox. 1

H304

Voi olla tappavaa nieltynä ja joutuessaan hengitysteihin

≥ 10 % (yht.)

Liitteen 1 1.4.4 jaksossa esitetään esimerkki kalsiumoksidia (CaO) ja kalsiumhydroksidia (CA(OH)2) sisältävän jätteen arvioinnista HP 5:n mukaisesti.

2

Kaaviossa 11 esitellään HP 5:n määrittämisprosessi (14).

14

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Ominaisuutta HP 5 koskeva jätteen arviointi perustuu seuraaviin seikkoihin:

| — | eri aineiden yksilöinti jätteessä |
| --- | --- |

—

eri aineiden yksilöinti jätteessä

| — | niiden luokitus |
| --- | --- |

—

niiden luokitus

| — | viittaus pitoisuusrajoihin. |
| --- | --- |

—

viittaus pitoisuusrajoihin.

Jos tämän vaarallisuusominaisuuden määrittämisen yhteydessä harkitaan testausta, taulukossa 13 lueteltuja aineita sisältävästä jätteestä olisi arvioitava elinkohtainen myrkyllisyys (STOT) / aspiraatiovaara kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Testimenetelmäasetuksessa esitetyt testimenetelmät, jotka perustuvat eläinkokeisiin, eivät ole asianmukaisia. (15) Tietoa muista in vitro -menetelmistä on saatavilla muista lähteistä, kuten vaihtoehtoisia tutkimusmenetelmiä edistävästä Euroopan unionin vertailulaboratoriosta (16).

15

16

Jos jätteen vaaraominaisuus on arvioitu testillä ja käyttämällä jätepuitedirektiivin liitteessä III ilmoitettuja vaarallisten aineiden pitoisuuksia, testin tulosten olisi jäätävä voimaan.

3.6   
  Ominaisuuden HP 6 määrittäminen: Välitön myrkyllisyys

Ominaisuuden HP 6 määrittäminen: Välitön myrkyllisyys

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteessä III ominaisuus HP 6 ’Välitön myrkyllisyys’ määritellään seuraavasti:

”jätteet, jotka voivat aiheuttaa välittömiä myrkytysvaikutuksia suun tai ihon kautta tai hengitysteitse annosteltuna.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Jos kaikkien jätteen sisältämien sellaisten aineiden pitoisuuksien summa, joille on annettu jokin taulukossa 5 [ks. tämän asiakirjan taulukko 14] esitetyistä välittömän myrkyllisyyden vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, ylittää tai saavuttaa kyseisessä taulukossa annetun kynnysarvon, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 6 mukaan. Kun jäte sisältää useampaa kuin yhtä välittömästi myrkylliseksi luokiteltua ainetta, pitoisuuksien summaa edellytetään ainoastaan samaan vaarakategoriaan kuuluvilta aineilta.”

Raja-arvot

Raja-arvot

Arvioon sovelletaan seuraavia raja-arvoja:

| — | koodien H300, H310, H330, H301, H311 ja H331 osalta: 0,1 % |
| --- | --- |

—

koodien H300, H310, H330, H301, H311 ja H331 osalta: 0,1 %

| — | koodien H302, H312, H332 osalta: 1 % |
| --- | --- |

—

koodien H302, H312, H332 osalta: 1 %

Yksittäistä ainetta, jonka pitoisuus seoksessa on raja-arvoa pienempi, ei sisällytetä sille annettua vaaraluokkaa ja vaarakategoriakoodia koskevien pitoisuuksien summaan.

Taulukko 14

Taulukko 14

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 6 mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 6 mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja
  (aineiden yht.laskettu määrä) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acute Tox. 1 (Oral) | H300 | Tappavaa nieltynä | ≥ 0,1 % |
| Acute Tox. 2 (Oral) | H300 | Tappavaa nieltynä | ≥ 0,25 % |
| Acute Tox. 3 (Oral) | H301 | Myrkyllistä nieltynä | ≥ 5 % |
| Acute Tox. 4 (Oral) | H302 | Haitallista nieltynä | ≥ 25 % |
| Acute Tox. 1 (Dermal) | H310 | Tappavaa joutuessaan iholle | ≥ 0,25 % |
| Acute Tox. 2 (Dermal) | H310 | Tappavaa joutuessaan iholle | ≥ 2,5 % |
| Acute Tox. 3 (Dermal) | H311 | Myrkyllistä joutuessaan iholle | ≥ 15 % |
| Acute Tox. 4 (Dermal) | H312 | Haitallista joutuessaan iholle | ≥ 55 % |
| Acute Tox. 1 (Inhal.) | H330 | Tappavaa hengitettynä | ≥ 0,1 % |
| Acute Tox. 2 (Inhal.) | H330 | Tappavaa hengitettynä | ≥ 0,5 % |
| Acute Tox. 3 (Inhal.) | H331 | Myrkyllistä hengitettynä | ≥ 3,5 % |
| Acute Tox. 4 (Inhal.) | H332 | Haitallista hengitettynä | ≥ 22,5 % |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja

(aineiden yht.laskettu määrä)

Acute Tox. 1 (Oral)

H300

Tappavaa nieltynä

≥ 0,1 %

Acute Tox. 2 (Oral)

H300

Tappavaa nieltynä

≥ 0,25 %

Acute Tox. 3 (Oral)

H301

Myrkyllistä nieltynä

≥ 5 %

Acute Tox. 4 (Oral)

H302

Haitallista nieltynä

≥ 25 %

Acute Tox. 1 (Dermal)

H310

Tappavaa joutuessaan iholle

≥ 0,25 %

Acute Tox. 2 (Dermal)

H310

Tappavaa joutuessaan iholle

≥ 2,5 %

Acute Tox. 3 (Dermal)

H311

Myrkyllistä joutuessaan iholle

≥ 15 %

Acute Tox. 4 (Dermal)

H312

Haitallista joutuessaan iholle

≥ 55 %

Acute Tox. 1 (Inhal.)

H330

Tappavaa hengitettynä

≥ 0,1 %

Acute Tox. 2 (Inhal.)

H330

Tappavaa hengitettynä

≥ 0,5 %

Acute Tox. 3 (Inhal.)

H331

Myrkyllistä hengitettynä

≥ 3,5 %

Acute Tox. 4 (Inhal.)

H332

Haitallista hengitettynä

≥ 22,5 %

Kaaviossa 12 esitellään HP 6:n määrittämisprosessi (17).

17

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Jätteen ominaisuuden HP 6 arviointi on tehtävä seuraavien seikkojen perusteella:

| — | yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä |
| --- | --- |

—

yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä

| — | niiden luokitus |
| --- | --- |

—

niiden luokitus

| — | viittaus pitoisuusrajoihin. |
| --- | --- |

—

viittaus pitoisuusrajoihin.

Jos tämän vaarallisuusominaisuuden määrittämiseksi harkitaan testausta, taulukossa 14 lueteltuja aineita sisältävän jätteen välitöntä myrkyllisyyttä koskevat ominaisuudet olisi arvioitava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Testimenetelmäasetuksessa esitetyt testimenetelmät, jotka perustuvat eläinkokeisiin, eivät ole asianmukaisia (18). Tietoa muista in vitro -menetelmistä on saatavilla muista lähteistä, kuten vaihtoehtoisia tutkimusmenetelmiä edistävästä Euroopan unionin vertailulaboratoriosta (19).

18

19

Jos jätteen vaaraominaisuus on arvioitu testillä ja käyttämällä jätepuitedirektiivin liitteessä III ilmoitettuja vaarallisten aineiden pitoisuuksia, testin tulosten olisi jäätävä voimaan.

3.7   
  Ominaisuuden HP 7 määrittäminen: Syöpää aiheuttava

Ominaisuuden HP 7 määrittäminen: Syöpää aiheuttava

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

HP 7 määritellään jätepuitedirektiivin liitteessä III ’syöpää aiheuttavaksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka aiheuttavat syöpää tai lisäävät sen esiintyvyyttä.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää ainetta, jolle on annettu jokin taulukossa 6 [ks. tämän asiakirjan taulukko 15] esitetyistä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, ja yksi tai useampi taulukossa esitetyistä pitoisuusrajoista saavutetaan tai ylittyy, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 7 mukaan. Kun jätteessä esiintyy useampaa kuin yhtä syöpää aiheuttavaksi luokiteltua ainetta, yksittäistä ainetta on esiinnyttävä vähintään jätteelle asetetun pitoisuusrajan verran, jotta jäte voidaan luokitella vaaralliseksi ominaisuuden HP 7 mukaan.”

Taulukko 15

Taulukko 15

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 7 mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 7 mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja
  (yksittäinen aine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Carc. 1A | H350 | Saattaa aiheuttaa syöpää | ≥ 0,1 % |
| Carc. 1B |
| Carc. 2 | H351 | Epäillään aiheuttavan syöpää | ≥ 1,0 % |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja

(yksittäinen aine)

Carc. 1A

H350

Saattaa aiheuttaa syöpää

≥ 0,1 %

Carc. 1B

Carc. 2

H351

Epäillään aiheuttavan syöpää

≥ 1,0 %

Liitteen 1 1.4.3 jaksossa esitetään esimerkki asbestin arvioinnista HP 7:n mukaisesti.

Kaaviossa 13 esitellään HP 7:n määrittämisprosessi (20).

20

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Ominaisuutta HP 7 koskeva jätteen arviointi suoritetaan seuraavien seikkojen perusteella:

| — | yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä |
| --- | --- |

—

yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä

| — | niiden luokitus |
| --- | --- |

—

niiden luokitus

| — | viittaus pitoisuusrajoihin. |
| --- | --- |

—

viittaus pitoisuusrajoihin.

Jos tämän vaarallisuusominaisuuden määrittämiseksi harkitaan testausta, taulukossa 15 lueteltuja aineita sisältävän jätteen syöpää aiheuttavat ominaisuudet olisi arvioitava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Huomaa, ettei CLP-asetuksessa ole säädetty jätteen eikä seosten syöpää aiheuttavan ominaisuuden määrittämisestä testaamalla. Mutageenisuutta koskevia testejä (ks. 3.11. jakso) pidetään monissa tapauksissa sopivina indikaattoreina mahdollisen syöpää aiheuttavan ominaisuuden osoittamiseksi.

3.8   
  Ominaisuuden HP 8 määrittäminen: Syövyttävä

Ominaisuuden HP 8 määrittäminen: Syövyttävä

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

HP 8 määritellään jätepuitedirektiivin liitteessä III ’syövyttäväksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka voivat aiheuttaa ihon syöpymistä.”

Vaaraominaisuudet HP 8 ja HP 4 liittyvät toisiinsa, koska ne viittaavat kudoksille mahdollisesti aiheutuviin, vakavuudeltaan eriasteisiin vaaroihin tai vaurioihin. Ks. lisätietoja kohdassa 3.4.

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää yhtä tai useampaa ainetta, joka on luokiteltu vaarakategorioihin Skin corr.1A, 1B tai 1C (H314), ja niiden pitoisuuksien summa on vähintään 5 prosenttia, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 8 mukaan.”

Taulukko 16

Taulukko 16

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 8 mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 8 mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja
  (aineiden yht.laskettu määrä) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skin corr. 1A, 1B tai 1C | H314 | Voimakkaasti ihoa syövyttävää ja silmiä vaurioittavaa | ≥ 5 % |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja

(aineiden yht.laskettu määrä)

Skin corr. 1A, 1B tai 1C

H314

Voimakkaasti ihoa syövyttävää ja silmiä vaurioittavaa

≥ 5 %

Tapauksissa, joissa jäte sisältää

| — | vaarakategoriaan Skin Corr.1A (H314 ) luokiteltavaa ainetta, |
| --- | --- |

—

vaarakategoriaan Skin Corr.1A (H314 ) luokiteltavaa ainetta,

| — | jonka pitoisuus on ≥ 1 % – ≤ 5 %, |
| --- | --- |

—

jonka pitoisuus on ≥ 1 % – ≤ 5 %,

ks. myös vaaraominaisuutta HP 4, ärsyttävä, koskeva kohta (tämän asiakirjan luku 3.4).

Raja-arvot

Raja-arvot

Arvioon sovelletaan seuraavia raja-arvoja:

| — | H314: 1 % |
| --- | --- |

—

H314: 1 %

Sellaista yksittäistä ainetta, joka esiintyy tätä raja-arvoa vähäisempänä pitoisuutena, ei ole sisällytetty koodia H314 koskevaan pitoisuuksien summaan.

Kaaviossa 14 esitellään HP 8:n määrittämisprosessi (21).

21

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Jätteen ominaisuuden HP 8 arviointi tehdään seuraavien seikkojen perusteella:

| — | eri aineiden yksilöinti jätteessä |
| --- | --- |

—

eri aineiden yksilöinti jätteessä

| — | niiden luokitus |
| --- | --- |

—

niiden luokitus

| — | viittaus jätepuitedirektiivin liitteessä III mainittuihin pitoisuusrajoihin. |
| --- | --- |

—

viittaus jätepuitedirektiivin liitteessä III mainittuihin pitoisuusrajoihin.

Jos tämän vaarallisuusominaisuuden määrittämiseksi harkitaan testausta, taulukossa 16 lueteltuja aineita sisältävän jätteen syövyttävät ja ärsyttävät ominaisuudet olisi arvioitava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti. Tämän arvioinnin perusteella koodiin H314 luokiteltua seosta pidetään vaarallisena ominaisuuden HP 8 mukaan.

Testimenetelmäasetuksen liitteen osassa B esitellään seuraavat in vitro -testimenetelmät, joita voidaan tarkastella HP 8:n, syövyttävä, arvioinnissa:

| — | B.40. in vitro -ihosyövyttävyys: ihon sähkövastusmääritystesti (TER) |
| --- | --- |

—

B.40. in vitro -ihosyövyttävyys: ihon sähkövastusmääritystesti (TER)

| — | B.40 a. in vitro -ihosyövyttävyys: ihmisihomallitesti. |
| --- | --- |

—

B.40 a. in vitro -ihosyövyttävyys: ihmisihomallitesti.

Testimenetelmäasetuksessa esitetyt testimenetelmät, jotka perustuvat eläinkokeisiin, eivät ole asianmukaisia. (22)

22

Jos jätteen vaaraominaisuus on arvioitu testillä ja käyttämällä jätepuitedirektiivin liitteessä III ilmoitettuja vaarallisten aineiden pitoisuuksia, testin tulosten olisi jäätävä voimaan.

3.9   
  Ominaisuuden HP 9 määrittäminen: Tartuntavaarallinen

Ominaisuuden HP 9 määrittäminen: Tartuntavaarallinen

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

HP 9 määritellään jätepuitedirektiivin liitteessä III ’tartuntavaaralliseksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka sisältävät eläviä pieneliöitä tai niiden myrkkyjä ja joiden tiedetään tai uskotaan aiheuttavan tauteja ihmisissä tai muissa elävissä organismeissa.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Jätteen luokittelemista ominaisuuden HP 9 mukaan on arvioitava viiteasiakirjoissa tai jäsenvaltioiden lainsäädännössä vahvistettujen sääntöjen perusteella.”

Huomautuksia HP 9:n arviointiprosessista

Huomautuksia HP 9:n arviointiprosessista

Pieneliöistä peräisin olevat myrkyt on arvioitava kemiallisten aineiden mukaisesti ottaen huomioon niille annetut vaaralausekekoodit ja niihin liittyvät vaarallisuusominaisuudet. Tartuntavaarallisilla pieneliöillä ei ole vaaralausekekoodeja, koska niitä ei CLP-asetuksessa pidetä vaarallisina aineina.

Ominaisuuden HP 9 arviointi riippuu eliöiden kuulumisesta erityisten riskiryhmien luokkiin sen mukaan, miten ne saattavat aiheuttaa ja levittää tartuntoja ja mikä on tartuntojen mahdollinen kliininen hoito (23).

23

Maailman terveysjärjestö (24) on laatinut laajalti tunnustetun järjestelmän, jossa organismit luokitellaan neljään riskiryhmään:

24

| — | Riskiryhmä 4 (suuri yksilö- ja yhteisöriski) |
| --- | --- |

—

Riskiryhmä 4 (suuri yksilö- ja yhteisöriski)

| — | Riskiryhmä 3 (suuri yksilöriski, pieni yhteisöriski) |
| --- | --- |

—

Riskiryhmä 3 (suuri yksilöriski, pieni yhteisöriski)

| — | Riskiryhmä 2 (keskinkertainen yksilöriski ja pieni yhteisöriski) |
| --- | --- |

—

Riskiryhmä 2 (keskinkertainen yksilöriski ja pieni yhteisöriski)

| — | Riskiryhmä 1 (pieni yksilö- ja yhteisöriski). |
| --- | --- |

—

Riskiryhmä 1 (pieni yksilö- ja yhteisöriski).

YK on tämän lähestymistavan (25) pohjalta laatinut ohjeellisen luettelon tartuntavaarallisista aineista (ks. taulukko 17).

25

Taulukko 17

Taulukko 17

Ohjeellisia esimerkkejä kategoriaan A
   (26)
  kuuluvista tartuntavaarallisista aineista

Ohjeellisia esimerkkejä kategoriaan A

26

kuuluvista tartuntavaarallisista aineista

| YK-numero ja kuljetuksessa käytettävä virallinen nimi | Mikro-organismi |
| --- | --- |
| Ohjeellisia esimerkkejä kategoriaan A kuuluvista tartuntavaarallisista aineista missä tahansa muodossa, ellei toisin mainita |
| UN 2814 Ihmisiin vaikuttavat tartuntavaaralliset aineet | Bacillus anthracis (vain viljelmät)
  Brucella abortus (vain viljelmät)
  Brucella melitensis (vain viljelmät)
  Brucella suis (vain viljelmät)
  Burkholderia mallei – Pseudomonas mallei – Räkätauti (Glanders) (vain viljelmät)
  Burkholderia pseudomallei – Pseudomonas pseudomallei (vain viljelmät)
  Chlamydia psittaci – lintukannat (avian strains) (vain viljelmät)
  Clostridium botulinum (vain viljelmät)
  Coccidioides immitis (vain viljelmät)
  Coxiella burnetii (vain viljelmät)
  Krimin-Kongon verenvuotokuumevirus
  Denguevirus (vain viljelmät)
  Eastern equine encephalitis -virus (vain viljelmät)
  Escherichia coli, verotoksigeeninen (vain viljelmät)
  Ebola-virus
  Flexal-virus
  Francisella tularensis (vain viljelmät)
  Guanarito-virus
  Hantaan-virus
  Hantavirus (verenvuotokuumetta ja munuaissyndroomaa aiheuttava)
  Hendra-virus
  Hepatiitti B -virus (vain viljelmät)
  Herpes B -virus (vain viljelmät)
  Ihmisen immuunikatovirus (vain viljelmät)
  Vahvasti patogeeninen lintujen influenssavirus (vain viljelmät)
  Japanin enkefaliitti-virus (vain viljelmät)
  Junin-virus
  Kyasanur Forest -taudin virus
  Lassa-virus
  Machupo-virus
  Marburg-virus
  Apinarokkovirus
  Mycobacterium tuberculosis (vain viljelmät)
  Nipah-virus
  Omsk-verenvuotokuumevirus
  Polio-virus (vain viljelmät)
  Vesikauhuvirus (vain viljelmät)
  Rickettsia prowazekii (vain viljelmät)
  Rickettsia rickettsii (vain viljelmät)
  Rift Valley- kuumevirus (vain viljelmät)
  Russian spring-summer -enkefaliitti-virus (vain viljelmät)
  Sabia-virus
  Shigella dysenteriae (tyyppi 1) (vain viljelmät)
  Puutiaisenkefaliitti-virus (vain viljelmät)
  Isorokkovirus
  Venezuelan equine encephalitis-virus (vain viljelmät)
  Länsi-Niilin virus (vain viljelmät)
  Keltakuumevirus (vain viljelmät)
  Yersinia pestis (vain viljelmät) |
| UN 2900 Vain eläimiin vaikuttavat tartuntavaaralliset aineet | Afrikkalainen sikaruttovirus (vain viljelmät)
  Paramyksovirus-1 – velogeeninen Newcastlen tauti -virus (vain viljelmät)
  Sikaruttovirus (vain viljelmät)
  Suu- ja sorkkatautivirus (vain viljelmät)
  Lumpy skin disease -virus (vain viljelmät)
  Mycoplasma mycoides - tarttuva naudan keuhkorutto (vain viljelmät)
  Pienten märehtijäin rutto (vain viljelmät)
  Karjaruttovirus (vain viljelmät)
  Lammasrokkovirus (vain viljelmät)
  Vuohirokkovirus (vain viljelmät)
  Sikojen vesikulääritautivirus (vain viljelmät)
  Vesikulaarinen stomatiitti-virus (vain viljelmät) |

YK-numero ja kuljetuksessa käytettävä virallinen nimi

Mikro-organismi

Ohjeellisia esimerkkejä kategoriaan A kuuluvista tartuntavaarallisista aineista missä tahansa muodossa, ellei toisin mainita

Ohjeellisia esimerkkejä kategoriaan A kuuluvista tartuntavaarallisista aineista missä tahansa muodossa, ellei toisin mainita

UN 2814 Ihmisiin vaikuttavat tartuntavaaralliset aineet

UN 2814

Bacillus anthracis (vain viljelmät)

Brucella abortus (vain viljelmät)

Brucella melitensis (vain viljelmät)

Brucella suis (vain viljelmät)

Burkholderia mallei – Pseudomonas mallei – Räkätauti (Glanders) (vain viljelmät)

Burkholderia pseudomallei – Pseudomonas pseudomallei (vain viljelmät)

Chlamydia psittaci – lintukannat (avian strains) (vain viljelmät)

Clostridium botulinum (vain viljelmät)

Coccidioides immitis (vain viljelmät)

Coxiella burnetii (vain viljelmät)

Krimin-Kongon verenvuotokuumevirus

Denguevirus (vain viljelmät)

Eastern equine encephalitis -virus (vain viljelmät)

Escherichia coli, verotoksigeeninen (vain viljelmät)

Ebola-virus

Flexal-virus

Francisella tularensis (vain viljelmät)

Guanarito-virus

Hantaan-virus

Hantavirus (verenvuotokuumetta ja munuaissyndroomaa aiheuttava)

Hendra-virus

Hepatiitti B -virus (vain viljelmät)

Herpes B -virus (vain viljelmät)

Ihmisen immuunikatovirus (vain viljelmät)

Vahvasti patogeeninen lintujen influenssavirus (vain viljelmät)

Japanin enkefaliitti-virus (vain viljelmät)

Junin-virus

Kyasanur Forest -taudin virus

Lassa-virus

Machupo-virus

Marburg-virus

Apinarokkovirus

Mycobacterium tuberculosis (vain viljelmät)

Nipah-virus

Omsk-verenvuotokuumevirus

Polio-virus (vain viljelmät)

Vesikauhuvirus (vain viljelmät)

Rickettsia prowazekii (vain viljelmät)

Rickettsia rickettsii (vain viljelmät)

Rift Valley- kuumevirus (vain viljelmät)

Russian spring-summer -enkefaliitti-virus (vain viljelmät)

Sabia-virus

Shigella dysenteriae (tyyppi 1) (vain viljelmät)

Puutiaisenkefaliitti-virus (vain viljelmät)

Isorokkovirus

Venezuelan equine encephalitis-virus (vain viljelmät)

Länsi-Niilin virus (vain viljelmät)

Keltakuumevirus (vain viljelmät)

Yersinia pestis (vain viljelmät)

UN 2900 Vain eläimiin vaikuttavat tartuntavaaralliset aineet

UN 2900

Afrikkalainen sikaruttovirus (vain viljelmät)

Paramyksovirus-1 – velogeeninen Newcastlen tauti -virus (vain viljelmät)

Sikaruttovirus (vain viljelmät)

Suu- ja sorkkatautivirus (vain viljelmät)

Lumpy skin disease -virus (vain viljelmät)

Mycoplasma mycoides - tarttuva naudan keuhkorutto (vain viljelmät)

Pienten märehtijäin rutto (vain viljelmät)

Karjaruttovirus (vain viljelmät)

Lammasrokkovirus (vain viljelmät)

Vuohirokkovirus (vain viljelmät)

Sikojen vesikulääritautivirus (vain viljelmät)

Vesikulaarinen stomatiitti-virus (vain viljelmät)

Kategorian A tartuntavaaralliset aineet (mukaan lukien tällaisten aineiden saastuttama jäte, esimerkiksi lääkintäjäte tai kliininen jäte) (sekä kategorian B tartuntavaarallisten aineiden viljelmät) on luokiteltava vaarallisten aineiden kuljetuksista annettujen säännösten mukaisesti

| — | luokkaan UN 2814 – ihmisiin vaikuttavat tartuntavaaralliset aineet tai |
| --- | --- |

—

luokkaan UN 2814 – ihmisiin vaikuttavat tartuntavaaralliset aineet tai

| — | luokkaan UN 2900 – vain eläimiin vaikuttavat tartuntavaaralliset aineet. |
| --- | --- |

—

luokkaan UN 2900 – vain eläimiin vaikuttavat tartuntavaaralliset aineet.

Kun tarkastellaan edellä mainitussa YK:n asiakirjassa sovellettua luokitusta, voidaan ilman testausta tehdä perusteltu arvio siitä, onko tarkastelun kohteena oleva jäte luokiteltava vaaralliseksi jätteeksi ominaisuuden HP 9 mukaan.

Yhdistyneen kuningaskunnan oppaassa mainitaan tähän liittyen kaksi yleistä näkökohtaa ominaisuuden HP 9 arviointia varten:

| — | Jos on päätettävä, onko tarkastelun kohteena olevalle jätteelle annettava MH- tai MNH-nimike, jätteelle annetaan MH-nimike ominaisuuden HP 9 perusteella, jos se sisältää pieneliön tuottamaa myrkkyä pitoisuutena, jonka mukaan jätteellä on vaarallisuusominaisuus HP 5 (elinkohtainen myrkyllisyys (STOT) / aspiraatiovaara, ks. 3.5 jakso) tai HP 6 (välitön myrkyllisyys, ks. 3.6 jakso). Jätteisiin, jotka voivat olla tartuntavaarallisia mikrobimyrkkyjen vuoksi, luetaan sellaisten vesistöjen ruoppaus- tai skimmausjäte, joissa on esiintynyt sivileväkukintoja. |
| --- | --- |

—

Jos on päätettävä, onko tarkastelun kohteena olevalle jätteelle annettava MH- tai MNH-nimike, jätteelle annetaan MH-nimike ominaisuuden HP 9 perusteella, jos se sisältää pieneliön tuottamaa myrkkyä pitoisuutena, jonka mukaan jätteellä on vaarallisuusominaisuus HP 5 (elinkohtainen myrkyllisyys (STOT) / aspiraatiovaara, ks. 3.5 jakso) tai HP 6 (välitön myrkyllisyys, ks. 3.6 jakso). Jätteisiin, jotka voivat olla tartuntavaarallisia mikrobimyrkkyjen vuoksi, luetaan sellaisten vesistöjen ruoppaus- tai skimmausjäte, joissa on esiintynyt sivileväkukintoja.

| — | On selvitettävä, onko terveydenhuollon jätteillä yhteys tartuntoihin ja onko ne luokiteltava tartuntavaarallisiksi. |
| --- | --- |

—

On selvitettävä, onko terveydenhuollon jätteillä yhteys tartuntoihin ja onko ne luokiteltava tartuntavaarallisiksi.

Jälkimmäisen näkökohdan osalta ominaisuuteen HP 9 liittyvät jäteluettelon asiaankuuluvat nimikkeet (MH- ja MNH-nimikkeet) ovat seuraavat:

| 18 01 | synnytyslaitoksissa, taudinmäärityksessä, sairaanhoidossa tai sairauksien ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet | |
| --- | --- | --- |
| 18 01 03* | jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle asetetaan erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi | MH |
| 18 01 04 | jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle ei aseteta erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi (esimerkiksi sidetarpeet, kipsisiteet, liinavaatteet, kertakäyttövaatteet, vaipat) | MNH |
| 18 02 | eläinten tautien tutkimuksessa, taudinmäärityksessä sekä tautien hoidossa ja ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet | |
| 18 02 02* | jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle asetetaan erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi | MH |
| 18 02 03 | jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle ei aseteta erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi | MNH |

18 01

18 01

synnytyslaitoksissa, taudinmäärityksessä, sairaanhoidossa tai sairauksien ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet

synnytyslaitoksissa, taudinmäärityksessä, sairaanhoidossa tai sairauksien ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet

18 01 03*

jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle asetetaan erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi

MH

18 01 04

jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle ei aseteta erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi (esimerkiksi sidetarpeet, kipsisiteet, liinavaatteet, kertakäyttövaatteet, vaipat)

MNH

18 02

18 02

eläinten tautien tutkimuksessa, taudinmäärityksessä sekä tautien hoidossa ja ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet

eläinten tautien tutkimuksessa, taudinmäärityksessä sekä tautien hoidossa ja ennaltaehkäisyssä syntyvät jätteet

18 02 02*

jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle asetetaan erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi

MH

18 02 03

jätteet, joiden keräykselle ja käsittelylle ei aseteta erityisiä vaatimuksia tartuntavaaran vuoksi

MNH

Eron tekemiseksi rinnakkaisnimikkeiden 18 01 03*/ 18 01 04 tai 18 02 02*/ 18 02 03 välillä Yhdistyneen kuningaskunnan oppaassa käytetään ratkaisevana kriteerinä erityisvaatimuksen käsitettä. Alla olevat tiedot ovat peräisin Yhdistyneen kuningaskunnan oppaasta, jossa todetaan, että erityisvaatimuksia sovelletaan seuraavissa tilanteissa:

| — | lähdehenkilöllä tai eläimellä (potilas) tiedetään tai epäillään olevan pieneliön tai sen myrkyn aiheuttama tauti/tartunta, ja jäte todennäköisesti sisältää elävän tartunnanaiheuttajan tai myrkyn tai |
| --- | --- |

—

lähdehenkilöllä tai eläimellä (potilas) tiedetään tai epäillään olevan pieneliön tai sen myrkyn aiheuttama tauti/tartunta, ja jäte todennäköisesti sisältää elävän tartunnanaiheuttajan tai myrkyn tai

| — | jäte on viljelmä tai pieneliön tai sen myrkyn rikastus tai jäte on tällaisen saastuttamaa ja voi aiheuttaa tauteja ihmisissä tai muissa elävissä organismeissa tai |
| --- | --- |

—

jäte on viljelmä tai pieneliön tai sen myrkyn rikastus tai jäte on tällaisen saastuttamaa ja voi aiheuttaa tauteja ihmisissä tai muissa elävissä organismeissa tai

| — | jäte voi aiheuttaa tartunnan jouduttuaan kosketuksiin ihmisen tai eläimen kanssa. |
| --- | --- |

—

jäte voi aiheuttaa tartunnan jouduttuaan kosketuksiin ihmisen tai eläimen kanssa.

Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan mukaan kunkin jätteen ja potilaan kliinisen arvioinnin perusteella olisi määritettävä erityisvaatimuksia seuraavasti:

| — | Kliinisen arvioinnin suorittaa terveydenhuollon ammattilainen, joka tuntee syntyneen jätetyypin, potilaan senhetkisen terveydentilan sekä tämän sairaushistorian, silloin kuin se on mahdollista. |
| --- | --- |

—

Kliinisen arvioinnin suorittaa terveydenhuollon ammattilainen, joka tuntee syntyneen jätetyypin, potilaan senhetkisen terveydentilan sekä tämän sairaushistorian, silloin kuin se on mahdollista.

| — | Aina ei todennäköisesti ole käytännöllistä tai mahdollista tunnistaa jätteestä erityisiä taudinaiheuttajia tai myrkkyjä siinä vaiheessa, kun potilaan ensimmäiset oireet ilmaantuvat, koska laboratorion suorittamaan tunnistukseen kuluu aikaa. Tästä syystä menettelyssä, jolla määritetään, onko jäte luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 9 mukaan, on oletettava, ettei taudinaiheuttajaa ole vahvistettu, ja menettelyn on perustuttava kliiniseen arvioon siitä, epäilläänkö jonkinlaista tunnistamatonta tartuntaa tai onko tällainen tiedossa. |
| --- | --- |

—

Aina ei todennäköisesti ole käytännöllistä tai mahdollista tunnistaa jätteestä erityisiä taudinaiheuttajia tai myrkkyjä siinä vaiheessa, kun potilaan ensimmäiset oireet ilmaantuvat, koska laboratorion suorittamaan tunnistukseen kuluu aikaa. Tästä syystä menettelyssä, jolla määritetään, onko jäte luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 9 mukaan, on oletettava, ettei taudinaiheuttajaa ole vahvistettu, ja menettelyn on perustuttava kliiniseen arvioon siitä, epäilläänkö jonkinlaista tunnistamatonta tartuntaa tai onko tällainen tiedossa.

| — | Arvioon on sisällytettävä kaikki taudinaiheuttajat ja mikrobimyrkyt. Ominaisuudessa HP 9 ei huomioida taudin vakavuutta. |
| --- | --- |

—

Arvioon on sisällytettävä kaikki taudinaiheuttajat ja mikrobimyrkyt. Ominaisuudessa HP 9 ei huomioida taudin vakavuutta.

Kaikki ominaisuuden HP 9 perusteella vaaralliseksi luokitellut jätteet olisi säilytettävä erillään muista jätteistä tartuntojen ehkäisemiseksi.

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Testimenetelmäasetuksessa ei ole esitetty testimenetelmiä.

3.10   
  Ominaisuuden HP 10 määrittäminen: Lisääntymiselle vaarallinen

Ominaisuuden HP 10 määrittäminen: Lisääntymiselle vaarallinen

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteessä III ominaisuus HP 10 ’Lisääntymiselle vaarallinen’ määritellään seuraavasti:

”jätteet, joilla on haitallisia vaikutuksia aikuisten miesten ja naisten sukupuolitoimintoihin ja hedelmällisyyteen ja jotka aiheuttavat jälkeläisten kehityshäiriöitä.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää ainetta, jolle on annettu jokin taulukossa 7 [ks. tämän asiakirjan taulukko 18] esitetyistä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, ja yksi tai useampi taulukossa esitetyistä pitoisuusrajoista saavutetaan tai ylittyy, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 10 mukaan. Kun jätteessä esiintyy useampaa kuin yhtä lisääntymiselle vaaralliseksi luokiteltua ainetta, yksittäistä ainetta on esiinnyttävä vähintään jätteelle asetetun pitoisuusrajan verran, jotta jäte voidaan luokitella vaaralliseksi ominaisuuden HP 10 mukaan.”

Taulukko 18

Taulukko 18

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 10 mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 10 mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja
  (yksittäinen aine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Repr. 1A | H360 | Saattaa heikentää hedelmällisyyttä tai vaurioittaa sikiötä | ≥ 0,3 % |
| Repr. 1B |
| Repr. 2 | H361 | Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä tai vaurioittavan sikiötä | ≥ 3,0 % |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja

(yksittäinen aine)

Repr. 1A

H360

Saattaa heikentää hedelmällisyyttä tai vaurioittaa sikiötä

Saattaa heikentää hedelmällisyyttä tai vaurioittaa sikiötä

≥ 0,3 %

Repr. 1B

Repr. 2

H361

Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä tai vaurioittavan sikiötä

Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä tai vaurioittavan sikiötä

≥ 3,0 %

Kaaviossa 15 esitellään HP 10:n arviointiprosessi (27).

27

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Jätteen ominaisuuden HP 10 arviointi on tehtävä seuraavien seikkojen perusteella:

| — | yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä |
| --- | --- |

—

yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä

| — | niiden luokitus |
| --- | --- |

—

niiden luokitus

| — | viittaus pitoisuusrajoihin. |
| --- | --- |

—

viittaus pitoisuusrajoihin.

Jos tämän vaarallisuusominaisuuden määrittämiseksi harkitaan testausta, taulukossa 18 lueteltuja aineita sisältävän jätteen ominaisuudet, jotka koskevat vaarallisuutta lisääntymiselle, olisi arvioitava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Huomaa, että lisääntymiselle vaarallista koskevien ominaisuuksien in vitro -testausta varten on vain muutamia vaihtoehtoja. Testimenetelmäasetuksessa esitetyt testimenetelmät perustuvat pääasiassa eläinkokeisiin eivätkä tämän vuoksi ole asianmukaisia (28). Tietoa muista in vitro -menetelmistä on saatavilla muista lähteistä, kuten vaihtoehtoisia tutkimusmenetelmiä edistävästä Euroopan unionin vertailulaboratoriosta (29).

28

29

3.11   
  Ominaisuuden HP 11 määrittäminen: Perimää vaurioittava

Ominaisuuden HP 11 määrittäminen: Perimää vaurioittava

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

HP 11 määritellään jätepuitedirektiivin liitteessä III ’perimää vaurioittavaksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka voivat aiheuttaa mutaation, joka on solun geneettisen aineksen määrän tai rakenteen pysyvä muutos.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää ainetta, jolle on annettu jokin taulukossa 8 [ks. tämän asiakirjan taulukko 19] esitetyistä vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodeista ja vaaralausekkeista, ja yksi tai useampi taulukossa esitetyistä pitoisuusrajoista saavutetaan tai ylittyy, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 11 mukaan. Kun jätteessä esiintyy useampaa kuin yhtä perimää vaurioittavaksi luokiteltua ainetta, yksittäistä ainetta on esiinnyttävä vähintään jätteelle asetetun pitoisuusrajan verran, jotta jäte voidaan luokitella vaaralliseksi ominaisuuden HP 11 mukaan.”

Taulukko 19

Taulukko 19

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 11, perimää vaurioittava, mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 11, perimää vaurioittava, mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja
  (yksittäinen aine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Muta. 1A | H340 | Saattaa aiheuttaa perimävaurioita | ≥ 0,1 % |
| Muta. 1B |
| Muta. 2 | H341 | Epäillään aiheuttavan perimävaurioita | ≥ 1,0 % |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja

(yksittäinen aine)

Muta. 1A

H340

Saattaa aiheuttaa perimävaurioita

Saattaa aiheuttaa perimävaurioita

≥ 0,1 %

Muta. 1B

Muta. 2

H341

Epäillään aiheuttavan perimävaurioita

Epäillään aiheuttavan perimävaurioita

≥ 1,0 %

Vuokaavio

Vuokaavio

Kaaviossa 16 esitellään HP 11:n määrittämisprosessi (30).

30

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Jätteen ominaisuuden HP 11 arviointi on tehtävä seuraavien seikkojen perusteella:

| — | yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä |
| --- | --- |

—

yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä

| — | niiden luokitus |
| --- | --- |

—

niiden luokitus

| — | viittaus pitoisuusrajoihin. |
| --- | --- |

—

viittaus pitoisuusrajoihin.

Jos tämän vaarallisuusominaisuuden määrittämiseksi harkitaan testausta, taulukossa 19 lueteltuja aineita sisältävän jätteen perimää vaurioittavat ominaisuudet olisi arvioitava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Testimenetelmäasetuksen liitteen osassa B esitellään seuraavat in vitro -testimenetelmät, joita voidaan harkita ominaisuuden HP 11, perimää vaurioittava, arvioinnissa:

| — | B.10. perimää vaurioittavat vaikutukset – kromosomipoikkeavuustesti nisäkässoluilla in vitro |
| --- | --- |

—

B.10. perimää vaurioittavat vaikutukset – kromosomipoikkeavuustesti nisäkässoluilla in vitro

| — | B.13/14. Perimää vaurioittavat vaikutukset: takaisinmutaatiotesti bakteereilla (31) |
| --- | --- |

—

B.13/14. Perimää vaurioittavat vaikutukset: takaisinmutaatiotesti bakteereilla (31)

31

| — | B.15. Perimää vaurioittavien vaikutusten testaus ja karsinogeenisten aineiden seulonta, geenimutaatiot – saccharomyces cerevisiae |
| --- | --- |

—

B.15. Perimää vaurioittavien vaikutusten testaus ja karsinogeenisten aineiden seulonta, geenimutaatiot – saccharomyces cerevisiae

saccharomyces cerevisiae

| — | B.17. mutageenisuus – geenimutaatiotesti nisäkässoluilla in vitro. |
| --- | --- |

—

B.17. mutageenisuus – geenimutaatiotesti nisäkässoluilla in vitro.

Testimenetelmäasetuksessa esitetyt testimenetelmät, jotka perustuvat eläinkokeisiin, eivät ole asianmukaisia (32).

32

3.12   
  Ominaisuuden HP 12 määrittäminen: Välittömästi myrkyllistä kaasua vapauttava

Ominaisuuden HP 12 määrittäminen: Välittömästi myrkyllistä kaasua vapauttava

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteessä III ominaisuus HP 12 ’Välittömästi myrkyllistä kaasua vapauttava’ määritellään seuraavasti:

”jätteet, joista vapautuu välittömästi myrkyllisiä kaasuja (Acute Tox. 1, 2 tai 3) niiden joutuessa kosketuksiin veden tai hapon kanssa.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää johonkin täydentävistä vaaralausekkeista EUH029, EUH031 ja EUH032 luokiteltua ainetta, se on testausmenetelmien tai ohjeiden mukaisesti luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 12 mukaan.”

Jätettä, joka sisältää vaaralausekkeisiin EUH029, EUH031 ja EUH032 luokiteltuja aineita, voidaan testata sen osoittamiseksi, onko sillä kyseinen vaarallinen ominaisuus. Muutoin kyseisiä aineita sisältävän jätteen voidaan olettaa olevan vaarallista ominaisuuden HP 12 mukaan.

Taulukko 20

Taulukko 20

Jätteen ainesosien vaaralausekkeet ja täydentävät vaaralausekkeet jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 12 mukaan

Jätteen ainesosien vaaralausekkeet ja täydentävät vaaralausekkeet jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 12 mukaan

| Vaaralauseke (Vaaralausekkeet) / Täydentävä vaaralauseke (Täydentävät vaaralausekkeet) |
| --- |
| Kehittää myrkyllistä kaasua veden kanssa | EUH029 |
| Kehittää myrkyllistä kaasua hapon kanssa | EUH031 |
| Kehittää erittäin myrkyllistä kaasua hapon kanssa | EUH032 |

Vaaralauseke (Vaaralausekkeet) / Täydentävä vaaralauseke (Täydentävät vaaralausekkeet)

Kehittää myrkyllistä kaasua veden kanssa

EUH029

Kehittää myrkyllistä kaasua hapon kanssa

EUH031

Kehittää erittäin myrkyllistä kaasua hapon kanssa

EUH032

Kaaviossa 17 esitellään HP 12:n arviointiprosessi (33).

33

Image

Laskentamenetelmä

Laskentamenetelmä

Yhdistyneen kuningaskunnan oppaasta on otettu yksityiskohtainen esimerkki ominaisuutta HP 12 koskevasta mahdollisesta laskentamenetelmästä ja se esitetään jäljempänä.

Aineelle annetaan vaaralausekekoodi EUH029, EUH031 tai EUH032, jos se vapauttaa välittömästi myrkyllistä kaasua (34) vettä tai happoa lisättäessä.

34

Jos jäte sisältää ainetta, jolle on annettu vaaralausekekoodi EUH029, EUH031 tai EUH032, voidaan laskea jätteen sisältämän aineen vähimmäispitoisuus, jonka perusteella se luettaisiin vaaralliseksi ominaisuuden HP 12 mukaan. Laskuesimerkki esitellään laatikossa 4 (35).

35

| Laskentamenetelmä HP 12









  1. | Kirjoita tasapainotettu reaktioyhtälö, jossa syntyy kaasua. Yhtälön yleinen muoto on seuraava:











  rR | + | wW | = | pP | + | gG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Laskentamenetelmä HP 12

Laskentamenetelmä HP 12

1.

Kirjoita tasapainotettu reaktioyhtälö, jossa syntyy kaasua. Yhtälön yleinen muoto on seuraava:

rR

+

wW

=

pP

+

gG

jossa R on koodin EUH029, EUH031 tai EUH032 mukaan luokiteltu aine, W on vesi tai happo, P on reaktiotuote ja G on vapautunut kaasu; r, w, p ja g ovat stoikiometrisiä suhteita, jotka tasapainottavat yhtälön.

| 2. | Määritä yhtälön aineiden molekyylipainot ja stoikiometriset suhteet. |
| --- | --- |

2.

Määritä yhtälön aineiden molekyylipainot ja stoikiometriset suhteet.

| 3. | Jaa (r × R:n moolimassa) (g × 22,4):llä. Tämä antaa tulokseksi R:n massan, joka tuottaa yhden litran kaasua. Yksi mooli kaasua vie vakiolämpötilassa ja -paineessa 22,4 litraa tilaa. |
| --- | --- |

3.

Jaa (r × R:n moolimassa) (g × 22,4):llä. Tämä antaa tulokseksi R:n massan, joka tuottaa yhden litran kaasua. Yksi mooli kaasua vie vakiolämpötilassa ja -paineessa 22,4 litraa tilaa.

| 4. | Jaa tämä (gramma)määrä 1 000:lla (muuntaaksesi sen kilogrammoiksi) ja kerro se 100:lla, niin saat massaosuuden ja aineen R vähimmäispitoisuuden, jonka perusteella se luetaan HP 12:ksi.
  Laskuesimerkki: jäte sisältää alumiininitridiä (AIN). Alumiininitridi on koodiin EUH029 luokiteltu aine, joka reagoidessaan veden kassa luovuttaa ammoniakkia.











  AlN | + | 3H2O | = | Al(OH)3 | + | NH3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| alumiininitridi | | vesi | | alumiinihydroksidi | | ammoniakki |

4.

Jaa tämä (gramma)määrä 1 000:lla (muuntaaksesi sen kilogrammoiksi) ja kerro se 100:lla, niin saat massaosuuden ja aineen R vähimmäispitoisuuden, jonka perusteella se luetaan HP 12:ksi.

Laskuesimerkki: jäte sisältää alumiininitridiä (AIN). Alumiininitridi on koodiin EUH029 luokiteltu aine, joka reagoidessaan veden kassa luovuttaa ammoniakkia.

AlN

+

3H2O

2

=

Al(OH)3

3

+

NH3

3

alumiininitridi

vesi

alumiinihydroksidi

ammoniakki

r = 1 mooli AlN:ää, R = 41 g; g = 1 mooli NH3:a.

3

Alumiininitridin vähimmäispitoisuus jätteessä on ((1 × 41) / (1 × 22,4) / 1 000) × 100, joka on 0,18 % (noin 0,2 %).

| Laatikko 4: | Ominaisuuden HP 12 laskentamenetelmä |
| --- | --- |

Laatikko 4:

Laatikko 4:

Ominaisuuden HP 12 laskentamenetelmä

Alla olevassa taulukossa 21 annetaan vaaralausekkeisiin EUH029, EUH031 tai EUH032 luokiteltuja aineita koskevista laskelmista johdetut raja-arvot.

Taulukko 21

Taulukko 21

Esimerkkejä aineista, jotka voivat aiheuttaa jätteelle ominaisuuden HP 12, ja niiden kynnyspitoisuudet
   (36)

Esimerkkejä aineista, jotka voivat aiheuttaa jätteelle ominaisuuden HP 12, ja niiden kynnyspitoisuudet

36

| Aineen nimi | Vaaralausekekoodit | Yhtälö | HP 12:ksi luokiteltavan jätteen pitoisuusrajat (%) (37) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fosforipentasulfidi | EUH029 | P2S5 + 8H2O → 5H2S + 2H3PO4 | 0,1 |
| 3,5-dikloori-2,4-difluoribentsoyylifluoridi (DCDFBF) | EUH029 | DCDFBF + H2O → HF + Prod. | 1,0 |
| Metaaminatrium | EUH031 | CH3NHCS2Na + H+ → CH3NH2 + CS2 + Na+ | 0,5 |
| Bariumsulfidi | EUH031 | BaS + 2H+ → H2S + Ba2+ | 0,8 |
| Bariumpolysulfidit | EUH031 | BaSn + 2H+ → H2S + Ba2+ + Sn-1 | 0,8 |
| Kalsiumsulfidi | EUH031 | CaS + 2H+ → H2S + Ca2+ | 0,3 |
| Kalsiumpolysulfidit | EUH031 | CaSn + 2H+ → H2S + Ca2+ + Sn-1 | 0,3 |
| Kaliumsulfidi | EUH031 | K2S + 2H+ → H2S + 2K+ | 0,5 |
| Ammoniumpolysulfidit | EUH031 | (NH4)2Sn + 2H+ → H2S + 2NH4
  - + Sn-1 | 0,3 |
| Natriumsulfidi | EUH031 | Na2S + 2H+ → H2S + 2Na+ | 0,4 |
| Natriumpolysulfidit | EUH031 | Na2Sn + 2H+ → H2S + 2Na+ + Sn-1 | 0,4 |
| Natriumditioniitti | EUH031 | Na2O6S2 + 2H+ → 2Na+ + SO2 + H2SO4 | 0,9 |
| Natriumhypokloriitti, liuos Cl aktiivinen (38) | EUH031 | 2NaOCl + 2H+ → Cl2 + 2Na+ + H2O | 2,9 |
| Kalsiumhypokloriitti, liuos Cl aktiivinen (38) | EUH031 | Ca(OCl)2 + 2H+ → Cl2 + Ca2+ + H2O | 0,6 |
| Dikloori-isosyanuurihappo | EUH031 | C3HCl2N3O3 + 2H+ → C3H3N3O3 + Cl2 | 0,9 |
| Dikloori-isosyanuurihappo, natriumsuola | EUH031 | C3Cl2N3O3Na + 3H+ → C3H3N3O3 + Cl2 + Na+ | 1,0 |
| Natriumdikloori-isosyanuraatti, dihydraatti | EUH031 | C3Cl2N3O3Na · 2H2O + 3H+ → C3H3N3O3 + Cl2 + Na+ + 2H2O | 1,1 |
| Trikloori-isosyanuurihappo | EUH031 | 2C3Cl3N3O3 + 6H+ → 2C3H3N3O3 + 3Cl2 | 0,7 |
| Syaanivetyhapon suolat (lukuun ottamatta kompleksisia syanideja kuten ferrosyanidit, ferrisyanidit ja elohopeaoksisyanidi) | EUH032 | NaCN + H+ → HCN + Na+ | 0,2 |
| Natriumfluoridi | EUH032 | NaF + H+ → HF + Na+ | 0,2 |
| Natriumatsidi | EUH032 | NaN3 + H+ + H2O → NO2 + NH3 + Na+ | 0,3 |
| Trisinkkidifosfidi | EUH032 | Zn3P2 + 6H+ → 2PH3 + 3Zn2+ | 0,6 |
| Kalsiumsyanidi | EUH032 | Ca(CN)2 + 2H+ → 2HCN + Ca2+ | 0,2 |
| Kadmiumsyanidi | EUH032 | Cd(CN)2 + 2H+ → 2HCN + Cd2+ | 0,4 |
| Alumiinifosfidi | EUH029 | AlP + 3H+ → PH3 + Al3+ | 0,3 |
| EUH032 | AlP + 3H2O → PH3 + Al(OH)3 | 0,3 |
| Kalsiumfosfidi | EUH029 | Ca3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Ca(OH)2 | 0,4 |
| Magnesiumfosfidi | EUH029
  EUH032 | Mg3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Mg(OH)2 | 0,3 |
| Trisinkkidifosfidi | EUH029
  EUH032 | Zn3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Zn(OH)2 | 0,6 |

Aineen nimi

Vaaralausekekoodit

Yhtälö

HP 12:ksi luokiteltavan jätteen pitoisuusrajat (%) (37)

37

Fosforipentasulfidi

EUH029

P2S5 + 8H2O → 5H2S + 2H3PO4

2

5

2

2

3

4

0,1

3,5-dikloori-2,4-difluoribentsoyylifluoridi (DCDFBF)

EUH029

DCDFBF + H2O → HF + Prod.

2

1,0

Metaaminatrium

EUH031

CH3NHCS2Na + H+ → CH3NH2 + CS2 + Na+

3

2

+

3

2

2

+

0,5

Bariumsulfidi

EUH031

BaS + 2H+ → H2S + Ba2+

+

2

2+

0,8

Bariumpolysulfidit

EUH031

BaSn + 2H+ → H2S + Ba2+ + Sn-1

n

+

2

2+

n-1

0,8

Kalsiumsulfidi

EUH031

CaS + 2H+ → H2S + Ca2+

+

2

2+

0,3

Kalsiumpolysulfidit

EUH031

CaSn + 2H+ → H2S + Ca2+ + Sn-1

n

+

2

2+

n-1

0,3

Kaliumsulfidi

EUH031

K2S + 2H+ → H2S + 2K+

2

+

2

+

0,5

Ammoniumpolysulfidit

EUH031

(NH4)2Sn + 2H+ → H2S + 2NH4
  - + Sn-1

4

2

n

+

2

4

+

n-1

0,3

Natriumsulfidi

EUH031

Na2S + 2H+ → H2S + 2Na+

2

+

2

+

0,4

Natriumpolysulfidit

EUH031

Na2Sn + 2H+ → H2S + 2Na+ + Sn-1

2

n

+

2

+

n-1

0,4

Natriumditioniitti

EUH031

Na2O6S2 + 2H+ → 2Na+ + SO2 + H2SO4

2

6

2

+

+

2

2

4

0,9

Natriumhypokloriitti, liuos Cl aktiivinen (38)

38

EUH031

2NaOCl + 2H+ → Cl2 + 2Na+ + H2O

+

2

+

2

2,9

Kalsiumhypokloriitti, liuos Cl aktiivinen (38)

38

EUH031

Ca(OCl)2 + 2H+ → Cl2 + Ca2+ + H2O

2

+

2

2+

2

0,6

Dikloori-isosyanuurihappo

EUH031

C3HCl2N3O3 + 2H+ → C3H3N3O3 + Cl2

3

2

3

3

+

3

3

3

3

2

0,9

Dikloori-isosyanuurihappo, natriumsuola

EUH031

C3Cl2N3O3Na + 3H+ → C3H3N3O3 + Cl2 + Na+

3

2

3

3

+

3

3

3

3

2

+

1,0

Natriumdikloori-isosyanuraatti, dihydraatti

EUH031

C3Cl2N3O3Na · 2H2O + 3H+ → C3H3N3O3 + Cl2 + Na+ + 2H2O

3

2

3

3

2

+

3

3

3

3

2

+

2

1,1

Trikloori-isosyanuurihappo

EUH031

2C3Cl3N3O3 + 6H+ → 2C3H3N3O3 + 3Cl2

3

3

3

3

+

3

3

3

3

2

0,7

Syaanivetyhapon suolat (lukuun ottamatta kompleksisia syanideja kuten ferrosyanidit, ferrisyanidit ja elohopeaoksisyanidi)

EUH032

NaCN + H+ → HCN + Na+

+

+

0,2

Natriumfluoridi

EUH032

NaF + H+ → HF + Na+

+

+

0,2

Natriumatsidi

EUH032

NaN3 + H+ + H2O → NO2 + NH3 + Na+

3

+

2

2

3

+

0,3

Trisinkkidifosfidi

EUH032

Zn3P2 + 6H+ → 2PH3 + 3Zn2+

3

2

+

3

2+

0,6

Kalsiumsyanidi

EUH032

Ca(CN)2 + 2H+ → 2HCN + Ca2+

2

+

2+

0,2

Kadmiumsyanidi

EUH032

Cd(CN)2 + 2H+ → 2HCN + Cd2+

2

+

2+

0,4

Alumiinifosfidi

EUH029

AlP + 3H+ → PH3 + Al3+

+

3

3+

0,3

EUH032

AlP + 3H2O → PH3 + Al(OH)3

2

3

3

0,3

Kalsiumfosfidi

EUH029

Ca3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Ca(OH)2

3

2

2

3

2

0,4

Magnesiumfosfidi

EUH029

EUH032

Mg3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Mg(OH)2

3

2

2

3

2

0,3

Trisinkkidifosfidi

EUH029

EUH032

Zn3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Zn(OH)2

3

2

2

3

2

0,6

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Ominaisuutta HP 12 varten ei ole valmiita testimenetelmiä (39).

39

Jos testi on välttämätön, olisi käytettävä kemikaaliviraston CLP-ohjeissa esitettyä syttyvän kaasun päästöjä koskevaa testimenetelmää. Kun jäte sisältää vaaralausekkeisiin EUH031 tai EUH032 luokiteltuja aineita, vesi voidaan korvata testissä käyttämällä 1 M suolahappoliuosta.

3.13   
  Ominaisuuden HP 13 määrittäminen: Herkistävä

Ominaisuuden HP 13 määrittäminen: Herkistävä

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteessä III ominaisuus HP 13 määritellään ’herkistäväksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jonka tiedetään aiheuttavan herkistäviä vaikutuksia iholle tai hengityselimille.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää ainetta, joka on luokiteltu herkistäväksi ja jolle on annettu joko vaaralauseke H317 tai H334, ja yhden yksittäisen aineen pitoisuus on vähintään 10 prosenttia, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 13 mukaan.”

Taulukko 22

Taulukko 22

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 13, herkistävä, mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 13, herkistävä, mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja
  (yksittäinen aine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skin Sens. 1, 1A ja 1B | H317 | Voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion | ≥ 10 % |
| Resp. Sens. 1, 1A ja 1B | H334 | Voi aiheuttaa hengitettynä allergia- tai astmaoireita tai hengitysvaikeuksia | ≥ 10 % |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja

(yksittäinen aine)

Skin Sens. 1, 1A ja 1B

H317

Voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion

Voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion

≥ 10 %

Resp. Sens. 1, 1A ja 1B

H334

Voi aiheuttaa hengitettynä allergia- tai astmaoireita tai hengitysvaikeuksia

Voi aiheuttaa hengitettynä allergia- tai astmaoireita tai hengitysvaikeuksia

≥ 10 %

Vuokaavio

Vuokaavio

Kaaviossa 18 esitellään HP 13:n arviointiprosessi (40).

40

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Jätteen ominaisuuden HP 13 arviointi on tehtävä seuraavien seikkojen perusteella:

| — | yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä |
| --- | --- |

—

yksittäisten aineiden yksilöinti jätteessä

| — | niiden luokitus |
| --- | --- |

—

niiden luokitus

| — | viittaus pitoisuusrajoihin. |
| --- | --- |

—

viittaus pitoisuusrajoihin.

Jos tämän vaarallisuusominaisuuden määrittämiseksi harkitaan testausta, taulukossa 22 lueteltuja aineita sisältävän jätteen herkistävät ominaisuudet olisi arvioitava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden mukaisesti.

Testimenetelmäasetuksen liitteen osassa B esitetyt testimenetelmät perustuvat pääasiassa eläinkokeisiin eivätkä tämän vuoksi ole asianmukaisia. (41) Tietoa muista in vitro -menetelmistä on saatavilla muista lähteistä, kuten vaihtoehtoisia tutkimusmenetelmiä edistävästä Euroopan unionin vertailulaboratoriosta (42).

41

42

3.14   
  Ominaisuuden HP 14 määrittäminen: Ympäristölle vaaralliset aineet

Ominaisuuden HP 14 määrittäminen: Ympäristölle vaaralliset aineet

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitettä III muutettiin vaaraominaisuuden HP 14 ’ympäristölle vaarallinen’ osalta neuvoston asetuksella (EU) 2017/997 (43). Tällä asetuksella tehtyjä muutoksia aletaan soveltaa 5. heinäkuuta 2018. Tästä syystä ominaisuuden HP 14 arviointi olisi suoritettava seuraavasti:

43

Ajanjaksolla 1. kesäkuuta 2015 – 5. heinäkuuta 2018:

Ajanjaksolla 1. kesäkuuta 2015 – 5. heinäkuuta 2018:

Jätepuitedirektiivin liitteessä III ominaisuus HP 14 määritellään ’ympäristölle vaaralliseksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka aiheuttavat tai voivat aiheuttaa välittömästi tai myöhemmin vaaraa yhdelle tai useammalle ympäristön osa-alueelle.”

Kun tarkastellaan ominaisuutta HP 14, ympäristölle vaarallisuuden mahdollisuutta pidetään jätteen luontaisena ominaisuutena toteamalla aiheuttavatko jätteet tai voivatko ne aiheuttaa välittömästi tai myöhemmin vaaraa yhdelle tai useammalle ympäristön osa-alueelle.

Koska ominaisuutta HP 14 (ympäristölle vaarallinen) koskevasta arviointimenetelmästä säädetään vasta neuvoston asetuksessa (EU) 2017/997, viranomaisten ja toimijoiden olisi käytettävä omassa jäsenvaltiossaan voimassa olevia sääntöjä ominaisuuden HP 14 määrittämiseen, kunnes kyseistä asetusta aletaan soveltaa 5. heinäkuuta 2018.

5. heinäkuuta 2018 alkaen – jätepuitedirektiivin, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU) 2017/997, liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

5. heinäkuuta 2018 alkaen – jätepuitedirektiivin, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU) 2017/997, liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteessä III ominaisuus HP 14 määritellään ’ympäristölle vaaralliseksi’ seuraavasti:

”jätteet, jotka aiheuttavat tai voivat aiheuttaa välittömästi tai myöhemmin vaaraa yhdelle tai useammalle ympäristön osa-alueelle.”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Jätteet, jotka täyttävät minkä tahansa seuraavista edellytyksistä, on luokiteltava vaarallisiksi ominaisuuden HP 14 mukaan:

”Jätteet, jotka täyttävät minkä tahansa seuraavista edellytyksistä, on luokiteltava vaarallisiksi ominaisuuden HP 14 mukaan:

| — | Jätteet, jotka sisältävät ainetta, joka on luokiteltu otsonikerrosta heikentäväksi ja jolle on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi H420, ja tällaisen aineen pitoisuus on yhtä suuri tai suurempi kuin 0,1 prosentin pitoisuusraja. [c(H420) ≥ 0,1 %] |
| --- | --- |

—

Jätteet, jotka sisältävät ainetta, joka on luokiteltu otsonikerrosta heikentäväksi ja jolle on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi H420, ja tällaisen aineen pitoisuus on yhtä suuri tai suurempi kuin 0,1 prosentin pitoisuusraja. [c(H420) ≥ 0,1 %]

Jätteet, jotka sisältävät ainetta, joka on luokiteltu otsonikerrosta heikentäväksi ja jolle on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi H420, ja tällaisen aineen pitoisuus on yhtä suuri tai suurempi kuin 0,1 prosentin pitoisuusraja. [c(H420) ≥ 0,1 %]

| — | Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu välittömästi myrkylliseksi vesieliöille ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi H400, ja tällaisten aineiden pitoisuuksien summa on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Tällaisiin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa. [Σ c (H400) ≥ 25 %] |
| --- | --- |

—

Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu välittömästi myrkylliseksi vesieliöille ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi H400, ja tällaisten aineiden pitoisuuksien summa on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Tällaisiin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa. [Σ c (H400) ≥ 25 %]

Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu välittömästi myrkylliseksi vesieliöille ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi H400, ja tällaisten aineiden pitoisuuksien summa on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Tällaisiin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa. [Σ c (H400) ≥ 25 %]

| — | Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu kroonisesti myrkylliseksi vesieliöille kategoriaan 1, 2 tai 3 ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi(t) H410, H411 tai H412, ja vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 1 (H410) kaikkien aineiden pitoisuuksien summa, kerrottuna sadalla ja lisättynä vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 2 (H411) kaikkien aineiden pitoisuuksien summaan kerrottuna kymmenellä ja lisättynä vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 3 (H412) kaikkien aineiden pitoisuuksien summaan, on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Vaaralausekkeeseen H410 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa ja vaaralausekkeeseen H411 tai H412 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 1 prosentin raja-arvoa. [100 × Σc (H410) + 10 × Σc (H411) + Σc (H412) ≥ 25 %] |
| --- | --- |

—

Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu kroonisesti myrkylliseksi vesieliöille kategoriaan 1, 2 tai 3 ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi(t) H410, H411 tai H412, ja vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 1 (H410) kaikkien aineiden pitoisuuksien summa, kerrottuna sadalla ja lisättynä vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 2 (H411) kaikkien aineiden pitoisuuksien summaan kerrottuna kymmenellä ja lisättynä vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 3 (H412) kaikkien aineiden pitoisuuksien summaan, on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Vaaralausekkeeseen H410 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa ja vaaralausekkeeseen H411 tai H412 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 1 prosentin raja-arvoa. [100 × Σc (H410) + 10 × Σc (H411) + Σc (H412) ≥ 25 %]

Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu kroonisesti myrkylliseksi vesieliöille kategoriaan 1, 2 tai 3 ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi(t) H410, H411 tai H412, ja vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 1 (H410) kaikkien aineiden pitoisuuksien summa, kerrottuna sadalla ja lisättynä vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 2 (H411) kaikkien aineiden pitoisuuksien summaan kerrottuna kymmenellä ja lisättynä vesieliöille kroonisesti myrkylliseksi luokiteltujen kategorian 3 (H412) kaikkien aineiden pitoisuuksien summaan, on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Vaaralausekkeeseen H410 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa ja vaaralausekkeeseen H411 tai H412 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 1 prosentin raja-arvoa. [100 × Σc (H410) + 10 × Σc (H411) + Σc (H412) ≥ 25 %]

| — | Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu kroonisesti myrkylliseksi vesieliöille kategoriaan 1, 2, 3 tai 4 ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi(t) H410, H411, H412 tai H413, ja kaikkien kroonisesti vesieliöille myrkylliseksi luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Vaaralausekkeeseen H410 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa ja vaaralausekkeeseen H411, H412 tai H413 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 1 prosentin raja-arvoa. [Σ c H410 + Σ c H411 + Σ c H412 + Σ c H413 ≥ 25 %]


  jossa Σ = summa ja c = aineiden pitoisuus.” |
| --- | --- |

—

Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu kroonisesti myrkylliseksi vesieliöille kategoriaan 1, 2, 3 tai 4 ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi(t) H410, H411, H412 tai H413, ja kaikkien kroonisesti vesieliöille myrkylliseksi luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Vaaralausekkeeseen H410 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa ja vaaralausekkeeseen H411, H412 tai H413 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 1 prosentin raja-arvoa. [Σ c H410 + Σ c H411 + Σ c H412 + Σ c H413 ≥ 25 %]

Jätteet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa ainetta, jo(t)ka on luokiteltu kroonisesti myrkylliseksi vesieliöille kategoriaan 1, 2, 3 tai 4 ja jo(i)lle on annettu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti vaaralausekekoodi(t) H410, H411, H412 tai H413, ja kaikkien kroonisesti vesieliöille myrkylliseksi luokiteltujen aineiden pitoisuuksien summa on yhtä suuri tai suurempi kuin 25 prosentin pitoisuusraja. Vaaralausekkeeseen H410 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 0,1 prosentin raja-arvoa ja vaaralausekkeeseen H411, H412 tai H413 luokiteltuihin aineisiin sovelletaan 1 prosentin raja-arvoa. [Σ c H410 + Σ c H411 + Σ c H412 + Σ c H413 ≥ 25 %]

jossa Σ = summa ja c = aineiden pitoisuus.”

jossa Σ = summa ja c = aineiden pitoisuus.”

Jätteet, jotka täyttävät minkä tahansa neljässä luetelmakohdassa luokitelluista edellytyksistä, on luokiteltava vaarallisiksi ominaisuuden HP 14 mukaan.

minkä tahansa

On huomattava, että näitä neljää luetelmakohtaa – kolmas ja neljäs mukaan lukien – olisi sovellettava samanaikaisesti; niitä ei pitäisi tarkastella vaihtoehtoina, joista voi valita yhden. Toisin sanoen jos jossakin neljästä luetelmakohdasta/kaavasta mainitut pitoisuusrajat ylittyvät, jätteet luokitellaan ympäristölle vaarallisiksi. Tämän vuoksi jätteet, jotka sisältävät vaaralausekkeisiin H410, H411 ja H412 luokiteltuja aineita (huolimatta siitä, sisältävätkö ne myös vaaralausekkeeseen H413 luokiteltuja aineita) olisi kaikissa tapauksissa luokiteltava kolmannen luetelmakohdan perusteella.

Neuvoston asetuksen (EU) 2017/997 johdanto-osan 8 kappaleessa toistetaan jäteluettelon liitteen teksti, jossa todetaan, että jos jätteen vaarallisuusominaisuus on arvioitu testillä ja käyttämällä jätepuitedirektiivin liitteessä III ilmoitettuja vaarallisten aineiden pitoisuuksia, testin tulosten olisi jäätävä voimaan. Komissio ei voi tällä hetkellä esittää erityisiä suosituksia lähestymistavasta, jonka mukaan olisi toimittava jätteen ympäristövaarallisuutta koskevan ominaisuuden määrittämiseksi biotestejä käyttämällä.

Neuvoston asetuksen (EU) 2017/997 johdanto-osan 8 kappaleessa viitataan myös asetuksen (EY) N:o 1272/2008 12 artiklan b kohtaan, joka liittyy biologiseen käytettävyyteen ja sen soveltamista koskeviin menetelmiin, joita voidaan tarvittaessa käyttää jätteisiin.

Niin kauan kun Euroopan unionin ohjeita ei ole saatavilla, jäsenvaltioiden on päätettävä tapauskohtaisesti sellaisten tulosten hyväksyttävyydestä ja tulkinnasta, joita saadaan jätteen ympäristövaarallisuuteen liittyvän ominaisuuden määrittämistä koskevista biotesteistä, joihin tarvittaessa sisältyy biosaatavuutta koskevia näkökohtia.

Raja-arvot

Raja-arvot

Arvioon sovelletaan seuraavia raja-arvoja:

| — | vaaralausekekoodit H420, H400, H410: 0,1 % |
| --- | --- |

—

vaaralausekekoodit H420, H400, H410: 0,1 %

| — | vaaralausekekoodit H411, H412, H413: 1 % |
| --- | --- |

—

vaaralausekekoodit H411, H412, H413: 1 %

Yksittäistä ainetta, jonka pitoisuus seoksessa on raja-arvoa pienempi, ei sisällytetä sille annettua vaaraluokkaa ja vaarakategoriakoodia koskevien pitoisuuksien summaan.

Taulukko 23

Taulukko 23

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat, joita sovelletaan kuhunkin vaaralausekekoodiin
   (44)
  luokiteltuihin aineisiin jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 14, ympäristölle vaarallista, mukaan

Jätteen ainesosien vaaraluokka- ja -kategoriakoodi(t) ja vaaralausekekoodi(t) ja vastaavat pitoisuusrajat, joita sovelletaan kuhunkin vaaralausekekoodiin

44

luokiteltuihin aineisiin jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 14, ympäristölle vaarallista, mukaan

| Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) | Kuvaus | Pitoisuusraja
  (yksittäinen aine tai aineiden summa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ozone 1 | H420 | Vahingoittaa kansanterveyttä ja ympäristöä tuhoamalla otsonia yläilmakehässä | ≥ 0,1 % |
| Aquatic Acute 1 | H400 | Erittäin myrkyllistä vesieliöille | ≥ 25 % |
| Aquatic Chronic 1 | H410 | Erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | ≥ 0,25 % |
| Aquatic Chronic 2 | H411 | Myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | ≥ 2,5 % |
| Aquatic Chronic 3 | H412 | Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | ≥ 25 % |
| Aquatic Chronic 4 | H413 | Voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesieliöille | ≥ 25 % |

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

Kuvaus

Pitoisuusraja

(yksittäinen aine tai aineiden summa)

Ozone 1

H420

Vahingoittaa kansanterveyttä ja ympäristöä tuhoamalla otsonia yläilmakehässä

≥ 0,1 %

Aquatic Acute 1

H400

Erittäin myrkyllistä vesieliöille

≥ 25 %

Aquatic Chronic 1

H410

Erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

≥ 0,25 %

Aquatic Chronic 2

H411

Myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

≥ 2,5 %

Aquatic Chronic 3

H412

Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

≥ 25 %

Aquatic Chronic 4

H413

Voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesieliöille

≥ 25 %

Kaaviossa 19 esitellään HP 14:n arviointiprosessi.

Image

Testimenetelmäasetuksessa esitetyt testimenetelmät, jotka perustuvat selkärankaisten eläinkokeisiin, eivät ole asianmukaisia (45).

45

3.15   
  Ominaisuuden HP 15 määrittäminen: Jätteet, joilla voi olla jokin edellä luetelluista vaarallisista ominaisuuksista, jota alkuperäisellä jätteellä ei suoranaisesti ollut

Ominaisuuden HP 15 määrittäminen: Jätteet, joilla voi olla jokin edellä luetelluista vaarallisista ominaisuuksista, jota alkuperäisellä jätteellä ei suoranaisesti ollut

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteen III määritelmä ja täydentävä kuvaus

Jätepuitedirektiivin liitteessä III ominaisuus HP 15 määritellään seuraavasti:

”Jätteet, joilla voi olla jokin edellä luetelluista vaarallisista ominaisuuksista, jota alkuperäisellä jätteellä ei suoranaisesti ollut”

Jätepuitedirektiivissä todetaan lisäksi seuraavaa:

”Kun jäte sisältää yhtä tai useampaa ainetta, jolle on annettu jokin taulukossa 9 [ks. tämän asiakirjan taulukko 24] esitetyistä vaaralausekkeista tai täydentävistä vaaralausekkeista, jäte on luokiteltava vaaralliseksi ominaisuuden HP 15 mukaan, ellei jäte ole sellaisessa muodossa, että sillä ei missään olosuhteissa ole räjähtäviä tai mahdollisesti räjähtäviä ominaisuuksia.

Lisäksi jäsenvaltiot voivat luokitella jätteen vaaralliseksi ominaisuuden HP 15 mukaan muiden sovellettavien perusteiden pohjalta, esimerkiksi suotoveden arvioinnin perusteella.”

Jätteelle, joka sisältää aineita, joille on annettu taulukossa 24 vaaralauseke tai täydentävä vaaralauseke, voidaan tehdä testejä sen osoittamiseksi, onko sillä kyseinen vaarallinen ominaisuus. Vaihtoehtoisesti kyseisiä aineita sisältävän jätteen voidaan vain olettaa olevan vaarallista ominaisuuden HP 15 mukaan.

Jäsenvaltiot voivat luokitella jätteen vaaralliseksi ominaisuuden HP 15 mukaan muiden sovellettavien perusteiden pohjalta, esimerkiksi suotoveden arvioinnin perusteella.

Taulukko 24

Taulukko 24

Jätteen ainesosien vaaralausekkeet ja täydentävät vaaralausekkeet jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 15 mukaan

Jätteen ainesosien vaaralausekkeet ja täydentävät vaaralausekkeet jätteiden luokittelemiseksi vaarallisiksi ominaisuuden HP 15 mukaan

| Vaaralauseke (vaaralausekkeet) / täydentävä vaaralauseke (täydentävät vaaralausekkeet) |
| --- |
| Koko massa voi räjähtää tulessa | H205 |
| Räjähtävää kuivana | EUH001 |
| Saattaa muodostaa räjähtäviä peroksideja | EUH019 |
| Räjähdysvaara kuumennettaessa suljetussa astiassa | EUH044 |

Vaaralauseke (vaaralausekkeet) / täydentävä vaaralauseke (täydentävät vaaralausekkeet)

Koko massa voi räjähtää tulessa

H205

Räjähtävää kuivana

EUH001

Saattaa muodostaa räjähtäviä peroksideja

EUH019

Räjähdysvaara kuumennettaessa suljetussa astiassa

EUH044

Kaaviossa 20 esitellään HP 15:n arviointiprosessi (46).

46

Image

Testimenetelmät

Testimenetelmät

Taulukossa 24 lueteltuja aineita sisältävät jätteet olisi arvioitava tai testattava kemikaaliviraston CLP-ohjeiden, erityisesti seosten luokittelua koskevien ohjeiden, mukaisesti täydentävien vaaralausekkeiden EUH001, EUH044 ja H205 osalta.

Jätteellä, jolle annettaisiin vaaralauseke tai täydentävä vaaralauseke EUH001:n, EUH019:n, EUH044:n tai H205:n arvioinnin perusteella, on vaarallisuusominaisuus HP 15.

---

(1)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

1

(2)  Komission asetus (EU) 2017/776, annettu 4 päivänä toukokuuta 2017, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen (EUVL L 116, 5.5.2017, s. 1).

2

(3)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

3

(4)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

4

(5)  Perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaaseen.

5

(6)  Tämä ei ole tällaisten aineiden täydellinen luettelo. Esimerkit ovat peräisin Yhdistyneen kuningaskunnan oppaasta.

6

(7)  Pyöristetty yhden desimaalin tarkkuudella.

7

(8)  Huomaa, että OVAMin oppaassa todetaan, että jos jäte sisältää koodin H315 ja/tai koodin H319 mukaan luokiteltuja aineita ja summa ylittyy, jäte luokitellaan HP 4:ksi.

8

ja/tai

(9)  Lisätietoja happo- tai emäskapasiteettitestistä on luettavissa teoksesta ”Test No. 122: Determination of pH, Acidity and Alkalinity” within the OECD Guidelines for the Testing of Chemicals, ks. http://www.oecd-ilibrary.org/environment/test-no-122-determination-of-ph-acidity-and-alkalinity_9789264203686-en tai teoksesta Young, J.R.; How, M.J.; Walker, A.P., Worth, W.M.H. (1988): Classification as corrosive or irritant to skin of preparations containing acidic or alkaline substances, without testing on animals. Englanti.

9

(10)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

10

(11)  Ks. jäteluettelon liite (2 kohdan toinen luetelmakohta): ”Vaaraominaisuutta voidaan arvioida selvittämällä aineen pitoisuus jätteessä, kuten on yksilöity direktiivin 2008/98/EY liitteessä III, tai ellei asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 muuta yksilöidä, suorittamalla testi asetuksen (EY) N:o 440/2008 tai muiden kansainvälisesti tunnustettujen testimenetelmien ja ohjeiden mukaisesti, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1272/2008 7 artikla eläimillä ja ihmisillä suoritettavien testien osalta.”

11

(12)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

12

(14)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

14

(15)  Ks. jäteluettelon liite (2 kohdan toinen luetelmakohta): ”Vaaraominaisuutta voidaan arvioida selvittämällä aineen pitoisuus jätteessä, kuten on yksilöity direktiivin 2008/98/EY liitteessä III, tai ellei asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 muuta yksilöidä, suorittamalla testi asetuksen (EY) N:o 440/2008 tai muiden kansainvälisesti tunnustettujen testimenetelmien ja ohjeiden mukaisesti, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1272/2008 7 artikla eläimillä ja ihmisillä suoritettavien testien osalta.”

15

(16)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

16

(17)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

17

(18)  Ks. jäteluettelon liite (2 kohdan toinen luetelmakohta): ”Vaaraominaisuutta voidaan arvioida selvittämällä aineen pitoisuus jätteessä, kuten on yksilöity direktiivin 2008/98/EY liitteessä III, tai ellei asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 muuta yksilöidä, suorittamalla testi asetuksen (EY) N:o 440/2008 tai muiden kansainvälisesti tunnustettujen testimenetelmien ja ohjeiden mukaisesti, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1272/2008 7 artikla eläimillä ja ihmisillä suoritettavien testien osalta.”

18

(19)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

19

(20)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

20

(21)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

21

(22)  Ks. jäteluettelon liite (2 kohdan toinen luetelmakohta): ”Vaaraominaisuutta voidaan arvioida selvittämällä aineen pitoisuus jätteessä, kuten on yksilöity direktiivin 2008/98/EY liitteessä III, tai ellei asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 muuta yksilöidä, suorittamalla testi asetuksen (EY) N:o 440/2008 tai muiden kansainvälisesti tunnustettujen testimenetelmien ja ohjeiden mukaisesti, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1272/2008 7 artikla eläimillä ja ihmisillä suoritettavien testien osalta.”

22

(23)  Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP) (2004): Draft guidance paper on hazard characteristics H6.2 (infectious substances), saatavilla osoitteessa http://archive.basel.int/meetings/cop/cop7/docs/11a1r1e.pdf

23

(24)  Lisätietoja on saatavilla teoksesta ”World Health Organization (2004): Laboratory Biosafety Manual, Third Edition”, saatavilla osoitteessa http://www.who.int/csr/resources/publications/biosafety/WHO_CDS_CSR_LYO_2004_11/en/

24

(25)  Yhdistyneet kansakunnat (2015): Transport of dangerous goods Model Regulations Volume I, 19th revision, saatavilla osoitteessa http://www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/rev19/19files_e.html

25

(26)  Esimerkit ovat peräisin teoksen Transport of dangerous goods Model Regulations Volume I, 19th revision taulukosta 2.6.3.2.2.1.

26

th

(27)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

27

(28)  Ks. jäteluettelon liite (2 kohdan toinen luetelmakohta): ”Vaaraominaisuutta voidaan arvioida selvittämällä aineen pitoisuus jätteessä, kuten on yksilöity direktiivin 2008/98/EY liitteessä III, tai ellei asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 muuta yksilöidä, suorittamalla testi asetuksen (EY) N:o 440/2008 tai muiden kansainvälisesti tunnustettujen testimenetelmien ja ohjeiden mukaisesti, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1272/2008 7 artikla eläimillä ja ihmisillä suoritettavien testien osalta.”

28

(29)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

29

(30)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

30

(31)  Jätteen sisältämien perimää vaurioittavien vaikutusten testaamiseen tarvittavan näytteen valmistusta koskevia ohjeita on teoksessa Guidelines for Preparing Environmental and Waste Samples for Mutagenicity (Ames) testing. USEPA report EPA 600/4-85/058. USEPA (1985).

31

(32)  Jäteluettelon liite (2 kohdan toinen luetelmakohta): ”Vaaraominaisuutta voidaan arvioida selvittämällä aineen pitoisuus jätteessä, kuten on yksilöity direktiivin 2008/98/EY liitteessä III, tai ellei asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 muuta yksilöidä, suorittamalla testi asetuksen (EY) N:o 440/2008 tai muiden kansainvälisesti tunnustettujen testimenetelmien ja ohjeiden mukaisesti, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1272/2008 7 artikla eläimillä ja ihmisillä suoritettavien testien osalta.”

32

(33)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

33

(34)  Todennäköisesti vapautuvia kaasuja ovat muun muassa rikkivety, fluorivety, rikkihiili, rikkidioksidi, kloori, typpioksidi, ammoniakki ja syaanivety.

34

(35)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

35

(36)  Tämä ei ole täydellinen luettelo aineista, joilla on nämä ominaisuudet. Luettelo on peräisin Yhdistyneen kuningaskunnan oppaasta.

36

(37)  Pyöristetty yhden desimaalin tarkkuudella

37

(38)  Perustuu liuokseen, jossa 29,3 g natriumhypokloriittia 100 ml:a kohden (enimmäisliukoisuus)

38

(39)  Huomaa, että INERIS on työstänyt ominaisuuden HP 12 testimenetelmää, ks. Hennebert P, Samaali I, Molina P. 2014: Waste hazard property HP 12 (emission of toxic gas in contact with water or an acid): proposition of method and first results. Proceedings of 4th International Conference on Industrial and Hazardous Waste Management. Chania (Kreikka). 2-5/09/2014. s. 10 Versioon päivitetty vuonna 2014 tehdyt päätökset: Hennebert P., Rebischung F. 2015. Huomaa myös, että USEPA:n luvussa 9 ”Test Methods for Evaluating Solid Waste, Physical/Chemical Methods.” SW-846. EPA Publication, esitetään reaktiivisuuden määrittämiseksi menetelmä, jossa laboratorio-olosuhteissa vapautetaan myrkyllisien kaasujen päästöjä.

39

(40)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

40

(41)  Ks. jäteluettelon liite (2 kohdan toinen luetelmakohta): ”Vaaraominaisuutta voidaan arvioida selvittämällä aineen pitoisuus jätteessä, kuten on yksilöity direktiivin 2008/98/EY liitteessä III, tai ellei asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 muuta yksilöidä, suorittamalla testi asetuksen (EY) N:o 440/2008 tai muiden kansainvälisesti tunnustettujen testimenetelmien ja ohjeiden mukaisesti, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1272/2008 7 artikla eläimillä ja ihmisillä suoritettavien testien osalta.”

41

(42)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

42

(43)  Neuvoston asetus (EU) 2017/997, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY liitteen III muuttamisesta vaarallisuusominaisuuden HP 14 ”ympäristölle vaarallinen” osalta (EUVL L 150, 14.6.2017, s. 1).

43

(44)  On syytä panna merkille, että kyseiset rajat on ymmärrettävä neuvoston asetuksen (EU) 2017/997 liitteen kolmannen yhtälön mukaisessa yhteydessä. Kun jätteessä on useampaa ainetta, jotka on luokiteltu moneen eri vaaraluokkaan, niiden esiintyminen mainittuja rajoja pienempinä yksittäisinä (tai yhteenlaskettuina) pitoisuuksina kutakin vaaralausekekoodia kohden, voi silti johtaa siihen, että jäte luokitellaan vaaralliseksi ominaisuuden HP 14 mukaan yhtälön 3 soveltamisen perusteella.

44

(45)  Ks. jäteluettelon liite (2 kohdan toinen luetelmakohta): ”Vaaraominaisuutta voidaan arvioida selvittämällä aineen pitoisuus jätteessä, kuten on yksilöity direktiivin 2008/98/EY liitteessä III, tai ellei asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 muuta yksilöidä, suorittamalla testi asetuksen (EY) N:o 440/2008 tai muiden kansainvälisesti tunnustettujen testimenetelmien ja ohjeiden mukaisesti, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1272/2008 7 artikla eläimillä ja ihmisillä suoritettavien testien osalta.”

45

(46)  Mukautettu Yhdistyneen kuningaskunnan oppaan perusteella.

46

---

LIITE 4

Jätteiden näytteenotto ja kemiallinen analyysi

Monissa tapauksissa kyseessä olevasta jätteestä on saatavilla riittävästi tietoa ilman näytteenottoa, kemiallisia analyyseja ja testausta (muista tietolähteistä kuin jätteiden näytteenotosta ja kemiallisesta analyysista ks. liite 2). Kun näytteenottoa ja/tai kemiallisia analyyseja tarvitaan, tässä liitteessä esitetään lyhyt yleiskatsaus eurooppalaisten standardien mukaisesta jätteiden näytteenotosta ja mainitaan peruskäsitteet. Tarkempia tietoja on esitellyissä standardeissa. Lisäksi tämä liite sisältää jakson, jossa on lisätietoja ja viittauksia erityisiin jätteiden kemiallisia analyyseja koskeviin kysymyksiin.

4.1   
  Näytteenotto

Huono näytteenotto on yksi jätteiden luokittelun luotettavuutta heikentävistä tekijöistä. Tästä syystä on erittäin suositeltavaa, että jätteen luokitusta varten tapahtuva näytteenotto suoritetaan jäljempänä esitettävien käytettävissä olevien CEN-standardien mukaisesti.

4.1.1   Näytteenottoa koskeva kehys

Euroopan standardointikomitea (CEN) on teknisen komiteansa TC 292 avulla laatinut useita jätteen määrittelyä koskevia standardeja, teknisiä raportteja/eritelmiä ja uusinta tekniikkaa käsitteleviä asiakirjoja. Saatavilla olevia asiakirjoja on tarkasteltava koordinoidusti. Seuraava luettelo sisältää aihetta ”jätteen määrittely – jätemateriaalien näytteenotto” koskevat standardiasiakirjat:

| — | EN 14899

  Näytteenottosuunnitelman laadintaa ja soveltamista koskeva kehys |
| --- | --- |

—

EN 14899

Näytteenottosuunnitelman laadintaa ja soveltamista koskeva kehys

| — | CEN/TR 15310-1:2006

  Ohjeet näytteenottokriteerien valinnasta ja soveltamisesta eri olosuhteissa |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-1:2006

Ohjeet näytteenottokriteerien valinnasta ja soveltamisesta eri olosuhteissa

| — | CEN/TR 15310-2:2006

  Näytteenottotekniikoita koskevat ohjeet |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-2:2006

Näytteenottotekniikoita koskevat ohjeet

| — | CEN/TR 15310-3:2006

  Ohjeet näytteen jakamisesta kentällä |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-3:2006

Ohjeet näytteen jakamisesta kentällä

| — | CEN/TR 15310-4:2006

  Näytteen pakkaamista, säilyttämistä, kestävöintiä, kuljetusta ja toimitusta koskevat ohjeet |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-4:2006

Näytteen pakkaamista, säilyttämistä, kestävöintiä, kuljetusta ja toimitusta koskevat ohjeet

| — | CEN/TR 15310-5:2006

  Näytteenottosuunnitelman määrittämisprosessia koskevat ohjeet. |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-5:2006

Näytteenottosuunnitelman määrittämisprosessia koskevat ohjeet.

Paikkansapitävien ja edustavien tulosten saamiseksi testausohjelma on laadittava ennen ensimmäisen näytteen ottamista. Näin varmistetaan, että kaikki tarvittavat tekijät otetaan huomioon, jotta koko jätteestä voidaan tehdä edustavia päätelmiä näytteen tai näytteiden perusteella. Standardissa EN 14899 tämä testausohjelma kuvaillaan tarkasti. Siinä määritellään erityisesti seitsemän vaihetta, jotka esitetään kaaviossa 21.

Vaihtoehtoiset näytteenottomenettelyt ovat hyväksyttäviä, jos niissä on otettu huomioon edellä luetelluissa standardeissa yksilöidyt merkitykselliset tekijät ja ne tuottavat yhtä luotettavia tuloksia.

Image

4.1.2   Näytteenottomenetelmä

Koska kaavio 21 kattaa yleisesti koko standardin EN 14899:2005 mukaisen testausohjelman, on syytä tarkastella lähemmin näytteenottomenetelmää, joka koostuu kaaviossa 22 esitetyistä kolmesta keskeisestä osatekijästä:

| 1. | näytteenottosuunnitelman määrittäminen |
| --- | --- |

1.

näytteenottosuunnitelman määrittäminen

| 2. | kenttänäytteen ottaminen näytteenottosuunnitelman mukaisesti |
| --- | --- |

2.

kenttänäytteen ottaminen näytteenottosuunnitelman mukaisesti

| 3. | laboratorionäytteen kuljetus laboratorioon. |
| --- | --- |

3.

laboratorionäytteen kuljetus laboratorioon.

Kukin keskeinen osatekijä jakautuu edelleen alaosiin, joita olisi noudatettava standardoitujen näytteenottotulosten saamiseksi.

Erityisesti näytteenottosuunnitelman määrittelyssä on suoritettava useita vaiheita. Standardin EN 14899:2005 liitteessä A esitetään havainnollistava näytteenottosuunnitelman malli. Kaaviossa 22 esitetään kaikki standardin EN 14899:2005 mukaiset alaosatekijät sekä viittaukset vastaavaan tekniseen raporttiin, jossa on tarkempia tietoja. On syytä huomata, että kaaviota 22 (keskeiset osatekijät näytteenottosuunnitelman määrittäminen mukaan luettuna) on pidettävä kaaviossa 21 esitetyn yleisen testausohjelman yksityiskohtaisempana osana.

Samoin on huomattava, että standardissa EN 15002:2015 annetaan lisäohjeita siitä, miten testinäytteet valmistetaan laboratorionäytteestä (ks. vaihe 4 kaaviossa 21). Tämä on valmistamisen ja näytteenottomenetelmän soveltamisen jälkeen seuraava vaihe, joka esitellään tarkemmin kaaviossa 22.

Image

4.1.3   Eri jätetyyppejä koskevat näytteenottostandardit

Jätteen koostumus ja konsistenssi voivat vaihdella laajasti. Luotettavien tulosten takaamiseksi näytteenottomenetelmiä on mukautettava sen jätteen luonteen mukaan, josta näytteitä otetaan. Standardissa CEN/TR 15310-2:2006 annetaan yksityiskohtaisia tietoja eri jätetyyppien näytteenottomenetelmistä ja -tekniikoista erilaisissa olosuhteissa. Siinä viitataan seuraaviin materiaaleihin:

| — | liikkuvat tai viskoosit nesteet |
| --- | --- |

—

liikkuvat tai viskoosit nesteet

| — | lietteet tai pastamaiset aineet |
| --- | --- |

—

lietteet tai pastamaiset aineet

| — | jauheet, rakeet ja pienet kiteet |
| --- | --- |

—

jauheet, rakeet ja pienet kiteet

| — | karkeat tai paakkuiset kiinteät aineet. |
| --- | --- |

—

karkeat tai paakkuiset kiinteät aineet.

Useimpien näiden materiaalien osalta standardissa CEN/TR 15310-2:2006 viitataan seuraaviin tapoihin, joilla jätettä voidaan varastoida tai muulla tavoin asettaa saataville näytteenottoa varten:

| — | rummut, säkit, pienet tynnyrit, lohkot, tynnyrit tai pienet tai joustavaseinäiset säiliöt |
| --- | --- |

—

rummut, säkit, pienet tynnyrit, lohkot, tynnyrit tai pienet tai joustavaseinäiset säiliöt

| — | pystysuorat yhdenmukaiset tai säännöttömät tai vaakasuorat lieriönmuotoiset tankit |
| --- | --- |

—

pystysuorat yhdenmukaiset tai säännöttömät tai vaakasuorat lieriönmuotoiset tankit

| — | johdossa olevat liikkuvat nesteet |
| --- | --- |

—

johdossa olevat liikkuvat nesteet

| — | patoaltaat tai kaivot |
| --- | --- |

—

patoaltaat tai kaivot

| — | suppilot, kasat ja siilot, laskevat virrat sekä hihna- tai ruuvikuljettimet |
| --- | --- |

—

suppilot, kasat ja siilot, laskevat virrat sekä hihna- tai ruuvikuljettimet

| — | massiiviset tai suuret kappaleet. |
| --- | --- |

—

massiiviset tai suuret kappaleet.

Standardissa CEN/TR 15310-3:2006 kuvaillaan täydentävästi kentällä tapahtuvan näytteenoton ja näytteen jakamisen valmistelun kannalta merkityksellisiä näkökohtia ottaen huomioon kyseessä olevan jätteen erilaiset konsistenssit.

On syytä huomata, että yksittäisten jäsenvaltioiden tasolla saattaa olla saatavilla lisää teknisiä ohjeita jätteen näytteenottomenetelmistä.

4.1.4   Näytteenottostrategiat homogeenisuuden/heterogeenisuuden huomioon ottamiseksi

Näytteenotosta saatavien tulosten luotettavuuden perusedellytys on, että näytteet ovat jätteen koostumuksen kannalta edustavia. Jätteen kyseessä ollessa tämä on usein monimutkaista, sillä yhtäältä epäpuhtaudet saattavat jakautua jätteeseen epätasaisesti ja toisaalta tietyillä jätetyypeillä on lisäksi heterogeeninen matriisi (1).

Standardin EN 14899:2005 mukaan heterogeenisuus tarkoittaa sitä, missä määrin ainesosa on jakautunut epätasaisesti otannan perusjoukkoon. Homogeenisuus sitä vastoin tarkoittaa sitä, missä määrin ainesosa on jakautunut tasaisesti otannan perusjoukkoon.

Jäsenvaltioissa saattaa olla käytössä erityisiä teknisiä ohjeita, joista saa lisätietoja jätteen heterogeenisuuden huomioon ottavista näytteenottostrategioista (2).

Jos jätteen heterogeenisuus on minimoitu mahdollisuuksien mukaan, standardissa CEN/TR 15310-1:2006 ja osittain myös standardissa CEN/TR 15310-2:2006 annetaan kokonaisvaltainen yleiskatsaus näytteenottostrategioista heterogeenisia ja homogeenisia jätetyyppejä varten. On tärkeää mukauttaa näytteenottosuunnitelma jo etukäteen sen jätteen heterogeenisuuteen, josta näytteitä otetaan.

4.1.5   Näytteenoton tilastollinen lähestymistapa

Näytteenoton yleinen tilastollinen lähestymistapa, tiettyyn jätteestä tehtävään näytteenottoon sovellettavat tilastolliset perusseikat mukaan lukien, esitetään standardissa CEN/TR 15310-1:2006. Seuraavassa on ote teknisessä raportissa esitetyistä tiedoista:

| — | Näytteenoton kohteena olevan perusjoukon määrittely






  — | Koko perusjoukko |
| --- | --- | --- |

—

Näytteenoton kohteena olevan perusjoukon määrittely

—

Koko perusjoukko

| — | Osapopulaatio |
| --- | --- |

—

Osapopulaatio

| — | Vaihtelu






  — | Paikkaan liittyvä vaihtelu |
| --- | --- | --- |

—

Vaihtelu

—

Paikkaan liittyvä vaihtelu

| — | Aikaan liittyvä vaihtelu |
| --- | --- |

—

Aikaan liittyvä vaihtelu

| — | Satunnaisvaihtelu |
| --- | --- |

—

Satunnaisvaihtelu

| — | Erilaiset otantamenetelmät






  — | Todennäköisyysotanta |
| --- | --- | --- |

—

Erilaiset otantamenetelmät

—

Todennäköisyysotanta

| — | Harkinnanvarainen otanta |
| --- | --- |

—

Harkinnanvarainen otanta

| — | Otantamalli






  — | Yksinkertainen satunnaisotanta |
| --- | --- | --- |

—

Otantamalli

—

Yksinkertainen satunnaisotanta

| — | Ositettu satunnaisotanta |
| --- | --- |

—

Ositettu satunnaisotanta

| — | Tasavälinen otanta |
| --- | --- |

—

Tasavälinen otanta

| — | Harkinnanvarainen otanta |
| --- | --- |

—

Harkinnanvarainen otanta

| — | Näytteiden koko |
| --- | --- |

—

Näytteiden koko

| — | Näytteenottotiheys |
| --- | --- |

—

Näytteenottotiheys

| — | Näytteenottotulosten luotettavuus






  — | Luottamusvälit |
| --- | --- | --- |

—

Näytteenottotulosten luotettavuus

—

Luottamusvälit

4.2   
  Jätteen kemiallinen analyysi

Kuten edellä 3.2.1 luvussa (”Vaihe 3”) todettiin, tietyissä tapauksissa tiedot, joita saadaan esimerkiksi jätteeksi muuttuvan tuotteen käyttöturvallisuusselosteesta, GHS-merkinnöistä, ”jätettä tuottavan” prosessin tuntemuksesta ja muista tietokannoista, eivät ole riittäviä kyseisen jätteen vaarallisuusominaisuuksien arvioimiseksi. Koska riittävät tiedot jätteen koostumuksesta ovat edellytys 3.2.2 luvussa (”Vaihe 4”) kuvaillun laskentamenettelyn käytölle, saattaa olla tarpeen suorittaa kyseessä olevan jätteen kemiallinen analyysi.

Taulukko 25 toimii yleisenä tietopohjana ja sisältää ohjeellisen luettelon jätteen määrittelyä koskevista CEN-menetelmistä ja -standardeista (3).

Taulukko 25

Ohjeellinen luettelo jätteen määrittelyä koskevista CEN-menetelmistä ja -standardeista

| Viite | Otsikko |
| --- | --- |
| Suotautumistestit |
| CEN/TS 16660:2015 | Characterization of waste. Leaching behaviour test. Determination of the reducing character and the reducing capacity (Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Pelkistysominaisuuksien ja pelkistyskyvyn määrittely) |
| EN 15863:2015 | Jätteen määrittely. Suotautumistesti perusmäärittelyä varten. Jaksottaisen uuttoveden avulla tehtävä dynaaminen monoliittinen liukoisuustesti testiolosuhteissa |
| EN 14997:2015 | Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Liukoisuustesti pH:n vaikutuksesta jatkuvassa pH-valvonnassa |
| EN 14429:2015 | Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Liukoisuustesti pH:n vaikutuksesta happoemäslisäyksellä testin alussa |
| EN 14429:2015 | Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Liukoisuustesti pH:n vaikutuksesta happoemäslisäyksellä testin alussa |
| EN 14997:2015 | Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Liukoisuustesti pH:n vaikutuksesta jatkuvassa pH-valvonnassa |
| CEN/TS 15364:2006: | Jätteen määrittely. Suotautumistestit. Hapon ja emäksen neutralointikapasiteettitesti |
| CEN/TS 14405:2004: | Jätteen määrittely. Suotautumistestit. Läpivirtaustesti ylöspäin (määritellyissä olosuhteissa) |
| EN 12457-1:2002 | Jätteen määrittely. Suotautuminen. Suotautumista koskeva laadunvalvontatesti rakeiselle jäteaineksella ja lietteelle. Yksivaiheinen ravistelutesti nestemäisen ja kiinteän aineen suhteessa 2 l / kg materiaaleilla, joissa kiinteän aineen pitoisuus on korkea ja raekoko alle 4 mm (raekoon pienentäminen tarvittaessa) |
| EN 12457-2:2002 | Jätteen määrittely. Suotautuminen. Suotautumista koskeva laadunvalvontatesti rakeiselle jäteaineksella ja lietteelle. Yksivaiheinen ravistelutesti nestemäisen ja kiinteän aineen suhteessa 10 l / kg raekoon ollessa alle 4 mm (raekoon pienentäminen tarvittaessa) |
| EN 12457-3:2002 | Jätteen määrittely. Suotautuminen. Suotautumista koskeva laadunvalvontatesti rakeiselle jäteaineksella ja lietteelle. Kaksivaiheinen ravistelutesti nestemäisen ja kiinteän aineen suhteessa 2 l / kg ja 8 l / kg materiaaleilla, joissa kiinteän aineen pitoisuus on korkea ja raekoko alle 4 mm (raekoon pienentäminen tarvittaessa) |
| EN 12457-4:2002 | Jätteen määrittely. Suotautuminen. Suotautumista koskeva laadunvalvontatesti rakeiselle jäteaineksella ja lietteelle. Yksivaiheinen ravistelutesti nestemäisen ja kiinteän aineen suhteessa 10 l / kg raekoon ollessa alle 10 mm (raekoon pienentäminen tarvittaessa) |
| Yhdisteiden analyysit |
| EN 16377:2013 | Characterization of waste. Determination of brominated flame retardants (BFR) in solid waste (Jätteen määrittely. Bromattujen palonestoaineiden määritys kiinteästä jätteestä) |
| EN 16192:2011 | Jätteen määrittely. Uuttoliuosten analysointi |
| EN 15216:2007 | Characterization of waste. Determination of total dissolved solids (TDS) in water and eluates (Jätteen määrittely. Veteen ja uutoksiin liuenneiden aineiden kokonaismäärän määrittäminen) |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) |
| EN 13137:2001 | Jätteen määrittely. Jätteessä, lietteissä ja maakerroksissa olevan orgaanisen hiilen kokonaismäärän (TOC) määrittäminen |
| Liuottaminen |
| EN 13656:2002 | Jätteen määrittely. Määritettävien aineiden liuottaminen fluorivetyhapon (HF), typpihapon (HNO3) ja kloorivetyhapon (HCl) seokseen mikroaaltojen avulla |
| EN 13657:2002 | Jätteen määrittely. Määritettävien aineiden liuottaminen kuningasveteen |
| Hiililukualueen C10–C40 hiilivedyt |
| EN 14039:2004 | Jätteen määrittely. Hiililukualueen C10–C40 hiilivetypitoisuuden määrittäminen kaasukromatografilla |
| Kuiva-aine |
| EN 14346:2006 | Jätteen määrittely. Kuiva-aineksen laskeminen kuiva-aineen tai vesipitoisuuden määrityksestä |
| Epäorgaaniset yhdisteet |
| EN 14582:2007 | Jätteen määrittely. Halogeeni- ja rikkipitoisuus. Näytteen polttaminen hapessa suljetuissa järjestelmissä |
| EN 15192:2006 | Characterisation of waste and soil. Determination of chromium (VI) in solid material by alkaline digestion and ion chromatography with spectrophotometric detection (Jätteen ja maaperän määrittely. Kuusiarvoisen kromin määrittäminen kiinteästä aineesta emäsuuton ja spektrofotometrisen ionikromatografian avulla) |
| Orgaaniset yhdisteet |
| EN 15308:2008 | Characterization of waste. Determination of selected polychlorinated biphenyls (PCB) in solid waste by using capillary gas chromatography with electron capture or mass spectrometric detection (Jätteen määrittely. Tiettyjen polykloorattujen bifenyylien (PCB) määrittäminen kiinteästä jätteestä elektroninsieppausdetektoria käyttävän kapillaarikaasukromatografian tai massaspektrometrin avulla) |
| EN 15527:2008 | Characterization of waste. Determination of polycyclic aromatic hydrocarbons (PAH) in waste using gas chromatography mass spectrometry (GC/MS) (Jätteen määrittely. Polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen (PAH) määrittäminen jätteestä kaasukromatografialla tai massaspektrometrialla) |
| Alkuainekoostumus |
| EN 16424:2014 | Characterization of waste. Screening methods for the element composition by portable X-ray fluorescence instruments (Jätteen määrittely. Alkuainekoostumuksen määritysmenetelmät kannettavilla XRF-kenttämittareilla) |
| EN 15309:2007 | Jätteen ja maaperän määrittely. Alkuainekoostumuksen määrittäminen röntgenfluoresenssilla (Characterization of waste and soil. Determination of elemental composition by X-ray fluorescence) |

Viite

Otsikko

Suotautumistestit

CEN/TS 16660:2015

Characterization of waste. Leaching behaviour test. Determination of the reducing character and the reducing capacity (Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Pelkistysominaisuuksien ja pelkistyskyvyn määrittely)

EN 15863:2015

Jätteen määrittely. Suotautumistesti perusmäärittelyä varten. Jaksottaisen uuttoveden avulla tehtävä dynaaminen monoliittinen liukoisuustesti testiolosuhteissa

EN 14997:2015

Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Liukoisuustesti pH:n vaikutuksesta jatkuvassa pH-valvonnassa

EN 14429:2015

Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Liukoisuustesti pH:n vaikutuksesta happoemäslisäyksellä testin alussa

EN 14429:2015

Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Liukoisuustesti pH:n vaikutuksesta happoemäslisäyksellä testin alussa

EN 14997:2015

Jätteen määrittely. Suotautumistesti. Liukoisuustesti pH:n vaikutuksesta jatkuvassa pH-valvonnassa

CEN/TS 15364:2006:

Jätteen määrittely. Suotautumistestit. Hapon ja emäksen neutralointikapasiteettitesti

CEN/TS 14405:2004:

Jätteen määrittely. Suotautumistestit. Läpivirtaustesti ylöspäin (määritellyissä olosuhteissa)

EN 12457-1:2002

Jätteen määrittely. Suotautuminen. Suotautumista koskeva laadunvalvontatesti rakeiselle jäteaineksella ja lietteelle. Yksivaiheinen ravistelutesti nestemäisen ja kiinteän aineen suhteessa 2 l / kg materiaaleilla, joissa kiinteän aineen pitoisuus on korkea ja raekoko alle 4 mm (raekoon pienentäminen tarvittaessa)

EN 12457-2:2002

Jätteen määrittely. Suotautuminen. Suotautumista koskeva laadunvalvontatesti rakeiselle jäteaineksella ja lietteelle. Yksivaiheinen ravistelutesti nestemäisen ja kiinteän aineen suhteessa 10 l / kg raekoon ollessa alle 4 mm (raekoon pienentäminen tarvittaessa)

EN 12457-3:2002

Jätteen määrittely. Suotautuminen. Suotautumista koskeva laadunvalvontatesti rakeiselle jäteaineksella ja lietteelle. Kaksivaiheinen ravistelutesti nestemäisen ja kiinteän aineen suhteessa 2 l / kg ja 8 l / kg materiaaleilla, joissa kiinteän aineen pitoisuus on korkea ja raekoko alle 4 mm (raekoon pienentäminen tarvittaessa)

EN 12457-4:2002

Jätteen määrittely. Suotautuminen. Suotautumista koskeva laadunvalvontatesti rakeiselle jäteaineksella ja lietteelle. Yksivaiheinen ravistelutesti nestemäisen ja kiinteän aineen suhteessa 10 l / kg raekoon ollessa alle 10 mm (raekoon pienentäminen tarvittaessa)

Yhdisteiden analyysit

EN 16377:2013

Characterization of waste. Determination of brominated flame retardants (BFR) in solid waste (Jätteen määrittely. Bromattujen palonestoaineiden määritys kiinteästä jätteestä)

EN 16192:2011

Jätteen määrittely. Uuttoliuosten analysointi

EN 15216:2007

Characterization of waste. Determination of total dissolved solids (TDS) in water and eluates (Jätteen määrittely. Veteen ja uutoksiin liuenneiden aineiden kokonaismäärän määrittäminen)

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)

EN 13137:2001

Jätteen määrittely. Jätteessä, lietteissä ja maakerroksissa olevan orgaanisen hiilen kokonaismäärän (TOC) määrittäminen

Liuottaminen

EN 13656:2002

Jätteen määrittely. Määritettävien aineiden liuottaminen fluorivetyhapon (HF), typpihapon (HNO3) ja kloorivetyhapon (HCl) seokseen mikroaaltojen avulla

EN 13657:2002

Jätteen määrittely. Määritettävien aineiden liuottaminen kuningasveteen

Hiililukualueen C10–C40 hiilivedyt

EN 14039:2004

Jätteen määrittely. Hiililukualueen C10–C40 hiilivetypitoisuuden määrittäminen kaasukromatografilla

Kuiva-aine

EN 14346:2006

Jätteen määrittely. Kuiva-aineksen laskeminen kuiva-aineen tai vesipitoisuuden määrityksestä

Epäorgaaniset yhdisteet

EN 14582:2007

Jätteen määrittely. Halogeeni- ja rikkipitoisuus. Näytteen polttaminen hapessa suljetuissa järjestelmissä

EN 15192:2006

Characterisation of waste and soil. Determination of chromium (VI) in solid material by alkaline digestion and ion chromatography with spectrophotometric detection (Jätteen ja maaperän määrittely. Kuusiarvoisen kromin määrittäminen kiinteästä aineesta emäsuuton ja spektrofotometrisen ionikromatografian avulla)

Orgaaniset yhdisteet

EN 15308:2008

Characterization of waste. Determination of selected polychlorinated biphenyls (PCB) in solid waste by using capillary gas chromatography with electron capture or mass spectrometric detection (Jätteen määrittely. Tiettyjen polykloorattujen bifenyylien (PCB) määrittäminen kiinteästä jätteestä elektroninsieppausdetektoria käyttävän kapillaarikaasukromatografian tai massaspektrometrin avulla)

EN 15527:2008

Characterization of waste. Determination of polycyclic aromatic hydrocarbons (PAH) in waste using gas chromatography mass spectrometry (GC/MS) (Jätteen määrittely. Polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen (PAH) määrittäminen jätteestä kaasukromatografialla tai massaspektrometrialla)

Alkuainekoostumus

EN 16424:2014

Characterization of waste. Screening methods for the element composition by portable X-ray fluorescence instruments (Jätteen määrittely. Alkuainekoostumuksen määritysmenetelmät kannettavilla XRF-kenttämittareilla)

EN 15309:2007

Jätteen ja maaperän määrittely. Alkuainekoostumuksen määrittäminen röntgenfluoresenssilla (Characterization of waste and soil. Determination of elemental composition by X-ray fluorescence)

Jätteen kemiallisista analyyseista saatujen tietojen, joita voidaan käyttää jätteen luokittelussa, olisi oltava koostumusta koskevia tietoja. Suotautumistestien tulokset – jotka saadaan usein laboratoriotuloksista kaatopaikkadirektiivin jätteen kelpoisuusperusteiden täyttymistä koskevan testauksen yhteydessä – eivät yleensä ole hyödyllisiä jätteen vaaraluokituksessa. Ainoa poikkeus tästä periaatteesta saattaa olla vaarallisuusominaisuuden HP 15 arviointi. Tämä merkitsee erityisesti sitä, että jos jäte ei esimerkiksi täytä kaatopaikkadirektiivin kiinteän jätteen kelpoisuusperusteita, se ei automaattisesti ole vaarallista tai vaaratonta. Jätteen kelpoisuusperusteita koskevia tuloksia ei pitäisi käyttää ainoana tietolähteenä vaarallisen jätteen luokittelussa. Jätteen kelpoisuusperusteita koskeva analyysi tarvitaan vain, jos 1) käsittelyksi on valittu sijoittaminen kaatopaikalle ja 2) kaatopaikkaluokka, joka on aiemmin määritetty luokituksella vaaralliseksi tai vaarattomaksi, edellyttää numeerista jätteen kelpoisuusperusteita koskevaa testiä. Suotovedessä esiintyvät aineet saattavat kuitenkin antaa joitain viitteitä sen lähteenä olevan jätteen ainesosista.

On huomattava, että erityisesti epäorgaanisten aineiden kohdalla kemialliset analyysit eivät yleensä tuota tietoja jätteessä olevista erityisistä kemiallisista yhdisteistä vaan ainoastaan mahdollistavat kationien ja anionien tunnistamisen. Molekyylikoostumuksen tai muiden seikkojen, kuten mineralogisten muotojen, tunnistaminen ei yleensä ole mahdollista perinteisillä analyysimenetelmillä. Seuraavassa esitellään eräitä mahdollisia menetelmiä tämän esteen voittamiseksi. Lisäksi olisi tarkistettava, onko jäsenvaltioiden tasolla mahdollisesti saatavilla muita lähestymistapoja ja käytäntöjä.

4.2.1   Realistisen huonoimman tapauksen aineet

Siinä todennäköisessä tapauksessa, että jätteen haltijalla on jonkin verran tietoa jätteessä olevista alkuaineista mutta ei siinä olevista aineista, ehdotetaan, että kunkin tunnistetun alkuaineen osalta määritellään ”ajateltavissa olevat huonoimmat mahdolliset” aineet. Nämä huonoimman tapauksen aineet olisi määritettävä kunkin vaarallisuusominaisuuden osalta, ja niitä olisi myöhemmin käytettävä vaarallisuusominaisuuksien arviointiin (ks. 3.2.2 luku).

Huonoimman tapauksen aineita määritettäessä olisi otettava huomioon, mitä aineita jätteessä voidaan ajatella olevan (esimerkiksi jätteen tuottamisprosessissa ja siihen liittyvissä kemiallisissa prosesseissa käytettävien aineiden perusteella) (4).

4.2.2   Ryhmänimikkeet

Tunnistettuja alkuaineita, joille on annettu ”ryhmänimike” CLP-asetuksen liitteessä VI olevan 3 osan taulukon 3 yhdenmukaistettujen luokitusten luettelossa, ei tarvitse eritellä lähemmin. CLP-asetuksen liitteessä VI olevassa 3 osassa olevassa 1.1.3.2 jaksossa olevat seosten luokitusta ja merkintöjä koskevat huomautukset voidaan kuitenkin ottaa huomioon määritettäessä jätteiden vaarallisuusominaisuuksia ”ryhmänimikkeiden” perusteella. Nämä nimikkeet esitetään taulukossa 26.

Taulukko 26

CLP-asetuksessa olevat alkuaineiden (11) ryhmänimikkeet

| Alkuaine | Indeksinumero | Kansainvälinen kemiallinen yksilöinti | Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t) | Vaaralausekekoodi(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| As | 033-002-00-5 | arseenin yhdisteet, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut | Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3 *
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H301
  H400
  H410 |
| Ba | 056-002-00-7 | bariumsuolat, paitsi bariumsulfaatti, 1-atso-2-hydroksinaftenyyliaryylisulfonihapon suolat ja muualla tässä liitteessä mainitut suolat | Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 * | H332
  H302 |
| Be | 004-002-00-2 | berylliumyhdisteet, paitsi alumiiniberylliumsilikaatit ja muualla tässä liitteessä mainitut | Carc. 1B
  Acute Tox. 2 *
  Acute Tox. 3 *
  STOT RE 1
  Eye Irrit. 2
  STOT SE 3
  Skin Irrit. 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Chronic 2 | H350i
  H330
  H301
  H372 **
  H319
  H335
  H315
  H317
  H411 |
| Cd | 048-001-00-5 | kadmiumyhdisteet, paitsi kadmiumsulfoselenidi (xCdS · yCdSe), kadmiumsulfidin ja sinkkisulfidin seos (xCdS · yZnS), kadmiumsulfidin ja elohopeasulfidin seos (xCdS · yHgS) sekä muualla tässä liitteessä mainitut | Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H312
  H302
  H400
  H410 |
| Cr(VI) | 024-017-00-8 | kromi(VI)-yhdisteet, paitsi bariumkromaatti sekä muualla tässä liitteessä mainitut yhdisteet | Carc. 1B
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H350i
  H317
  H400
  H410 |
| Hg | 080-002-00-6 | elohopean epäorgaaniset yhdisteet, paitsi elohopea(II)sulfidi ja muualla tässä liitteessä mainitut | Acute Tox. 2 *
  Acute Tox. 1
  Acute Tox. 2 *
  STOT RE 2 (*)
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H330
  H310
  H300
  H373 **
  H400
  H410 |
| Pb | 082-001-00-6 | lyijy-yhdisteet, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut | Repr. 1A
  Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  STOT RE 2 (*)
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360Df
  H332
  H302
  H373 **
  H400
  H410 |
| Sb | 051-003-00-9 | antimonin yhdisteet, paitsi -tetroksidi (Sb2O4), -pentoksidi (Sb2O5), -trisulfidi (Sb2S3), -pentasulfidi (Sb2S5) ja muualla tässä liitteessä mainitut | Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  Aquatic Chronic 2 | H332
  H302
  H411 |
| Se | 034-002-00-8 | seleeniyhdisteet, paitsi kadmiumsulfoselenidi ja muualla tässä liitteessä mainitut | Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3 *
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H301
  H373**
  H400
  H410 |
| Tl | 081-002-00-9 | talliumyhdisteet, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut | Acute Tox. 2 *
  Acute Tox. 2 *
  STOT RE 2 (*)
  Aquatic Chronic 2 | H330
  H300
  H373 **
  H411 |
| U | 092-002-00-3 | uraaniyhdisteet, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut | Acute Tox. 2 *
  Acute Tox. 2 *
  STOT RE 2
  Aquatic Chronic 2 | H330
  H300
  H373**
  H411 |

Alkuaine

Indeksinumero

Kansainvälinen kemiallinen yksilöinti

Vaaraluokka- ja vaarakategoriakoodi(t)

Vaaralausekekoodi(t)

As

033-002-00-5

arseenin yhdisteet, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3 *

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H301

H400

H410

Ba

056-002-00-7

bariumsuolat, paitsi bariumsulfaatti, 1-atso-2-hydroksinaftenyyliaryylisulfonihapon suolat ja muualla tässä liitteessä mainitut suolat

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

H332

H302

Be

004-002-00-2

berylliumyhdisteet, paitsi alumiiniberylliumsilikaatit ja muualla tässä liitteessä mainitut

Carc. 1B

Acute Tox. 2 *

Acute Tox. 3 *

STOT RE 1

Eye Irrit. 2

STOT SE 3

Skin Irrit. 2

Skin Sens. 1

Aquatic Chronic 2

H350i

H330

H301

H372 **

H319

H335

H315

H317

H411

Cd

048-001-00-5

kadmiumyhdisteet, paitsi kadmiumsulfoselenidi (xCdS · yCdSe), kadmiumsulfidin ja sinkkisulfidin seos (xCdS · yZnS), kadmiumsulfidin ja elohopeasulfidin seos (xCdS · yHgS) sekä muualla tässä liitteessä mainitut

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H312

H302

H400

H410

Cr(VI)

024-017-00-8

kromi(VI)-yhdisteet, paitsi bariumkromaatti sekä muualla tässä liitteessä mainitut yhdisteet

Carc. 1B

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H350i

H317

H400

H410

Hg

080-002-00-6

elohopean epäorgaaniset yhdisteet, paitsi elohopea(II)sulfidi ja muualla tässä liitteessä mainitut

Acute Tox. 2 *

Acute Tox. 1

Acute Tox. 2 *

STOT RE 2 (*)

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H330

H310

H300

H373 **

H400

H410

Pb

082-001-00-6

lyijy-yhdisteet, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut

Repr. 1A

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

STOT RE 2 (*)

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360Df

H332

H302

H373 **

H400

H410

Sb

051-003-00-9

antimonin yhdisteet, paitsi -tetroksidi (Sb2O4), -pentoksidi (Sb2O5), -trisulfidi (Sb2S3), -pentasulfidi (Sb2S5) ja muualla tässä liitteessä mainitut

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

Aquatic Chronic 2

H332

H302

H411

Se

034-002-00-8

seleeniyhdisteet, paitsi kadmiumsulfoselenidi ja muualla tässä liitteessä mainitut

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3 *

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H301

H373**

H400

H410

Tl

081-002-00-9

talliumyhdisteet, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut

Acute Tox. 2 *

Acute Tox. 2 *

STOT RE 2 (*)

Aquatic Chronic 2

H330

H300

H373 **

H411

U

092-002-00-3

uraaniyhdisteet, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut

Acute Tox. 2 *

Acute Tox. 2 *

STOT RE 2

Aquatic Chronic 2

H330

H300

H373**

H411

---

(1)  Bund/Länder-Arbeitsgemeinschaft Abfall (2012): LAGA-Methodensammlung Abfalluntersuchung, Dresden, Saksa.

(2)  Esimerkiksi asiakirjassa Bund/Länder-Arbeitsgemeinschaft Abfall (2004): LAGA PN 98 – Richtlinie für das Vorgehen bei physikalischen, chemischen und biologischen Untersuchungen im Zusammenhang mit der Verwertung/Beseitigung von Abfällen, Dresden, Saksa, annetaan Saksassa sovellettavia lisäohjeita jätteen heterogeenisuuden tutkimista varten. Erityisesti nestemäiset, pumpattavat ja pölymäiset jätteet sekä jätteet, joiden homogeenisuus voidaan todeta näönvaraisella tarkastuksella, katsotaan homogeenisiksi. Kaikki muut jätteet katsotaan heterogeenisiksi.

(3)  On huomattava, että jäsenvaltioiden tasolla on olemassa suosituksia ja esimerkkejä, jotka saattavat antaa lisäohjeita nestemäisen ja kiinteän jätteen ainesosien määrittämisestä. Esimerkiksi kokeellisessa standardissa AFNOR XP X30-489 kuvaillussa työkohteessa ”Characterization of waste – Determination of elements and substances in waste” ehdotetaan menetelmää nestemäisessä ja kiinteässä jätteessä olevien alkuaineiden ja aineiden kattavaksi määrittämiseksi. Se on standardia koskeva työkohde-ehdotus CEN/TC 292/WG 5 N 735 Determination of content of elements and substances in waste – experimental AFNOR Standard XP X30-489 (CEN/TC 292 N 1430), jonka hyväksymisestä äänestetään Euroopan tasolla. Lisätietoja tästä asiakirjasta on artikkelissa Hennebert, P., Papin, A., Padox, J.-M., Hasebrouck, B. (2013): The evaluation of an analytical protocol for the determination of substances in waste for hazard classification, Pariisi, Ranska, saatavilla osoitteessa http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X13001554 CEN-menetelmien ja -standardien lisäksi Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston vuonna 2014 ilmestyneessä julkaisussa Test Methods for Evaluating Solid Waste (SW-846), saatavilla osoitteessa http://www3.epa.gov/epawaste/hazard/testmethods/sw846/online/index.htm, on tietoa Yhdysvalloissa sovellettavasta kiinteän jätteen näytteenotosta ja analysoinnista.

(4)  Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan ohjeasiakirjan selityksen mukaan termi ”ajateltavissa oleva” tarkoittaa, että aineet, joita esimerkiksi niiden fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien vuoksi ei voi olla jätteessä, voidaan sulkea pois. Myös BMU:n ohjeasiakirjassa käytetään vastaavaa selitystä. Konsulttipalvelu INERISin ohjeet sisältävät kokoelman alkuaineittain jaoteltuja ”ajateltavissa olevia huonoimpia mahdollisia” aineita kunkin vaarallisuusominaisuuden osalta, ja ne voivat toimia yleisenä tietopohjana.

---

LIITE 5

Lähteet ja ulkoiset viitteet

Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit (BMU) (2005): Hinweise zur Anwendung der Abfallverzeichnis-Verordnung vom 10. Dezember 2001, BGB1. I S. 3379, saatavilla osoitteessa http://www.bmub.bund.de/fileadmin/bmu-import/files/abfallwirtschaft/downloads/application/pdf/avv_erlaeuterungen.pdf 9.4.2015 lähtien.

Baden-Württembergin ympäristö- ja liikenneministeriö (2003): Handbook ”How to apply the European Waste List 2001/118/EC”, Stuttgart, Saksa, saatavilla osoitteessa http://abag-itm.de/fileadmin/Dateien/ABAG/Informationsschriften/Band_B/Band_B_englisch.pdf 2.4.2015 lähtien.

David O'Farrell, Cumbria County Council (2011): Dealing with tar bound arisings, saatavilla osoitteessa http://www.eea.europa.eu/publications/ozone-depleting-substances-2013 26.3.2015 lähtien.

Euroopan komissio – Ympäristöasioiden pääosasto (2013): Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/97/EC on waste, saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf 1.4.2015 lähtien.

Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus (2013) Directive 2012/18/EU of the European Parliament and of the Council on the control of major-accident hazards involving dangerous substances – Guidance on technical implementation issues, saatavilla osoitteessa http://www.eea.europa.eu/publications/ozone-depleting-substances-2013 14.4.2015 lähtien.

Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus (2014): End of waste criteria for waste plastics for conversion. Technical proposal. Final draft report, yhteinen tutkimuskeskus, IPTS, Sevilla, Espanja.

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) (2017): Guidance on the application of the CLP Criteria – Guidance on the application of the CLP Criteria, viimeisin versio (heinäkuu 2017) saatavilla osoitteessa https://echa.europa.eu/documents/10162/23036412/clp_en.pdf/58b5dc6d-ac2a-4910-9702-e9e1f5051cc5

Euroopan ympäristökeskus (2014): Ozone-depleting substances 2013 – Aggregated data reported by companies on the import, export, production, destruction and feedstock and process agent use of ozone-depleting substances in the European Union, saatavilla osoitteessa http://www.eea.europa.eu/publications/ozone-depleting-substances-2013 13.4.2015 lähtien.

Euroopan ympäristökeskus (EEA): Environmental Terminology and Discovery Service (ETSA) (2015), saatavilla osoitteessa http://glossary.eea.europa.eu/ 4.7.2015 lähtien.

Hennebert, P., Papin, A., Padox, J.-M., Hasebrouck, B. (2013): The evaluation of an analytical protocol fort he determination of substances in waste for hazard classification, Pariisi, Ranska, saatavilla osoitteessa http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X13001554 31.7.2015 lähtien.

Ineris (2015): Waste Hazardous Assessment – Proposition of methods (version 2).

Openbare Vlaamse Afvalstoffen Maatschappij (OVAM) (2015): Europese afvalstoffenlijst EURAL Handleiding, Mechelen, Belgia.

Natural Resources Wales, Scottish Environment Protection Agency (SEPA), Northern Ireland Environment Agency (NIEA), Environment Agency (2015): DRAFT Waste Classification – Guidance on the classification and assessment of waste (1st edition 2015) Technical Guidance WM3, saatavilla osoitteessa https://www.gov.uk/government/publications/waste-classification-technical-guidance 14.7.2015 lähtien.

United States Environmental Protection Agency (2014): Test Methods for Evaluating Solid Waste (SW-846), saatavilla osoitteessa http://www3.epa.gov/epawaste/hazard/testmethods/sw846/online/index.htm 10.7.2015 lähtien.

Young, J.R., How, M.J., Walker, A.P., Worth, W.M.H. (1988): Classification as corrosive or irritant to skin of preparations containing acidic or alkaline substances, without testing on animals. Englanti.

---