# Euroopa Liidu C 101/16.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 101 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik16. märts 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 101

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik16. märts 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2016–2017 ISTUNGJÄRK4.–7. juuli 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 289, 31.8.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2016–2017 ISTUNGJÄRK4.–7. juuli 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 289, 31.8.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 289, 31.8.2017

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. juuli 2016 |
| 2018/C 101/01 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon pagulaste sotsiaalse kaasamise ja tööturule integreerimise kohta (2015/2321(INI)) | 2 |
| 2018/C 101/02 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (2015/2038(INI)) | 19 |
| 2018/C 101/03 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (2015/2105(INI)) | 30 |
| 2018/C 101/04 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (2015/2340(INI)) | 47 |
| | Kolmapäev, 6. juuli 2016 |
| 2018/C 101/05 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (2015/2353(INI)) | 64 |
| 2018/C 101/06 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (2016/2038(INI)) | 79 |
| 2018/C 101/07 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon innovatsioonile suunatud koostoime kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi Horisont 2020 ning muude Euroopa innovatsioonifondide ja ELi programmide vahel (2016/2695(RSP)) | 111 |
| 2018/C 101/08 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon komisjoni 2017. aasta tööprogrammi strateegiliste prioriteetide kohta (2016/2773(RSP)) | 116 |
| 2018/C 101/09 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon Jaapani otsuse kohta jätkata vaalapüüki hooajal 2015–2016 (2016/2600(RSP)) | 123 |
| | Neljapäev, 7. juuli 2016 |
| 2018/C 101/10 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon albiinode olukorra kohta Aafrikas ja eriti Malawis (2016/2807(RSP)) | 126 |
| 2018/C 101/11 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon Bahreini kohta (2016/2808(RSP)) | 130 |
| 2018/C 101/12 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon Myanmari/Birma, eriti rohingjade olukorra kohta (2016/2809(RSP)) | 134 |
| 2018/C 101/13 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (2015/2258(INI)) | 138 |
| 2018/C 101/14 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 432/2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited (D44599/02 – 2016/2708(RPS)) | 163 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 7. juuli 2016 |
| 2018/C 101/15 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (2016/2020(INI)) | 166 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. juuli 2016

2018/C 101/01

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon pagulaste sotsiaalse kaasamise ja tööturule integreerimise kohta (2015/2321(INI))

2

2018/C 101/02

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (2015/2038(INI))

19

2018/C 101/03

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (2015/2105(INI))

30

2018/C 101/04

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (2015/2340(INI))

47

Kolmapäev, 6. juuli 2016

2018/C 101/05

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (2015/2353(INI))

64

2018/C 101/06

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (2016/2038(INI))

79

2018/C 101/07

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon innovatsioonile suunatud koostoime kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi Horisont 2020 ning muude Euroopa innovatsioonifondide ja ELi programmide vahel (2016/2695(RSP))

111

2018/C 101/08

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon komisjoni 2017. aasta tööprogrammi strateegiliste prioriteetide kohta (2016/2773(RSP))

116

2018/C 101/09

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon Jaapani otsuse kohta jätkata vaalapüüki hooajal 2015–2016 (2016/2600(RSP))

123

Neljapäev, 7. juuli 2016

2018/C 101/10

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon albiinode olukorra kohta Aafrikas ja eriti Malawis (2016/2807(RSP))

126

2018/C 101/11

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon Bahreini kohta (2016/2808(RSP))

130

2018/C 101/12

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon Myanmari/Birma, eriti rohingjade olukorra kohta (2016/2809(RSP))

134

2018/C 101/13

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (2015/2258(INI))

138

2018/C 101/14

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 432/2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

163

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 7. juuli 2016

2018/C 101/15

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (2016/2020(INI))

166

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 5. juuli 2016 |
| 2018/C 101/16 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE)) | 176 |
| 2018/C 101/17 | P8_TA(2016)0296Väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heite piirnormid ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite heite piirnormide ja tüübikinnitusega seotud nõuete kohta (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks | 177 |
| | Kolmapäev, 6. juuli 2016 |
| 2018/C 101/18 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelist raamlepingut Aserbaidžaani Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta, sõlmimise kohta (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE)) | 178 |
| 2018/C 101/19 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2016 kohta: eelarveaasta 2015 ülejäägi kandmine eelarvesse (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD)) | 179 |
| 2018/C 101/20 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD)) | 181 |
| 2018/C 101/21 | Euroopa Parlamendi 6. juulil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) | 182 |
| 2018/C 101/22 | P8_TA(2016)0305Euroopa piiri- ja rannikuvalve ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ | 222 |
| 2018/C 101/23 | P8_TA(2016)0306Euroopa Meresõiduohutuse Amet ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 223 |
| 2018/C 101/24 | P8_TA(2016)0307Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega luuakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 224 |
| 2018/C 101/25 | P8_TA(2016)0308OLAFi järelevalvekomitee sekretariaat ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi osas (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi osas | 225 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 5. juuli 2016

2018/C 101/16

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

176

2018/C 101/17

P8_TA(2016)0296Väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heite piirnormid ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite heite piirnormide ja tüübikinnitusega seotud nõuete kohta (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks

177

Kolmapäev, 6. juuli 2016

2018/C 101/18

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelist raamlepingut Aserbaidžaani Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta, sõlmimise kohta (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

178

2018/C 101/19

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2016 kohta: eelarveaasta 2015 ülejäägi kandmine eelarvesse (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

179

2018/C 101/20

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

181

2018/C 101/21

Euroopa Parlamendi 6. juulil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

182

2018/C 101/22

P8_TA(2016)0305Euroopa piiri- ja rannikuvalve ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ

222

2018/C 101/23

P8_TA(2016)0306Euroopa Meresõiduohutuse Amet ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet

223

2018/C 101/24

P8_TA(2016)0307Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega luuakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

224

2018/C 101/25

P8_TA(2016)0308OLAFi järelevalvekomitee sekretariaat ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi osas (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi osas

225

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

16.3.2018

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2016–2017 ISTUNGJÄRK

4.–7. juuli 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 289, 31.8.2017
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. juuli 2016

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/2

---

P8_TA(2016)0297

Pagulased: sotsiaalne kaasamine ja tööturule integreerimine

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon pagulaste sotsiaalse kaasamise ja tööturule integreerimise kohta (2015/2321(INI))

(2018/C 101/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 78, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 78,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni rände ja pagulaste kohta Euroopas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni rände ja pagulaste kohta Euroopas (2),

| — | võttes arvesse komisjoni kümnest meetmest koosnevat rändeteemalist tegevuskava, mis esitati 20. aprillil 2015 Luxembourgis toimunud välisasjade ja siseküsimuste nõukogu ühisistungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kümnest meetmest koosnevat rändeteemalist tegevuskava, mis esitati 20. aprillil 2015 Luxembourgis toimunud välisasjade ja siseküsimuste nõukogu ühisistungil,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015)0240),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatist „Kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa tegevuskava“ (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatist „Kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa tegevuskava“ (COM(2016)0377),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrgema tasandi kutseoskusi nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrgema tasandi kutseoskusi nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (COM(2016)0378),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava“ (COM(2016)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta) kohaldamise eesmärgil ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri ja muudetakse direktiivi 2013/32/EL (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta) kohaldamise eesmärgil ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri ja muudetakse direktiivi 2013/32/EL (COM(2015)0452),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (edaspidi „vastuvõtutingimuste direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (edaspidi „vastuvõtutingimuste direktiiv“),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi tagasisaatmisalane tegevuskava“ (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi tagasisaatmisalane tegevuskava“ (COM(2015)0453),

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust tagasisaatmise käsiraamatu kohta, mis on mõeldud liikmesriikide pädevatele asutustele isikute tagasisaatmisega seotud küsimuste lahendamisel (C(2015)6250), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust tagasisaatmise käsiraamatu kohta, mis on mõeldud liikmesriikide pädevatele asutustele isikute tagasisaatmisega seotud küsimuste lahendamisel (C(2015)6250),

| — | võttes arvesse komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatist riigihanke-eeskirjade kohta seoses praeguse varjupaigakriisiga (COM(2015)0454), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatist riigihanke-eeskirjade kohta seoses praeguse varjupaigakriisiga (COM(2015)0454),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll“ (JOIN(2015)0040), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll“ (JOIN(2015)0040),

| — | võttes arvesse komisjoni otsust Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise kohta (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsust Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise kohta (C(2015)7293),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisiga toime tulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed“ (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisiga toime tulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed“ (COM(2015)0490),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2015. aasta teatist „ELi tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020)“ (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2015. aasta teatist „ELi tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020)“ (COM(2015)0285),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa töökava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa töökava“,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast“ (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast“ (COM(2015)0510),

| — | võttes arvesse järeldusi, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma juunis 2014 toimunud kohtumisel, 23. aprilli 2015. aasta erakorralisel kohtumisel, 25. ja 26. juuni 2015. aasta kohtumisel, ELi riigipeade ja valitsusjuhtide 23. septembri 2015. aasta mitteametlikul rändeteemalisel kohtumisel, 15. oktoobri 2015. aasta kohtumisel, 17. ja 18. detsembri 2015. aasta kohtumisel ning 18. ja 19. veebruari 2016. aasta kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järeldusi, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma juunis 2014 toimunud kohtumisel, 23. aprilli 2015. aasta erakorralisel kohtumisel, 25. ja 26. juuni 2015. aasta kohtumisel, ELi riigipeade ja valitsusjuhtide 23. septembri 2015. aasta mitteametlikul rändeteemalisel kohtumisel, 15. oktoobri 2015. aasta kohtumisel, 17. ja 18. detsembri 2015. aasta kohtumisel ning 18. ja 19. veebruari 2016. aasta kohtumisel,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi turvaliste päritoluriikide kohta, 20. juuli 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi rände kohta, 8. oktoobri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi tagasisaatmispoliitika tuleviku kohta, 12. oktoobri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi rände kohta, 9. novembri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta ning 4. detsembri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi kodakondsusetuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi turvaliste päritoluriikide kohta, 20. juuli 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi rände kohta, 8. oktoobri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi tagasisaatmispoliitika tuleviku kohta, 12. oktoobri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi rände kohta, 9. novembri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta ning 4. detsembri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi kodakondsusetuse kohta,

| — | võttes arvesse järeldusi, mille oma 20. juuli 2015. aasta kohtumisel võtsid vastu nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad 20 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberasustamise kohta mitmepoolsete ja riigi tasandi kavade abil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järeldusi, mille oma 20. juuli 2015. aasta kohtumisel võtsid vastu nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad 20 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberasustamise kohta mitmepoolsete ja riigi tasandi kavade abil,

| — | võttes arvesse ELi-Türgi 15. oktoobri 2015. aasta ühist tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Türgi 15. oktoobri 2015. aasta ühist tegevuskava,

| — | võttes arvesse 8. oktoobril 2015 toimunud Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändetee teemalise kõrgetasemelise konverentsi deklaratsiooni ja 25. oktoobril 2015 Brüsselis toimunud Lääne-Balkani rändeteel kulgevaid pagulasvooge käsitleva riigijuhtide kohtumise järgset avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. oktoobril 2015 toimunud Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändetee teemalise kõrgetasemelise konverentsi deklaratsiooni ja 25. oktoobril 2015 Brüsselis toimunud Lääne-Balkani rändeteel kulgevaid pagulasvooge käsitleva riigijuhtide kohtumise järgset avaldust,

| — | võttes arvesse tegevuskava ja poliitilist deklaratsiooni, mis võeti vastu 11. ja 12. novembril 2015 Vallettas toimunud ELi ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava ja poliitilist deklaratsiooni, mis võeti vastu 11. ja 12. novembril 2015 Vallettas toimunud ELi ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ja nõukogu ühist tööhõivearuannet, mis on lisatud komisjoni teatisele 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja nõukogu ühist tööhõivearuannet, mis on lisatud komisjoni teatisele 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 1994(2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 1994(2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) tööd ja aruandeid ning eelkõige 2014. aasta aruannet varjupaigavaldkonna olukorra kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) tööd ja aruandeid ning eelkõige 2014. aasta aruannet varjupaigavaldkonna olukorra kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO 1984. aasta konventsiooni artikli 33 lõikeid 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO 1984. aasta konventsiooni artikli 33 lõikeid 1 ja 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) tööd, aastaaruandeid ja uuringuid ning eelkõige ameti uuringuid tööalase ärakasutamise raskete vormide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) tööd, aastaaruandeid ja uuringuid ning eelkõige ameti uuringuid tööalase ärakasutamise raskete vormide kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna A uuringut rändajate integreerimise ja selle mõju kohta tööturule, poliitikaosakonna C uuringuid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 80 rakendamise kohta, rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute varjupaigamenetlusi käsitlevate uute käsitlusviiside, alternatiivsete võimaluste ja juurdepääsuvõimaluste kohta, ELi suunduva rahvusvahelise töörände õigusaktidega reguleerimise uute võimaluste selgitamise kohta, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi parandamise ja Dublini määruse reeglite alternatiivide kohta ning ELi ja kolmandate riikide vahelise koostöö kohta rände valdkonnas, poliitikaosakondade A ja D märgukirju ja dokumente rändepoliitikat ja pagulaste integreerimist käsitlevate ELi fondide kohta ning sellega seotud tõhususe analüüsi ja heade tavade kohta tulevikus, samuti välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna uuringut, mis käsitleb rändajate inimõiguste kaitsmist Vahemere piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna A uuringut rändajate integreerimise ja selle mõju kohta tööturule, poliitikaosakonna C uuringuid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 80 rakendamise kohta, rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute varjupaigamenetlusi käsitlevate uute käsitlusviiside, alternatiivsete võimaluste ja juurdepääsuvõimaluste kohta, ELi suunduva rahvusvahelise töörände õigusaktidega reguleerimise uute võimaluste selgitamise kohta, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi parandamise ja Dublini määruse reeglite alternatiivide kohta ning ELi ja kolmandate riikide vahelise koostöö kohta rände valdkonnas, poliitikaosakondade A ja D märgukirju ja dokumente rändepoliitikat ja pagulaste integreerimist käsitlevate ELi fondide kohta ning sellega seotud tõhususe analüüsi ja heade tavade kohta tulevikus, samuti välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna uuringut, mis käsitleb rändajate inimõiguste kaitsmist Vahemere piirkonnas,

| — | võttes arvesse Euroopa rändevõrgustiku uuringuid ning eelkõige uuringut saatjata alaealisi puudutava poliitika, tavade ja andmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa rändevõrgustiku uuringuid ning eelkõige uuringut saatjata alaealisi puudutava poliitika, tavade ja andmete kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO pagulaste ülemvoliniku tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO pagulaste ülemvoliniku tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust „Euroopa rände tegevuskava“, mis võeti vastu 3.–4. detsembril 2015 toimunud täiskogu 115. istungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust „Euroopa rände tegevuskava“, mis võeti vastu 3.–4. detsembril 2015 toimunud täiskogu 115. istungjärgul,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2015. aasta arvamusi Euroopa rände tegevuskava kohta ja ELi tegevuskava kohta rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2015. aasta arvamusi Euroopa rände tegevuskava kohta ja ELi tegevuskava kohta rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamust pagulaste integratsiooni kohta ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamust pagulaste integratsiooni kohta ELis,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (3),

| — | võttes arvesse programmi EQUAL raames omandatud kogemusi ja õppetunde, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse programmi EQUAL raames omandatud kogemusi ja õppetunde,

| — | võttes arvesse justiits- ja siseasjade nõukogus novembris 2004 vastu võetud ELi sisserändajate integreerimise poliitika ühiseid aluspõhimõtteid, eelkõige põhimõtteid 3, 5 ja 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse justiits- ja siseasjade nõukogus novembris 2004 vastu võetud ELi sisserändajate integreerimise poliitika ühiseid aluspõhimõtteid, eelkõige põhimõtteid 3, 5 ja 7,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (4),

| — | võttes arvesse asjakohaseid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) väljaandeid, eelkõige „Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling in“ („Välismaalaste integratsiooni näitajad aastal 2015: kohanemine“), „Making Integration Work: Refugees and others in need of protection“ („Toimiv integratsioon: pagulased ja teised kaitset vajavad isikud“) ja „A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crises“ („Hiljutise majanduskriisi tagajärjel tekkinud uus rändajate profiil“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjakohaseid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) väljaandeid, eelkõige „Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling in“ („Välismaalaste integratsiooni näitajad aastal 2015: kohanemine“), „Making Integration Work: Refugees and others in need of protection“ („Toimiv integratsioon: pagulased ja teised kaitset vajavad isikud“) ja „A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crises“ („Hiljutise majanduskriisi tagajärjel tekkinud uus rändajate profiil“),

| — | võttes arvesse asjakohaseid Eurofoundi väljaandeid, eelkõige „Challenges of policy coordination for third-country nationals“ („Poliitika koordineerimisega seotud raskused kolmandate riikide kodanike jaoks“) ja „Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU“ („Käsitlusviisid pagulaste integratsiooniks ELi tööturule“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjakohaseid Eurofoundi väljaandeid, eelkõige „Challenges of policy coordination for third-country nationals“ („Poliitika koordineerimisega seotud raskused kolmandate riikide kodanike jaoks“) ja „Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU“ („Käsitlusviisid pagulaste integratsiooniks ELi tööturule“),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi aruteludokumenti „The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges“ („Pagulaste arvu suurenemine Euroopas ja majanduslikud probleemid“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi aruteludokumenti „The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges“ („Pagulaste arvu suurenemine Euroopas ja majanduslikud probleemid“),

| — | võttes arvesse varjupaigateabe andmebaasi 2014.–2015. aasta aruannet „Common Asylum System at a turning point: Refugees caught in Europe's solidarity crisis“ („Ühise varjupaigasüsteemi murrangulised ajad: pagulased kui Euroopa solidaarsuskriisi ohvrid“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse varjupaigateabe andmebaasi 2014.–2015. aasta aruannet „Common Asylum System at a turning point: Refugees caught in Europe's solidarity crisis“ („Ühise varjupaigasüsteemi murrangulised ajad: pagulased kui Euroopa solidaarsuskriisi ohvrid“),

| — | võttes arvesse Süüria Araabia Vabariigist põgenevate isikute rahvusvahelist kaitset käsitlevate ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) tähelepanekute 22. oktoobri 2013. aasta teist ajakohastatud versiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Süüria Araabia Vabariigist põgenevate isikute rahvusvahelist kaitset käsitlevate ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) tähelepanekute 22. oktoobri 2013. aasta teist ajakohastatud versiooni,

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (5),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (6),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2016. aasta veebruaris koostatud uuringut „Female refugees and asylum seekers: the issue of integration“ („Naispagulaste ja -varjupaigataotlejate integratsiooni küsimus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2016. aasta veebruaris koostatud uuringut „Female refugees and asylum seekers: the issue of integration“ („Naispagulaste ja -varjupaigataotlejate integratsiooni küsimus“),

| — | võttes arvesse Euroopa kolmepoolse sotsiaaltippkohtumise 16. märtsi 2016. aasta järeldusi, eelkõige majandus- ja sotsiaalpartnerite avaldust pagulaskriisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kolmepoolse sotsiaaltippkohtumise 16. märtsi 2016. aasta järeldusi, eelkõige majandus- ja sotsiaalpartnerite avaldust pagulaskriisi kohta,

| — | võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonis ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis kehtestatud rahvusvahelisi kohustusi, võttes arvesse kõigi laste põhiõigust saada juurdepääs tasuta põhiharidusele, olenemata nende soost, rassist, etnilisest või sotsiaalsest päritolust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonis ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis kehtestatud rahvusvahelisi kohustusi, võttes arvesse kõigi laste põhiõigust saada juurdepääs tasuta põhiharidusele, olenemata nende soost, rassist, etnilisest või sotsiaalsest päritolust,

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni laste hariduse kohta hädaolukordades ja pikaajalistes kriisides (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni laste hariduse kohta hädaolukordades ja pikaajalistes kriisides (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0204/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0204/2016),

| A. | arvestades, et pagulaskriis on ennekõike humanitaarkriis, mille on põhjustanud muu hulgas ELi naabruskonna riikide destabiliseerumine, millel on pikaajaline mõju ka liidu tööturule ja kodanikuühiskonnale ja millele on seetõttu vaja pikaajalisi ning läbimõeldud vastuseid, mis aitavad tagada sotsiaalset ühtekuuluvust kohalikul tasandil ning uustulnukate edukat lõimumist Euroopa ühiskondadesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pagulaskriis on ennekõike humanitaarkriis, mille on põhjustanud muu hulgas ELi naabruskonna riikide destabiliseerumine, millel on pikaajaline mõju ka liidu tööturule ja kodanikuühiskonnale ja millele on seetõttu vaja pikaajalisi ning läbimõeldud vastuseid, mis aitavad tagada sotsiaalset ühtekuuluvust kohalikul tasandil ning uustulnukate edukat lõimumist Euroopa ühiskondadesse;

| B. | arvestades, et Genfi konventsioon töötati välja eesmärgiga kaitsta Euroopa pagulasi pärast Teist maailmasõda ning selles on määratletud pagulase mõiste ja sätestatud rida pagulaste õigusi, samuti riikide kohustused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Genfi konventsioon töötati välja eesmärgiga kaitsta Euroopa pagulasi pärast Teist maailmasõda ning selles on määratletud pagulase mõiste ja sätestatud rida pagulaste õigusi, samuti riikide kohustused;

| C. | arvestades, et on kolm õiguslikku seisundit, milles olijad kas saavad või võivad saada rahvusvahelist kaitset, ja nendeks on pagulase, varjupaigataotleja ning täiendava kaitse saaja seisund; arvestades, et sotsiaalset kaasamist ja tööturule integreerimist tuleks kohandada vastavalt isikute vajadustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on kolm õiguslikku seisundit, milles olijad kas saavad või võivad saada rahvusvahelist kaitset, ja nendeks on pagulase, varjupaigataotleja ning täiendava kaitse saaja seisund; arvestades, et sotsiaalset kaasamist ja tööturule integreerimist tuleks kohandada vastavalt isikute vajadustele;

| D. | arvestades, et pagulaskriisi põhjusi tuleb analüüsida, et oleks võimalik viivitamata tõhusaid meetmeid võtta; arvestades samuti, et pagulaskriisi peamine põhjus on konfliktid ja arvestades, et nende lahendamine võiks pagulaste arvu märkimisväärselt vähendada ja võimaldada ülejäänutel kodumaale tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pagulaskriisi põhjusi tuleb analüüsida, et oleks võimalik viivitamata tõhusaid meetmeid võtta; arvestades samuti, et pagulaskriisi peamine põhjus on konfliktid ja arvestades, et nende lahendamine võiks pagulaste arvu märkimisväärselt vähendada ja võimaldada ülejäänutel kodumaale tagasi pöörduda;

| E. | arvestades, et Euroopas 2014. ja 2015. aastal registreeritud varjupaigataotlejate ja pagulaste arv on enneolematu, mis on tingitud teatavates ELi naaberriikides valitsevast raskest humanitaarolukorrast; arvestades, et teabe parem juurdepääsetavus uue tehnoloogia vahendusel võiks aidata inimkaubitsejate ja -smugeldajate tegevust takistada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopas 2014. ja 2015. aastal registreeritud varjupaigataotlejate ja pagulaste arv on enneolematu, mis on tingitud teatavates ELi naaberriikides valitsevast raskest humanitaarolukorrast; arvestades, et teabe parem juurdepääsetavus uue tehnoloogia vahendusel võiks aidata inimkaubitsejate ja -smugeldajate tegevust takistada;

| F. | arvestades, et tegevuskava ja poliitiline deklaratsioon, mis võeti vastu 11. ja 12. novembril 2015 Vallettas toimunud ELi ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel, ei andnud tulemuseks praktilisi ja otsustavaid meetmeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tegevuskava ja poliitiline deklaratsioon, mis võeti vastu 11. ja 12. novembril 2015 Vallettas toimunud ELi ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel, ei andnud tulemuseks praktilisi ja otsustavaid meetmeid;

| G. | arvestades, et pagulaste lõimumist nii ühiskonda kui ka tööturule on võimalik saavutada ainult liikmesriikide ja nende ühiskondade solidaarsuse ja ühise pühendumise korral; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pagulaste lõimumist nii ühiskonda kui ka tööturule on võimalik saavutada ainult liikmesriikide ja nende ühiskondade solidaarsuse ja ühise pühendumise korral;

| H. | arvestades, et prognooside kohaselt väheneb tööealine elanikkond ELis 2020. aastaks 7,5 miljoni inimese võrra; arvestades, et ELi tööturu vajaduste arengu prognoosid näitavad tekkivat ja tulevast tööjõunappust konkreetsetes valdkondades; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et prognooside kohaselt väheneb tööealine elanikkond ELis 2020. aastaks 7,5 miljoni inimese võrra; arvestades, et ELi tööturu vajaduste arengu prognoosid näitavad tekkivat ja tulevast tööjõunappust konkreetsetes valdkondades;

| I. | arvestades, et ametialane lõimumine on samm sotsiaalse kaasatuse suunas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ametialane lõimumine on samm sotsiaalse kaasatuse suunas;

| J. | arvestades, et pagulaste sotsiaalne kaasamine ja tööturule integreerimine on kahesuunaline dünaamiline protsess, samuti on see kahemõõtmeline (hõlmab õigusi ja kohustusi), kujutades endast ühtaegu võimalust ja väljakutset, kusjuures pagulaste kaasamine eeldab pagulaste endi, liikmesriikide, nende kohalike jaa piirkondlike omavalitsuste ning vastuvõtvate kogukondade kooskõlastatud, kuid piiritletud kohustusi ja jõupingutusi, samuti sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja vabatahtlike organisatsioonide osalemist ja toetust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pagulaste sotsiaalne kaasamine ja tööturule integreerimine on kahesuunaline dünaamiline protsess, samuti on see kahemõõtmeline (hõlmab õigusi ja kohustusi), kujutades endast ühtaegu võimalust ja väljakutset, kusjuures pagulaste kaasamine eeldab pagulaste endi, liikmesriikide, nende kohalike jaa piirkondlike omavalitsuste ning vastuvõtvate kogukondade kooskõlastatud, kuid piiritletud kohustusi ja jõupingutusi, samuti sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja vabatahtlike organisatsioonide osalemist ja toetust;

| K. | tuletab meelde, et edukaks lõimumiseks ei piisa üksnes tööturule kaasamisest, vaid vaja on ka keelekursusi saabumisel, eluaset, haridust ja teenuseid, sotsiaalkaitset ja tervishoidu, kaasa arvatud vaimse tervise tugi; |
| --- | --- |

K.

tuletab meelde, et edukaks lõimumiseks ei piisa üksnes tööturule kaasamisest, vaid vaja on ka keelekursusi saabumisel, eluaset, haridust ja teenuseid, sotsiaalkaitset ja tervishoidu, kaasa arvatud vaimse tervise tugi;

| L. | arvestades, et vastuvõtvate riikide tööturutingimused on pagulaste edukal ja püsival lõimimisel otsustavalt tähtis tegur; arvestades, et töötus, eelkõige noorte ja pikaajaline töötus, on ELis endiselt murettekitavalt suur, samuti tekitab pidevalt raskusi nõudluse ja pakkumise ühitamine tööturul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vastuvõtvate riikide tööturutingimused on pagulaste edukal ja püsival lõimimisel otsustavalt tähtis tegur; arvestades, et töötus, eelkõige noorte ja pikaajaline töötus, on ELis endiselt murettekitavalt suur, samuti tekitab pidevalt raskusi nõudluse ja pakkumise ühitamine tööturul;

| M. | arvestades, et iga pagulane on isiksus, kellel on oma isiklik taust, teadmised, oskused, kvalifikatsioon, töö- ja elukogemus ning vajadused, ja see kõik väärib tunnustamist; arvestades, et pagulased võivad majandustegevuses osaleda ja seda genereerida, tuues vastuvõtvale kogukonnale kasu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et iga pagulane on isiksus, kellel on oma isiklik taust, teadmised, oskused, kvalifikatsioon, töö- ja elukogemus ning vajadused, ja see kõik väärib tunnustamist; arvestades, et pagulased võivad majandustegevuses osaleda ja seda genereerida, tuues vastuvõtvale kogukonnale kasu;

| N. | arvestades lisaks, et 24,4 % ELi elanikkonnast elab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus ja peaaegu 10 % ähvardab tõsine materiaalne puudus; |
| --- | --- |

N.

arvestades lisaks, et 24,4 % ELi elanikkonnast elab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus ja peaaegu 10 % ähvardab tõsine materiaalne puudus;

| O. | arvestades, et kolmandate riikide kodanikel on väga raske oma oskuste ja kvalifikatsiooni tunnustamist saavutada; arvestades, et kolmandas riigis omandatud kvalifikatsiooni tunnustamine on tihedalt seotud oskuste hindamisega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kolmandate riikide kodanikel on väga raske oma oskuste ja kvalifikatsiooni tunnustamist saavutada; arvestades, et kolmandas riigis omandatud kvalifikatsiooni tunnustamine on tihedalt seotud oskuste hindamisega;

| P. | arvestades, et täiskasvanud pagulaste jaoks on tööturule sisenemiseks väga oluline nende hariduse ja kvalifikatsiooni tunnustamine ning konkreetsed meetmed akadeemilise kvalifikatsiooni ja erioskuste omandamiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et täiskasvanud pagulaste jaoks on tööturule sisenemiseks väga oluline nende hariduse ja kvalifikatsiooni tunnustamine ning konkreetsed meetmed akadeemilise kvalifikatsiooni ja erioskuste omandamiseks;

| Q. | arvestades, et pagulastele ja varjupaigataotlejatele tõhusa juurdepääsu andmine tööturule aitab taastada nende inim- ja eneseväärikust, samuti on see kulutõhus ning riigi rahanduse seisukohast vastutustundlik, kuna aitab vähendada liikmesriikide ja kohalike asutuste kulusid ja võimaldab pagulastel saada aktiivseks eelarvesse panustajaks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et pagulastele ja varjupaigataotlejatele tõhusa juurdepääsu andmine tööturule aitab taastada nende inim- ja eneseväärikust, samuti on see kulutõhus ning riigi rahanduse seisukohast vastutustundlik, kuna aitab vähendada liikmesriikide ja kohalike asutuste kulusid ja võimaldab pagulastel saada aktiivseks eelarvesse panustajaks;

| R. | arvestades, et nii pagulaste kui ka varjupaigataotlejate seas vajavad erilist kaitset naised ja alaealised; arvestades, et kogu sotsiaalse kaasamise ja tööturule lõimimise poliitikas tuleb arvestada soolist ja lastekaitseaspekti; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nii pagulaste kui ka varjupaigataotlejate seas vajavad erilist kaitset naised ja alaealised; arvestades, et kogu sotsiaalse kaasamise ja tööturule lõimimise poliitikas tuleb arvestada soolist ja lastekaitseaspekti;

| S. | arvestades, et Europoli 2015. aastast pärinevate andmete kohaselt on pärast Euroopasse jõudmist kadunuks jäänud vähemalt 10 000 saatjata last; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Europoli 2015. aastast pärinevate andmete kohaselt on pärast Euroopasse jõudmist kadunuks jäänud vähemalt 10 000 saatjata last;

| T. | arvestades, et sundümberasumised, konfliktid, inimõiguste rikkumised ja sõjad võivad avaldada ränka mõju neid kogenud inimeste füüsilisele ja vaimsele tervisele; arvestades, et lisaks kogevad naispagulased ja -varjupaigataotlejad väga tihti soolist vägivalda; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sundümberasumised, konfliktid, inimõiguste rikkumised ja sõjad võivad avaldada ränka mõju neid kogenud inimeste füüsilisele ja vaimsele tervisele; arvestades, et lisaks kogevad naispagulased ja -varjupaigataotlejad väga tihti soolist vägivalda;

| U. | arvestades, et paljud Euroopasse jõudnud varjupaigataotlejad satuvad inimväärikust alandavatesse ja ebakindlatesse tingimustesse ning elavad laagrites, kus neil puudub juurdepääs oma põhivajaduste täitmiseks vajalikele piisava kvaliteediga ressurssidele ja teenustele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et paljud Euroopasse jõudnud varjupaigataotlejad satuvad inimväärikust alandavatesse ja ebakindlatesse tingimustesse ning elavad laagrites, kus neil puudub juurdepääs oma põhivajaduste täitmiseks vajalikele piisava kvaliteediga ressurssidele ja teenustele;

| V. | arvestades, et 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni artikli 33 lõikes 1 öeldakse: „Osalisriik ei saada pagulast oma territooriumilt välja ega tagasi („refouler“) mis tahes viisil selle territooriumi piiridele, kus tema elu või vabadus on ohus mingisse rassi, rahvusesse või usku või sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu“; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni artikli 33 lõikes 1 öeldakse: „Osalisriik ei saada pagulast oma territooriumilt välja ega tagasi („refouler“) mis tahes viisil selle territooriumi piiridele, kus tema elu või vabadus on ohus mingisse rassi, rahvusesse või usku või sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu“;

| W. | arvestades, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni (1984) artikli 3 lõigetes 1 ja 2 on öeldud järgmist: „Osalisriik ei tohi ühtki isikut teise riiki välja või tagasi saata („refouler“) ega teda teisele riigile välja anda, kui on põhjendatud alus arvata, et seal võib teda ähvardada piinamine. Sellise võimaluse kindlakstegemisel arvestab pädev asutus kõiki asjaolusid, kaasa arvatud sellised juhud, kui nimetatud teises riigis rikutakse pidevalt jõhkralt, jämedalt ja massiliselt inimõigusi“; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni (1984) artikli 3 lõigetes 1 ja 2 on öeldud järgmist: „Osalisriik ei tohi ühtki isikut teise riiki välja või tagasi saata („refouler“) ega teda teisele riigile välja anda, kui on põhjendatud alus arvata, et seal võib teda ähvardada piinamine. Sellise võimaluse kindlakstegemisel arvestab pädev asutus kõiki asjaolusid, kaasa arvatud sellised juhud, kui nimetatud teises riigis rikutakse pidevalt jõhkralt, jämedalt ja massiliselt inimõigusi“;

| X. | arvestades, et diskrimineerimine koos keeleliste, hariduslike ja institutsiooniliste teguritega on üks tõsisemaid üldisi takistusi, mis ei lase rändajatel täielikult tööturul ja ühiskonnas osaleda (9); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et diskrimineerimine koos keeleliste, hariduslike ja institutsiooniliste teguritega on üks tõsisemaid üldisi takistusi, mis ei lase rändajatel täielikult tööturul ja ühiskonnas osaleda (9);

| Y. | arvestades, et pooled ELi saabuvatest varjupaigataotlejatest ja pagulastest on 18–34 aasta vanused ja iga neljas on laps; arvestades, et need lapsed on pärit konfliktitsoonidest, kus kooliskäimise võimalus on pikka aega olnud katkestatud või piiratud, või pagulaslaagritest, kus vaid vähestel on olnud võimalus mis tahes vormis haridust saada või kohalikus koolis käia; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et pooled ELi saabuvatest varjupaigataotlejatest ja pagulastest on 18–34 aasta vanused ja iga neljas on laps; arvestades, et need lapsed on pärit konfliktitsoonidest, kus kooliskäimise võimalus on pikka aega olnud katkestatud või piiratud, või pagulaslaagritest, kus vaid vähestel on olnud võimalus mis tahes vormis haridust saada või kohalikus koolis käia;

| Z. | arvestades, et direktiivis 2003/86/EÜ on pagulaste perede taasühinemisega seoses öeldud, et liikmesriigid ei tohi nõuda pagulaselt, et see oleks enne oma pereliikmetega ühinemist elanud teatava aja nende territooriumil; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et direktiivis 2003/86/EÜ on pagulaste perede taasühinemisega seoses öeldud, et liikmesriigid ei tohi nõuda pagulaselt, et see oleks enne oma pereliikmetega ühinemist elanud teatava aja nende territooriumil;

| 1. | kordab, et ELi viivitamatu reageerimine olukorrale peab lähtuma solidaarsusest ja vastutuse õiglasest jagamisest, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80, ning terviklikust käsitusest, milles võetakse arvesse vajadust parandada turvalisi ja seaduslikke rändekanaleid ning Euroopa põhiõiguste ja -väärtuste täielikku järgimist; rõhutab, et pagulaste ja varjupaigataotlejate sissevoolu haldamiseks on vaja viivitamata kehtestada kõiki liikmesriike hõlmav alaline ümberpaigutamismehhanism; |
| --- | --- |

1.

kordab, et ELi viivitamatu reageerimine olukorrale peab lähtuma solidaarsusest ja vastutuse õiglasest jagamisest, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80, ning terviklikust käsitusest, milles võetakse arvesse vajadust parandada turvalisi ja seaduslikke rändekanaleid ning Euroopa põhiõiguste ja -väärtuste täielikku järgimist; rõhutab, et pagulaste ja varjupaigataotlejate sissevoolu haldamiseks on vaja viivitamata kehtestada kõiki liikmesriike hõlmav alaline ümberpaigutamismehhanism;

| 2. | võtab teadmiseks mõiste „pagulane“ äärmiselt ebaühtlase ja ebamäärase kasutamise avalikes ja poliitilistes aruteludes; rõhutab pagulaste selge määratlemise olulisust kooskõlas õigusliku määratlusega, mis on sätestatud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonis, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga, ja ELi õigusaktides, eelkõige kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (2011/95/EL) (10) artikli 2 punktides c, d, e, f ja g ning vastuvõtutingimuste direktiivi artikli 2 punktides a, b ja c; rõhutab, et mitmesuguste ELi ja rahvusvaheliste poliitikameetmete rakendamiseks on vaja selgelt eristada pagulast ja majanduslikel põhjustel rändajat; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks mõiste „pagulane“ äärmiselt ebaühtlase ja ebamäärase kasutamise avalikes ja poliitilistes aruteludes; rõhutab pagulaste selge määratlemise olulisust kooskõlas õigusliku määratlusega, mis on sätestatud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonis, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga, ja ELi õigusaktides, eelkõige kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (2011/95/EL) (10) artikli 2 punktides c, d, e, f ja g ning vastuvõtutingimuste direktiivi artikli 2 punktides a, b ja c; rõhutab, et mitmesuguste ELi ja rahvusvaheliste poliitikameetmete rakendamiseks on vaja selgelt eristada pagulast ja majanduslikel põhjustel rändajat;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et isik, kellel on õigus täiendavale kaitsele, on kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes ei kvalifitseeru pagulaseks, kuid keda samuti ähvardab reaalne kannatamise, piinamise või ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise oht, või tsiviilisik, keda ähvardab suur ja individuaalne oht tema elule juhusliku vägivalla tõttu rahvusvahelise või riigisisese relvastatud kokkupõrke puhul (vt nõuete direktiivi); |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et isik, kellel on õigus täiendavale kaitsele, on kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes ei kvalifitseeru pagulaseks, kuid keda samuti ähvardab reaalne kannatamise, piinamise või ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise oht, või tsiviilisik, keda ähvardab suur ja individuaalne oht tema elule juhusliku vägivalla tõttu rahvusvahelise või riigisisese relvastatud kokkupõrke puhul (vt nõuete direktiivi);

| 4. | rõhutab, et rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemise aegades ja viisides esineb liikmesriigiti märkimisväärseid erinevusi; rõhutab, et menetluste aeglus ja ülemäärane bürokraatlikkus võib takistada pagulaste ja varjupaigataotlejate juurdepääsu haridusele ja koolitusele, tööhõivenõustamisele ja tööturule, ELi ja liikmesriikide programmide aktiveerimist ning valdkonna rahastamise tulemuslikku ja kooskõlastatud kasutamist, samuti võib see suurendada pagulaste ja varjupaigataotlejate haavatavust deklareerimata töö ja ebakindlate töötingimuste suhtes; juhib tähelepanu pakilisele vajadusele luua ühine varjupaigasüsteem, et parandada tunnustamismenetlusi, tagades samal ajal pagulaste ja Euroopa kodanike kõrgeima ohutustaseme; soovitab võtta vajalikud meetmed nende liikmesriikide toetuseks, kes geograafilistel põhjustel on esmasesse vastuvõtmisse rohkem kaasatud; tunnistab, et (eriti täiendava kaitse saajale) väljastatud elamisloa kehtivusaeg, kui see on suhteliselt lühike, takistab tööturule integreerumist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemise aegades ja viisides esineb liikmesriigiti märkimisväärseid erinevusi; rõhutab, et menetluste aeglus ja ülemäärane bürokraatlikkus võib takistada pagulaste ja varjupaigataotlejate juurdepääsu haridusele ja koolitusele, tööhõivenõustamisele ja tööturule, ELi ja liikmesriikide programmide aktiveerimist ning valdkonna rahastamise tulemuslikku ja kooskõlastatud kasutamist, samuti võib see suurendada pagulaste ja varjupaigataotlejate haavatavust deklareerimata töö ja ebakindlate töötingimuste suhtes; juhib tähelepanu pakilisele vajadusele luua ühine varjupaigasüsteem, et parandada tunnustamismenetlusi, tagades samal ajal pagulaste ja Euroopa kodanike kõrgeima ohutustaseme; soovitab võtta vajalikud meetmed nende liikmesriikide toetuseks, kes geograafilistel põhjustel on esmasesse vastuvõtmisse rohkem kaasatud; tunnistab, et (eriti täiendava kaitse saajale) väljastatud elamisloa kehtivusaeg, kui see on suhteliselt lühike, takistab tööturule integreerumist;

| 5. | nõuab samuti tõhusate meetmete võtmist väljaspool ELi territooriumi, et võimaldada isikutel, kellel on selleks õigus, vastuvõtvatesse riikidesse ohutult kohale jõuda, aga ka rahvusvahelise kaitse taotluste haldamiseks ja määramatute rändevoogude ohjamiseks; |
| --- | --- |

5.

nõuab samuti tõhusate meetmete võtmist väljaspool ELi territooriumi, et võimaldada isikutel, kellel on selleks õigus, vastuvõtvatesse riikidesse ohutult kohale jõuda, aga ka rahvusvahelise kaitse taotluste haldamiseks ja määramatute rändevoogude ohjamiseks;

| 6. | rõhutab, et pagulaste hõlpsamaks sotsiaalseks kaasamiseks ja tööturule lõimimiseks tuleb ette valmistada tegutsemisviis, mis näeb ette asjakohased kohandused ja eeldab koostööd, ning lahendada hulk tõsiseid ja mitmetahulisi probleeme, nende seas järgmised: mis tahes vormis diskrimineerimine; keelebarjäär, mis on lõimumise esimene takistus; oskuste tunnustamine; pagulaste mitmekesine sotsiaal-majanduslik, hariduslik ja kultuuriline taust; majutus; tervishoiuvajadused, kaasa arvatud psühhosotsiaalne ja traumajärgne tugi; perede taasühinemine ja haavatavate rühmade märkimisväärne osakaal pagulaste seas, eriti laste, sealhulgas saatjata laste, samuti puuetega inimeste, eakate ja naiste murettekitavalt suur arv (11), sest neile kõigile on vaja nende vajadustega kohandatud abi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et pagulaste hõlpsamaks sotsiaalseks kaasamiseks ja tööturule lõimimiseks tuleb ette valmistada tegutsemisviis, mis näeb ette asjakohased kohandused ja eeldab koostööd, ning lahendada hulk tõsiseid ja mitmetahulisi probleeme, nende seas järgmised: mis tahes vormis diskrimineerimine; keelebarjäär, mis on lõimumise esimene takistus; oskuste tunnustamine; pagulaste mitmekesine sotsiaal-majanduslik, hariduslik ja kultuuriline taust; majutus; tervishoiuvajadused, kaasa arvatud psühhosotsiaalne ja traumajärgne tugi; perede taasühinemine ja haavatavate rühmade märkimisväärne osakaal pagulaste seas, eriti laste, sealhulgas saatjata laste, samuti puuetega inimeste, eakate ja naiste murettekitavalt suur arv (11), sest neile kõigile on vaja nende vajadustega kohandatud abi;

| 7. | lükkab tagasi mõtte luua pagulastele eraldi tööturud; |
| --- | --- |

7.

lükkab tagasi mõtte luua pagulastele eraldi tööturud;

| 8. | soovitab, et vastav riiklik miinimumpalk peaks kehtima ka pagulaste kohta; |
| --- | --- |

8.

soovitab, et vastav riiklik miinimumpalk peaks kehtima ka pagulaste kohta;

| 9. | tuletab meelde naiste äärmiselt murettekitavat olukorda Euroopa pagulaslaagrites ning eriti nende elu- ja hügieenitingimusi, mis nõuavad erakorralisi sanitaarmeetmeid; rõhutab, et naistel on meestest erinevad tervishoiuvajadused, kuna nad puutuvad sagedamini kokku mitmete ohtudega, sealhulgas soopõhise vägivalla, reproduktiivtervise komplikatsioonide ja tervishoiuteenuste kättesaadavust piiravate kultuuriliste tõketega; on seetõttu seisukohal, et kõnealuse valdkonna poliitika ei saa olla sooneutraalne; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde naiste äärmiselt murettekitavat olukorda Euroopa pagulaslaagrites ning eriti nende elu- ja hügieenitingimusi, mis nõuavad erakorralisi sanitaarmeetmeid; rõhutab, et naistel on meestest erinevad tervishoiuvajadused, kuna nad puutuvad sagedamini kokku mitmete ohtudega, sealhulgas soopõhise vägivalla, reproduktiivtervise komplikatsioonide ja tervishoiuteenuste kättesaadavust piiravate kultuuriliste tõketega; on seetõttu seisukohal, et kõnealuse valdkonna poliitika ei saa olla sooneutraalne;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on eristada erakorralisi meetmeid ning meetmeid, mida võetakse keskmises ja kaugemas perspektiivis, et tulemuslikult arvestada eri laadi vajadustega; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on eristada erakorralisi meetmeid ning meetmeid, mida võetakse keskmises ja kaugemas perspektiivis, et tulemuslikult arvestada eri laadi vajadustega;

| 11. | kordab, kui oluline on pagulasseisundi kindlaksmääramisel algusest peale arvestada soolist mõõdet, tunnustada rahvusvahelist kaitset taotlevate naiste vajadusi ning sotsiaalse kaasatuse ja tööturule lõimumisega seotud konkreetseid probleeme, millega naised kokku puutuvad; nõuab meestele ja naistele võrdseid võimalusi kõigis meetmetes ja menetlustes, mis on seotud sotsiaalse kaasamise ja tööturule lõimumise, varjupaiga ja rändega, pidades meeles, et naised hoolitsevad meestest sagedamini laste ja eakate, haigete või muul moel sõltuvate pereliikmete eest tuletab meelde, et kvaliteetse ja taskukohase lapsehoiu ja muude sõltuvate isikute hoolduse pakkumine ning paindlik töökorraldus on otsustava tähtsusega näited sellest, kuidas parandada kõigi vanemate juurdepääsu tööturule ning võimaldada nende majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurenemist; |
| --- | --- |

11.

kordab, kui oluline on pagulasseisundi kindlaksmääramisel algusest peale arvestada soolist mõõdet, tunnustada rahvusvahelist kaitset taotlevate naiste vajadusi ning sotsiaalse kaasatuse ja tööturule lõimumisega seotud konkreetseid probleeme, millega naised kokku puutuvad; nõuab meestele ja naistele võrdseid võimalusi kõigis meetmetes ja menetlustes, mis on seotud sotsiaalse kaasamise ja tööturule lõimumise, varjupaiga ja rändega, pidades meeles, et naised hoolitsevad meestest sagedamini laste ja eakate, haigete või muul moel sõltuvate pereliikmete eest tuletab meelde, et kvaliteetse ja taskukohase lapsehoiu ja muude sõltuvate isikute hoolduse pakkumine ning paindlik töökorraldus on otsustava tähtsusega näited sellest, kuidas parandada kõigi vanemate juurdepääsu tööturule ning võimaldada nende majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurenemist;

| 12. | toonitab hariduse kasulikkust sotsiaalse kaasamise ja tööturule lõimumise seisukohast; rõhutab, kui tähtis on tagada kõigile pagulastele, eriti aga tüdrukutele ja naistele töökogemusega ühendatud formaalse, informaalse ja mitteformaalse hariduse ja elukestva koolituse kättesaadavus (12); nõuab lisaks kindlaid ja läbipaistvaid menetlusi väljaspool Euroopa Liitu saadud kvalifikatsiooni tunnustamiseks; |
| --- | --- |

12.

toonitab hariduse kasulikkust sotsiaalse kaasamise ja tööturule lõimumise seisukohast; rõhutab, kui tähtis on tagada kõigile pagulastele, eriti aga tüdrukutele ja naistele töökogemusega ühendatud formaalse, informaalse ja mitteformaalse hariduse ja elukestva koolituse kättesaadavus (12); nõuab lisaks kindlaid ja läbipaistvaid menetlusi väljaspool Euroopa Liitu saadud kvalifikatsiooni tunnustamiseks;

| 13. | palub liikmesriikidel luua keeleõppesüsteem, kus on tihedalt seotud üldine ja ametialane keeleõpe; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel luua keeleõppesüsteem, kus on tihedalt seotud üldine ja ametialane keeleõpe;

| 14. | toonitab, kui tähtis on integratsiooni puhul individuaalne lähenemine, mille aluseks on võrdsed võimalused ning kus pööratakse piisavat tähelepanu eri sihtrühmade vajadustele ja probleemidele; sellega seoses toonitab suurt nõudlust kirjaoskuse programmide järele; |
| --- | --- |

14.

toonitab, kui tähtis on integratsiooni puhul individuaalne lähenemine, mille aluseks on võrdsed võimalused ning kus pööratakse piisavat tähelepanu eri sihtrühmade vajadustele ja probleemidele; sellega seoses toonitab suurt nõudlust kirjaoskuse programmide järele;

Raskused ja võimalused

| 15. | usub, et pagulaste ja varjupaigataotlejate juurdepääsu hõlbustamine majutusele, tervishoiule, haridusele, sotsiaalkaitsele ja tööturule, tagades samas nende põhiõigustest kinnipidamise ja suurendades kohalikul ja riiklikul tasandil tööturgude kaasavust, on oluline nende inim- ja eneseväärikuse taastamiseks, ja rõhutab, et see on ka kulutõhus, kuna võimaldab neil olla iseseisev, saavutada majanduslik sõltumatus ja anda positiivne panus ühiskonna ellu, mis on oluline samm edukaks lõimumiseks sellesse ühiskonda ja ühtlasi vastutustundlik riigi rahanduse seisukohast, kuna aitab leevendada liikmesriikide ja kohalike asutuste kulusid, võimaldab pagulastel integreeruda ja saada aktiivseks eelarvesse panustajaks, mida võib lugeda kasulikuks isikute individuaalse kasvu, arengu, enesehinnangu ja ühiskonna tunnustuse saavutamise, samuti ühiskonna ja kogukonna kui terviku seisukohast; juhib tähelepanu sellele, et mitte kõigi ELi saabuvate pagulaste tervislik seisund, vanus ja muud asjaolud ei võimalda neil tööle asuda; tuletab meelde, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi ja vastuvõtutingimuste direktiiviga nähakse nii varjupaigataotlejatele kui ka rahvusvahelise kaitse saajatele ette tööturule ja kutsekoolitusele juurdepääsu õigus; |
| --- | --- |

15.

usub, et pagulaste ja varjupaigataotlejate juurdepääsu hõlbustamine majutusele, tervishoiule, haridusele, sotsiaalkaitsele ja tööturule, tagades samas nende põhiõigustest kinnipidamise ja suurendades kohalikul ja riiklikul tasandil tööturgude kaasavust, on oluline nende inim- ja eneseväärikuse taastamiseks, ja rõhutab, et see on ka kulutõhus, kuna võimaldab neil olla iseseisev, saavutada majanduslik sõltumatus ja anda positiivne panus ühiskonna ellu, mis on oluline samm edukaks lõimumiseks sellesse ühiskonda ja ühtlasi vastutustundlik riigi rahanduse seisukohast, kuna aitab leevendada liikmesriikide ja kohalike asutuste kulusid, võimaldab pagulastel integreeruda ja saada aktiivseks eelarvesse panustajaks, mida võib lugeda kasulikuks isikute individuaalse kasvu, arengu, enesehinnangu ja ühiskonna tunnustuse saavutamise, samuti ühiskonna ja kogukonna kui terviku seisukohast; juhib tähelepanu sellele, et mitte kõigi ELi saabuvate pagulaste tervislik seisund, vanus ja muud asjaolud ei võimalda neil tööle asuda; tuletab meelde, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi ja vastuvõtutingimuste direktiiviga nähakse nii varjupaigataotlejatele kui ka rahvusvahelise kaitse saajatele ette tööturule ja kutsekoolitusele juurdepääsu õigus;

| 16. | palub, et liikmesriigid tegeleksid Euroopa poolaasta raames kehtestatud riigipõhiste soovituste rakendamisega; |
| --- | --- |

16.

palub, et liikmesriigid tegeleksid Euroopa poolaasta raames kehtestatud riigipõhiste soovituste rakendamisega;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et varajane ja pidev sekkumine on väga oluline, et tagada pagulaste sotsiaalne kaasamine ja tööturule ning kohalikesse kogukondadesse integreerimine, mis aitab vähendada ohtu, et neil inimestel tekib hiljem eraldatuse, puudulikkuse ja ühiskonda sobimatuse tunne; tuletab meelde, et varajase sekkumise meetmed võiksid hõlmata varajast osalemist vabatahtliku töö, praktika, juhendamise ja kogukonnas osalemise teel; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et varajane ja pidev sekkumine on väga oluline, et tagada pagulaste sotsiaalne kaasamine ja tööturule ning kohalikesse kogukondadesse integreerimine, mis aitab vähendada ohtu, et neil inimestel tekib hiljem eraldatuse, puudulikkuse ja ühiskonda sobimatuse tunne; tuletab meelde, et varajase sekkumise meetmed võiksid hõlmata varajast osalemist vabatahtliku töö, praktika, juhendamise ja kogukonnas osalemise teel;

| 18. | tunnistab, kui oluline on kodanikuühiskonna ja vabatahtlike organisatsioonide töö, millega toetatakse kõigi varjupaigataotlejate ja pagulaste mõjuvõimu suurendamist, lõimumist ja iseseisvat toimetulekut enne nende suundumist tööturule ja tööturul osalemise ajal; rõhutab, et tuleks võtta vajalikud meetmed pagulaste integreerimise ja harimisega tegelevate vabatahtlike nõuetekohaseks koolitamiseks; märgib, et tähtis on luua sotsiaal- ja kogukonnavõrgustikke pagulaste ja rändajate seas ning nendega koos, et hõlbustada nende juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, kui oluline on kodanikuühiskonna ja vabatahtlike organisatsioonide töö, millega toetatakse kõigi varjupaigataotlejate ja pagulaste mõjuvõimu suurendamist, lõimumist ja iseseisvat toimetulekut enne nende suundumist tööturule ja tööturul osalemise ajal; rõhutab, et tuleks võtta vajalikud meetmed pagulaste integreerimise ja harimisega tegelevate vabatahtlike nõuetekohaseks koolitamiseks; märgib, et tähtis on luua sotsiaal- ja kogukonnavõrgustikke pagulaste ja rändajate seas ning nendega koos, et hõlbustada nende juurdepääsu tööturule;

| 19. | rõhutab asjaolu, et tööturu tingimused vastuvõtvates riikides on üks otsustavatest teguritest, mis võimaldavad tagada pagulaste edukat ja püsivat integratsiooni; teab, et pagulaste seas on väga erineva vanuse, oskuste ja teadmistega inimesi; rõhutab, et töötus, eelkõige noorte ja pikaajaline töötus on mõnedes riikides ja piirkondades endiselt murettekitavalt suur ning et komisjon ja liikmesriigid peaksid jätkama selliste poliitikavaldkondade ja investeeringute eelistamist, mis on suunatud kogu ühiskonna jaoks kvaliteetsete töökohtade loomisele, pöörates erilist tähelepanu kõige haavatavamatele inimestele ja majanduskasvule; tuletab meelde, et kvaliteetsete töökohtade loomise, aktiivsete tööturgude edendamise ning tööpuudusega võitlemise meetmed peavad olema kohalikus kontekstis mõistlikud, muidu ei anna need tulemusi; |
| --- | --- |

19.

rõhutab asjaolu, et tööturu tingimused vastuvõtvates riikides on üks otsustavatest teguritest, mis võimaldavad tagada pagulaste edukat ja püsivat integratsiooni; teab, et pagulaste seas on väga erineva vanuse, oskuste ja teadmistega inimesi; rõhutab, et töötus, eelkõige noorte ja pikaajaline töötus on mõnedes riikides ja piirkondades endiselt murettekitavalt suur ning et komisjon ja liikmesriigid peaksid jätkama selliste poliitikavaldkondade ja investeeringute eelistamist, mis on suunatud kogu ühiskonna jaoks kvaliteetsete töökohtade loomisele, pöörates erilist tähelepanu kõige haavatavamatele inimestele ja majanduskasvule; tuletab meelde, et kvaliteetsete töökohtade loomise, aktiivsete tööturgude edendamise ning tööpuudusega võitlemise meetmed peavad olema kohalikus kontekstis mõistlikud, muidu ei anna need tulemusi;

| 20. | rõhutab, et ka ELi piires leidub sotsiaalsetes ja majanduslikes tingimustes suuri erinevusi; rõhutab, et pagulaste ümberpaigutamisel on tähtis neid erinevusi arvesse võtta, et nende väljavaated tööturule lõimumiseks oleksid võimalikult head, sest pahatihti paigutatakse pagulased esmalt ümber piirkondadesse, kus neid ei ole võimalik tööturule lõimida; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et ka ELi piires leidub sotsiaalsetes ja majanduslikes tingimustes suuri erinevusi; rõhutab, et pagulaste ümberpaigutamisel on tähtis neid erinevusi arvesse võtta, et nende väljavaated tööturule lõimumiseks oleksid võimalikult head, sest pahatihti paigutatakse pagulased esmalt ümber piirkondadesse, kus neid ei ole võimalik tööturule lõimida;

| 21. | kutsub liikmesriike üles tagama, et uute rändajate vastuvõtmine käiks käsikäes usaldusväärse integratsioonipoliitikaga, nagu keele- ja tutvustavad kursused, kus antakse terviklik ülevaade ELi põhiõigustest, väärtustest ja sotsiaalsest kaasavusest; rõhutab, et pagulaste integreerimisel, eelkõige tööturule lõimimisel, on keeleoskuse omandamine väga oluline; kutsub liikmesriike üles nõudma pagulaste jaoks, kes tõenäoliselt saavad elamisloa ja asuvad vastuvõtvas riigis tööd otsima, nii üldiste kui ka tööga seotud igakülgsete keelekursuste korraldamist, ja selliseid kursusi pakkuma; on arvamusel, et keeleõpe peaks toimuma juba esmase vastuvõtu piirkondades ja keskustes; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles tagama, et uute rändajate vastuvõtmine käiks käsikäes usaldusväärse integratsioonipoliitikaga, nagu keele- ja tutvustavad kursused, kus antakse terviklik ülevaade ELi põhiõigustest, väärtustest ja sotsiaalsest kaasavusest; rõhutab, et pagulaste integreerimisel, eelkõige tööturule lõimimisel, on keeleoskuse omandamine väga oluline; kutsub liikmesriike üles nõudma pagulaste jaoks, kes tõenäoliselt saavad elamisloa ja asuvad vastuvõtvas riigis tööd otsima, nii üldiste kui ka tööga seotud igakülgsete keelekursuste korraldamist, ja selliseid kursusi pakkuma; on arvamusel, et keeleõpe peaks toimuma juba esmase vastuvõtu piirkondades ja keskustes;

| 22. | rõhutab, et pagulaste ja varjupaigataotlejate formaalseid ja mitteformaalseid oskusi on vaja varakult, õiglaselt, läbipaistvalt ja tasuta hinnata ning nende kvalifikatsiooni tunnustada ja kinnitada, et võimaldada neil osaleda aktiivsetes tööturumeetmetes, eelkõige koolituse ja tööhõivealase juhendamise abil, kaasa arvatud meetmed, millega tagatakse nende juurdepääs tööturule ja mittediskrimineerivatele töötingimustele, samuti kohandatud meetmed, mis võimaldavad nende potentsiaali täies mahus rakendada ning vastuvõtvas riigis tööjõu pakkumist ja nõudlust ühitada; rõhutab seejuures, kui tähtis on tugevdada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rolli ja kiiresti rakendada tõhusamaid diplomite, kogemuste ja oskuste tunnustamise ja kontrollimise süsteeme; märgib, et sellisest tõhusast korraldusest saaksid kasu kõik ELi kodanikud; rõhutab siiski, et see hindamine ei tohi mingil juhul kujuneda varjupaigataotlejate kvalifikatsiooni ja oskuste suhtes diskrimineerivaks ning oskused ja töö leidmise tõenäolisus ei tohiks olla varjupaigataotluste üle otsuste tegemisel kriteeriumiks; toonitab, et piiratud vahendeid tuleks ühest küljest hästi kasutada varjupaigataotluste kiireks menetlemiseks ning teisest küljest pagulaste kiireks ja tulemuslikuks integreerimiseks; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et pagulaste ja varjupaigataotlejate formaalseid ja mitteformaalseid oskusi on vaja varakult, õiglaselt, läbipaistvalt ja tasuta hinnata ning nende kvalifikatsiooni tunnustada ja kinnitada, et võimaldada neil osaleda aktiivsetes tööturumeetmetes, eelkõige koolituse ja tööhõivealase juhendamise abil, kaasa arvatud meetmed, millega tagatakse nende juurdepääs tööturule ja mittediskrimineerivatele töötingimustele, samuti kohandatud meetmed, mis võimaldavad nende potentsiaali täies mahus rakendada ning vastuvõtvas riigis tööjõu pakkumist ja nõudlust ühitada; rõhutab seejuures, kui tähtis on tugevdada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rolli ja kiiresti rakendada tõhusamaid diplomite, kogemuste ja oskuste tunnustamise ja kontrollimise süsteeme; märgib, et sellisest tõhusast korraldusest saaksid kasu kõik ELi kodanikud; rõhutab siiski, et see hindamine ei tohi mingil juhul kujuneda varjupaigataotlejate kvalifikatsiooni ja oskuste suhtes diskrimineerivaks ning oskused ja töö leidmise tõenäolisus ei tohiks olla varjupaigataotluste üle otsuste tegemisel kriteeriumiks; toonitab, et piiratud vahendeid tuleks ühest küljest hästi kasutada varjupaigataotluste kiireks menetlemiseks ning teisest küljest pagulaste kiireks ja tulemuslikuks integreerimiseks;

| 23. | rõhutab asjaolu, et riiklik rahastamine, mis hõlmab erakorralisi investeeringuid sotsiaalse kaasamise ja tööturu integratsiooni meetmetesse ja programmidesse, avaldab riikide sisemajanduse koguproduktile lühiajalises plaanis tõenäoliselt positiivset mõju, kuid keskmises ja kaugemas plaanis oleneb riigi rahandusele avalduv mõju nimetatud meetmete tõhususest; |
| --- | --- |

23.

rõhutab asjaolu, et riiklik rahastamine, mis hõlmab erakorralisi investeeringuid sotsiaalse kaasamise ja tööturu integratsiooni meetmetesse ja programmidesse, avaldab riikide sisemajanduse koguproduktile lühiajalises plaanis tõenäoliselt positiivset mõju, kuid keskmises ja kaugemas plaanis oleneb riigi rahandusele avalduv mõju nimetatud meetmete tõhususest;

| 24. | kiidab selles kontekstis heaks komisjoni otsuse võtta arvesse pagulaste erakordse sissevoolu mõju eelarvele, mis on seotud liikmesriikidele suunatud erakorraliste kuludega stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava ja parandusliku osa raames, kui hinnatakse võimalikke ajutisi kõrvalekaldeid selle pakti nõuetest (13); |
| --- | --- |

24.

kiidab selles kontekstis heaks komisjoni otsuse võtta arvesse pagulaste erakordse sissevoolu mõju eelarvele, mis on seotud liikmesriikidele suunatud erakorraliste kuludega stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava ja parandusliku osa raames, kui hinnatakse võimalikke ajutisi kõrvalekaldeid selle pakti nõuetest (13);

| 25. | rõhutab, et sotsiaalse kaasatuse ja tööturule integreerimise jaoks saadaolevatel ELi rahalistel vahenditel, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondil (ESF), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondil, Euroopa Regionaalarengu Fondil (ERF) ja Euroopa abifondil enim puudust kannatavate isikute jaoks, on erinevad eesmärgid, sihtrühmad ja juhtimisviisid liikmesriikide tasandil; rõhutab, et nende fondide kaudu toetatakse sihtotstarbelisi algatusi, et parandada keele- ja ametialaseid oskusi, edendada teenuste kättesaadavust ja juurdepääsu tööturule ning toetada teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis on suunatud nii vastuvõtvatele kogukondadele kui ka rändajatele; tuletab meelde, et tõeliste integratsioonimeetmete võtmiseks tuleb kasutada integratsioonifonde, ning tuletab liikmesriikidele meelde partnerluspõhimõtte tähtsust, et tagada kõnealuste fondide tulemuslik ja kooskõlastatum kasutamine; juhib siiski tähelepanu sellele, et pagulaste tööturule integreerimise eesmärk peab kajastuma ka Euroopa Sotsiaalfondi tähtsuse kasvus; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et sotsiaalse kaasatuse ja tööturule integreerimise jaoks saadaolevatel ELi rahalistel vahenditel, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondil (ESF), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondil, Euroopa Regionaalarengu Fondil (ERF) ja Euroopa abifondil enim puudust kannatavate isikute jaoks, on erinevad eesmärgid, sihtrühmad ja juhtimisviisid liikmesriikide tasandil; rõhutab, et nende fondide kaudu toetatakse sihtotstarbelisi algatusi, et parandada keele- ja ametialaseid oskusi, edendada teenuste kättesaadavust ja juurdepääsu tööturule ning toetada teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis on suunatud nii vastuvõtvatele kogukondadele kui ka rändajatele; tuletab meelde, et tõeliste integratsioonimeetmete võtmiseks tuleb kasutada integratsioonifonde, ning tuletab liikmesriikidele meelde partnerluspõhimõtte tähtsust, et tagada kõnealuste fondide tulemuslik ja kooskõlastatum kasutamine; juhib siiski tähelepanu sellele, et pagulaste tööturule integreerimise eesmärk peab kajastuma ka Euroopa Sotsiaalfondi tähtsuse kasvus;

| 26. | rõhutab, et kuna nendest vahenditest ei piisa, on vaja suuremaid avaliku sektori investeeringuid ja täiendavaid vahendeid, et esmajärjekorras anda kohalikele ametiasutustele, sotsiaalpartneritele, sotsiaalvaldkonnas ja majanduses tegutsejatele, kodanikuühiskonna ja vabatahtlikele organisatsioonidele otsest rahalist tuge meetmete jaoks, mille eesmärk on pagulaste ja varjupaigataotlejate kiire integreerimine ühiskonda ja tööturule, mis on tähtis ka sotsiaalsete pingete ennetamiseks, eelkõige piirkondades, kus töötus on kõige suurem; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kuna nendest vahenditest ei piisa, on vaja suuremaid avaliku sektori investeeringuid ja täiendavaid vahendeid, et esmajärjekorras anda kohalikele ametiasutustele, sotsiaalpartneritele, sotsiaalvaldkonnas ja majanduses tegutsejatele, kodanikuühiskonna ja vabatahtlikele organisatsioonidele otsest rahalist tuge meetmete jaoks, mille eesmärk on pagulaste ja varjupaigataotlejate kiire integreerimine ühiskonda ja tööturule, mis on tähtis ka sotsiaalsete pingete ennetamiseks, eelkõige piirkondades, kus töötus on kõige suurem;

| 27. | tunnustab komisjoni jõupingutusi, et lihtsustada olemasolevaid rahastamisvahendeid ja suurendada nende koostoimet; rõhutab siiski vajadust veelgi suurendada nimetatud fondide kättesaadavust, täiendavust ja läbipaistvust, et tugevdada liikmesriikide suutlikkust põgenikke ja varjupaigataotlejaid vastu võtta ja integreerida; |
| --- | --- |

27.

tunnustab komisjoni jõupingutusi, et lihtsustada olemasolevaid rahastamisvahendeid ja suurendada nende koostoimet; rõhutab siiski vajadust veelgi suurendada nimetatud fondide kättesaadavust, täiendavust ja läbipaistvust, et tugevdada liikmesriikide suutlikkust põgenikke ja varjupaigataotlejaid vastu võtta ja integreerida;

| 28. | rõhutab sellega seoses, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendid on ammendunud; palub seetõttu tungivalt see fond mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel alles jätta; |
| --- | --- |

28.

rõhutab sellega seoses, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendid on ammendunud; palub seetõttu tungivalt see fond mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel alles jätta;

| 29. | rõhutab asjaolu, et sotsiaalse kaasatuse ja integratsiooni poliitika ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb alati järgida võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise, võrdsete võimaluste ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

29.

rõhutab asjaolu, et sotsiaalse kaasatuse ja integratsiooni poliitika ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb alati järgida võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise, võrdsete võimaluste ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet;

| 30. | rõhutab lisaks, et pagulaste ja varjupaigataotlejate integreerimise ja kaasamise meetmed ei tohiks põhineda rahalistel vahenditel, mis on ette nähtud muudele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud programmide jaoks, vaid selleks on ilmtingimata vaja täiendavaid sotsiaalseid investeeringuid, millega võetakse arvesse täiendavate meetmete vajadust; rõhutab siiski, et juba olemasolevaid ELi vahendeid tuleks kulutada tõhusamalt ja tulemuslikumalt, kutsub komisjoni üles võtma integratsioonipoliitikat kujundades arvesse andmeid tööturu ja sotsiaalse olukorra kohta, et tagada, et integreerimisprotsess ei halvenda vastuvõtvate piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda; |
| --- | --- |

30.

rõhutab lisaks, et pagulaste ja varjupaigataotlejate integreerimise ja kaasamise meetmed ei tohiks põhineda rahalistel vahenditel, mis on ette nähtud muudele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud programmide jaoks, vaid selleks on ilmtingimata vaja täiendavaid sotsiaalseid investeeringuid, millega võetakse arvesse täiendavate meetmete vajadust; rõhutab siiski, et juba olemasolevaid ELi vahendeid tuleks kulutada tõhusamalt ja tulemuslikumalt, kutsub komisjoni üles võtma integratsioonipoliitikat kujundades arvesse andmeid tööturu ja sotsiaalse olukorra kohta, et tagada, et integreerimisprotsess ei halvenda vastuvõtvate piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda;

| 31. | kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ühtekuuluvuspoliitika eelarvest 25 % suuruse miinimumosa määramist Euroopa Sotsiaalfondile, et tagada tööturu integratsiooni jaoks pikema aja jooksul piisavad vahendid; kutsub nõukogu üles kohandama mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise raames kogueraldiste ja üksikute rubriikide ülempiire, et võtta arvesse pagulaskriisi käigus tekkinud sise- ja välisprobleeme ning viia need kooskõlla nende liikmesriikide vajadustega, kelle integratsiooniprobleemid on kõige suuremad (14); |
| --- | --- |

31.

kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ühtekuuluvuspoliitika eelarvest 25 % suuruse miinimumosa määramist Euroopa Sotsiaalfondile, et tagada tööturu integratsiooni jaoks pikema aja jooksul piisavad vahendid; kutsub nõukogu üles kohandama mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise raames kogueraldiste ja üksikute rubriikide ülempiire, et võtta arvesse pagulaskriisi käigus tekkinud sise- ja välisprobleeme ning viia need kooskõlla nende liikmesriikide vajadustega, kelle integratsiooniprobleemid on kõige suuremad (14);

| 32. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Sotsiaalfondi vastutusala piires otstarbeka jaotamise tagamiseks peaksid liikmesriigid seal, kus vaja, asjaomaseid riiklikke eeskirju kohandama, et tagada, et varjupaigataotlejaid koheldakse juurdepääsul tööturule võrdselt ELi ja kolmandate riikide kodanikega; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Sotsiaalfondi vastutusala piires otstarbeka jaotamise tagamiseks peaksid liikmesriigid seal, kus vaja, asjaomaseid riiklikke eeskirju kohandama, et tagada, et varjupaigataotlejaid koheldakse juurdepääsul tööturule võrdselt ELi ja kolmandate riikide kodanikega;

Integratsiooni toimimine

| 33. | rõhutab range korrelatsiooni vajadust kõikide Euroopa rände tegevuskava (15) vormivate seadusandlike aktide vahel, et tagada pagulaste ja rändajate sissevoolu haldamine; |
| --- | --- |

33.

rõhutab range korrelatsiooni vajadust kõikide Euroopa rände tegevuskava (15) vormivate seadusandlike aktide vahel, et tagada pagulaste ja rändajate sissevoolu haldamine;

| 34. | märgib, et kõigi ühiskonnaliikmete osalemine on äärmiselt oluline, ja soovitab seepärast tugevdada parimate tavade vahetamist selles valdkonnas, austades samal ajal liikmesriikide pädevust integratsioonimeetmete asjus; toonitab, et kõikide riigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit kodanike jaoks mõeldud integratsioonimeetmed peaksid edendama kaasamist, mitte tõrjutust; märgib, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kaasa arvatud linnad, etendavad integratsiooniprotsessides keskset osa; |
| --- | --- |

34.

märgib, et kõigi ühiskonnaliikmete osalemine on äärmiselt oluline, ja soovitab seepärast tugevdada parimate tavade vahetamist selles valdkonnas, austades samal ajal liikmesriikide pädevust integratsioonimeetmete asjus; toonitab, et kõikide riigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit kodanike jaoks mõeldud integratsioonimeetmed peaksid edendama kaasamist, mitte tõrjutust; märgib, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kaasa arvatud linnad, etendavad integratsiooniprotsessides keskset osa;

| 35. | on kindlalt veendunud, et ilma mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete aktiivse ja ulatusliku toetuseta oleks raske pagulasi ELi tööturule lõimida; on seisukohal, et asjaomased liikmesriikide asutused peaksid pakkuma VKEdele igakülgset ja sobivat tuge ja nõu pagulaste tööturule lõimimise kohta; |
| --- | --- |

35.

on kindlalt veendunud, et ilma mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete aktiivse ja ulatusliku toetuseta oleks raske pagulasi ELi tööturule lõimida; on seisukohal, et asjaomased liikmesriikide asutused peaksid pakkuma VKEdele igakülgset ja sobivat tuge ja nõu pagulaste tööturule lõimimise kohta;

| 36. | toetab komisjoni tegevust Euroopa rände tegevuskava uuendamisel, eelkõige Dublini III määruse läbivaatamisel, et suurendada liikmesriikide solidaarsust, vastutuse jagamist ja kaitsestandardite ühtlustamist; toonitab, et pagulaste ELi-sisene liikumine aitaks lahendada tööjõuvajadust ja -puudust ning pagulasi paremini tööturule kaasata, ühtlasi ergutades liikmesriike perede taasühinemist võimaldama; rõhutab, et tuleb jätkata pingutusi tõeliselt ühtse Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomiseks ning ELis tervikliku ja kestliku seadusliku rändepoliitika kujundamiseks, mis vastab tööturu oskuste nõudlusele ja kus sotsiaalse kaasamise ja aktiivse integratsiooni poliitikal on keskne roll; |
| --- | --- |

36.

toetab komisjoni tegevust Euroopa rände tegevuskava uuendamisel, eelkõige Dublini III määruse läbivaatamisel, et suurendada liikmesriikide solidaarsust, vastutuse jagamist ja kaitsestandardite ühtlustamist; toonitab, et pagulaste ELi-sisene liikumine aitaks lahendada tööjõuvajadust ja -puudust ning pagulasi paremini tööturule kaasata, ühtlasi ergutades liikmesriike perede taasühinemist võimaldama; rõhutab, et tuleb jätkata pingutusi tõeliselt ühtse Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomiseks ning ELis tervikliku ja kestliku seadusliku rändepoliitika kujundamiseks, mis vastab tööturu oskuste nõudlusele ja kus sotsiaalse kaasamise ja aktiivse integratsiooni poliitikal on keskne roll;

| 37. | taunib asjaolu, et komisjon pidi võtma vastu 40 rikkumist käsitlevat otsust mitmete liikmesriikide vastu, kes ei olnud rakendanud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi peamisi poliitikameetmeid, kaasa arvatud ametlikud märgukirjad 19 liikmesriigile, kes ei olnud teatanud vastuvõtutingimuste direktiivi (milles sätestatakse olulised normid juurdepääsu kohta tööhõivele, kutseõppele, alaealiste koolitamisele ja haridusele, toidule, majutusele, tervishoiule, meditsiinilisele ja psühholoogilisele ravile ning milles on kehtestatud sätted ebasoodsas olukorras olevatele isikutele) ülevõtmise meetmetest; on kindlalt veendunud, et komisjon peaks olemasolevate eeskirjade täieliku ja tulemusliku rakendamise tagamiseks rohkem ära tegema; soovitab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid seda olukorda kooskõlas inimõigusnormidega ja aluslepingutes sätestatud solidaarsuse, vastutuse õiglase jagamise ja lojaalse koostöö Euroopa põhimõtetega; |
| --- | --- |

37.

taunib asjaolu, et komisjon pidi võtma vastu 40 rikkumist käsitlevat otsust mitmete liikmesriikide vastu, kes ei olnud rakendanud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi peamisi poliitikameetmeid, kaasa arvatud ametlikud märgukirjad 19 liikmesriigile, kes ei olnud teatanud vastuvõtutingimuste direktiivi (milles sätestatakse olulised normid juurdepääsu kohta tööhõivele, kutseõppele, alaealiste koolitamisele ja haridusele, toidule, majutusele, tervishoiule, meditsiinilisele ja psühholoogilisele ravile ning milles on kehtestatud sätted ebasoodsas olukorras olevatele isikutele) ülevõtmise meetmetest; on kindlalt veendunud, et komisjon peaks olemasolevate eeskirjade täieliku ja tulemusliku rakendamise tagamiseks rohkem ära tegema; soovitab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid seda olukorda kooskõlas inimõigusnormidega ja aluslepingutes sätestatud solidaarsuse, vastutuse õiglase jagamise ja lojaalse koostöö Euroopa põhimõtetega;

| 38. | juhib tähelepanu president Junckeri Euroopa Liidu 2015. aasta olukorda käsitlevale kõnele (16), kus ta kinnitab oma toetust anda varjupaigataotlejatele juurdepääs tööturule nende taotluste läbivaatamise ajal; peab siiski kahetsusväärseks, et komisjonil on vähe tahet vastuvõetud otsuseid ellu viia; väljendab muret teatavate liikmesriikide otsuse pärast sulgeda oma sisepiirid või kehtestada ajutised piirikontrollid, mis seab ohtu vaba liikumise Schengeni alal; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu president Junckeri Euroopa Liidu 2015. aasta olukorda käsitlevale kõnele (16), kus ta kinnitab oma toetust anda varjupaigataotlejatele juurdepääs tööturule nende taotluste läbivaatamise ajal; peab siiski kahetsusväärseks, et komisjonil on vähe tahet vastuvõetud otsuseid ellu viia; väljendab muret teatavate liikmesriikide otsuse pärast sulgeda oma sisepiirid või kehtestada ajutised piirikontrollid, mis seab ohtu vaba liikumise Schengeni alal;

| 39. | peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide vahel 2015. aasta septembris sõlmitud pagulaste ümberjaotamise lepingut ei täideta rahuldavalt; rõhutab, et enamik liikmesriike ei täida põgenike vastuvõtukvoote; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada lepingud nii ruttu kui võimalik ja kiirendada pagulaste vastuvõtu ja ümberasustamise protsessi; |
| --- | --- |

39.

peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide vahel 2015. aasta septembris sõlmitud pagulaste ümberjaotamise lepingut ei täideta rahuldavalt; rõhutab, et enamik liikmesriike ei täida põgenike vastuvõtukvoote; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada lepingud nii ruttu kui võimalik ja kiirendada pagulaste vastuvõtu ja ümberasustamise protsessi;

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et rahvusvahelise kaitse taotluste kauakestev menetlemine ja varjupaigataotlejate ebaõnnestunud registreerimine saabumisel mitte ainult ei takista pagulaste ja varjupaigataotlejate õigeaegset ja seaduslikku juurdepääsu tööturule, vaid loob tingimused deklareerimata töö ja kõikvõimalike tööalase ärakasutamise vormide väljakujunemiseks; rõhutab vajadust toetada neid liikmesriike, kellele langeb kõige suurem varjupaigataotlejate registreerimise koormus; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu sellele, et rahvusvahelise kaitse taotluste kauakestev menetlemine ja varjupaigataotlejate ebaõnnestunud registreerimine saabumisel mitte ainult ei takista pagulaste ja varjupaigataotlejate õigeaegset ja seaduslikku juurdepääsu tööturule, vaid loob tingimused deklareerimata töö ja kõikvõimalike tööalase ärakasutamise vormide väljakujunemiseks; rõhutab vajadust toetada neid liikmesriike, kellele langeb kõige suurem varjupaigataotlejate registreerimise koormus;

| 41. | rõhutab, et kõigile ärakasutamise ja diskrimineerimise ohvritele tuleks tagada juurdepääs õigusmõistmisele ja kaitsele; rõhutab, et sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond, kohalikud ametiasutused, majanduses ja ühiskonnaelus osalejad ja vabatahtlike organisatsioonid teevad olulist tööd, luues selliste töötajatega kontakte ja jagades neile teavet, eelkõige nende õiguste ja kohustuste ning kaitse kohta, millele neil õigus on, ja pakkudes neile abi, võttes arvesse ka nende riigis viibimise võimalikku piiratud kestust; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kõigile ärakasutamise ja diskrimineerimise ohvritele tuleks tagada juurdepääs õigusmõistmisele ja kaitsele; rõhutab, et sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond, kohalikud ametiasutused, majanduses ja ühiskonnaelus osalejad ja vabatahtlike organisatsioonid teevad olulist tööd, luues selliste töötajatega kontakte ja jagades neile teavet, eelkõige nende õiguste ja kohustuste ning kaitse kohta, millele neil õigus on, ja pakkudes neile abi, võttes arvesse ka nende riigis viibimise võimalikku piiratud kestust;

| 42. | rõhutab, kui oluline on vältida getode tekkimist, et pagulased tulemuslikult ühiskonda integreerida; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, kui oluline on vältida getode tekkimist, et pagulased tulemuslikult ühiskonda integreerida;

| 43. | tunneb heameelt selle üle, et komisjoni Euroopa uue oskuste tegevuskava raames kehtestati kolmandate riikide kodanikele oskuste profiilivahend, mille eesmärk on tugevdada kolmandate riikide kodanike oskuste ja kutsekvalifikatsioonide varajast tuvastamist ja dokumenteerimist, võttes kasutusele parimate tavade juhendi, et toetada tööturu integratsiooni liikmesriikides ning parandada e-keeleõpet äsja saabunud pagulaste ja varjupaigataotlejate jaoks programmi „Erasmus+“ e-keelekursuste abil; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt selle üle, et komisjoni Euroopa uue oskuste tegevuskava raames kehtestati kolmandate riikide kodanikele oskuste profiilivahend, mille eesmärk on tugevdada kolmandate riikide kodanike oskuste ja kutsekvalifikatsioonide varajast tuvastamist ja dokumenteerimist, võttes kasutusele parimate tavade juhendi, et toetada tööturu integratsiooni liikmesriikides ning parandada e-keeleõpet äsja saabunud pagulaste ja varjupaigataotlejate jaoks programmi „Erasmus+“ e-keelekursuste abil;

| 44. | tunneb heameelt komisjoni kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa tegevuskava üle, milles käsitletakse lahkumisele ja saabumisele eelnevaid meetmeid, haridust, tööhõivet ja kutseõpet, juurdepääsu põhiteenustele, aktiivset osalemist ja sotsiaalset kaasamist; |
| --- | --- |

44.

tunneb heameelt komisjoni kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa tegevuskava üle, milles käsitletakse lahkumisele ja saabumisele eelnevaid meetmeid, haridust, tööhõivet ja kutseõpet, juurdepääsu põhiteenustele, aktiivset osalemist ja sotsiaalset kaasamist;

Soovitused ja parimad tavad

| 45. | kutsub liikmesriike üles tagama pagulaste kiiret ja täielikku sotsiaalset kaasamist ja tööturule integreerimist kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõtte, riigi tööturu olukorra ning ELi õiguse ja riigi seadustega ning teavitama neid ja andma neile juurdepääsu avalikele teenustele, eelkõige majutusele, tervishoiule ja sotsiaalkaitsele, integratsioonikursustele, keeleõppemoodulitele ning muudele haridus- ja koolitusmeetmetele; |
| --- | --- |

45.

kutsub liikmesriike üles tagama pagulaste kiiret ja täielikku sotsiaalset kaasamist ja tööturule integreerimist kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõtte, riigi tööturu olukorra ning ELi õiguse ja riigi seadustega ning teavitama neid ja andma neile juurdepääsu avalikele teenustele, eelkõige majutusele, tervishoiule ja sotsiaalkaitsele, integratsioonikursustele, keeleõppemoodulitele ning muudele haridus- ja koolitusmeetmetele;

| 46. | palub komisjonil kaaluda vastuvõtutingimuste direktiivi sihipärast läbivaatamist, et tagada, et rahvusvahelise kaitse taotlejad saaksid juurdepääsu tööturule võimalikult kiiresti pärast oma taotluse esitamist; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks sotsiaalkaitsestandardite ülespoole ühtlustamist ja töölubade kiiret väljastamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil kaaluda vastuvõtutingimuste direktiivi sihipärast läbivaatamist, et tagada, et rahvusvahelise kaitse taotlejad saaksid juurdepääsu tööturule võimalikult kiiresti pärast oma taotluse esitamist; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks sotsiaalkaitsestandardite ülespoole ühtlustamist ja töölubade kiiret väljastamist liikmesriikides;

| 47. | kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi tagamaks, et pagulastele ja varjupaigataotlejatele antakse tulemuslik juurdepääs tööturule, eelkõige kontrollides, et liikmesriigid ei kehtestaks liiga piiravaid tingimusi, mis muudaksid juurdepääsu tööhõivele ebaproportsionaalselt keeruliseks; kutsub ühtlasi liikmesriike üles vähendama haldusformaalsusi, et lihtsustada töövõimeliste isikute pääsu tööturule; tuletab meelde, et niisugused meetmed oleksid kasulikud nii pagulaste integreerimiseks kui ka üldiselt kõikide liidu kodanike jaoks; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi tagamaks, et pagulastele ja varjupaigataotlejatele antakse tulemuslik juurdepääs tööturule, eelkõige kontrollides, et liikmesriigid ei kehtestaks liiga piiravaid tingimusi, mis muudaksid juurdepääsu tööhõivele ebaproportsionaalselt keeruliseks; kutsub ühtlasi liikmesriike üles vähendama haldusformaalsusi, et lihtsustada töövõimeliste isikute pääsu tööturule; tuletab meelde, et niisugused meetmed oleksid kasulikud nii pagulaste integreerimiseks kui ka üldiselt kõikide liidu kodanike jaoks;

| 48. | julgustab liikmesriike lühendama rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemise aega, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomaste isikute õigusi ja vähendamata otsustamise kvaliteeti, tegema juba esmase vastuvõtu keskustes kindlaks inimeste haridustaset ja kvalifikatsiooni ning võtma sellel alusel sihipärasemalt varajase sekkumise meetmeid, nagu keelekoolitus, oskuste hindamine ja kodanikuintegratsiooni kursused, kaasa arvatud kursused Euroopa põhiõiguste, väärtuste ja kultuuri kohta, eelkõige nendele varjupaigataotlejatele, kellel on head võimalused saada rahvusvahelise kaitse staatus, ning nõuab tungivalt, et tagataks võrdne juurdepääs neile meetmetele; palub komisjonil toetada liikmesriike konkreetsete ja tõhusate meetmetega, mis võimaldavad taotlusi sujuvamalt menetleda; |
| --- | --- |

48.

julgustab liikmesriike lühendama rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemise aega, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomaste isikute õigusi ja vähendamata otsustamise kvaliteeti, tegema juba esmase vastuvõtu keskustes kindlaks inimeste haridustaset ja kvalifikatsiooni ning võtma sellel alusel sihipärasemalt varajase sekkumise meetmeid, nagu keelekoolitus, oskuste hindamine ja kodanikuintegratsiooni kursused, kaasa arvatud kursused Euroopa põhiõiguste, väärtuste ja kultuuri kohta, eelkõige nendele varjupaigataotlejatele, kellel on head võimalused saada rahvusvahelise kaitse staatus, ning nõuab tungivalt, et tagataks võrdne juurdepääs neile meetmetele; palub komisjonil toetada liikmesriike konkreetsete ja tõhusate meetmetega, mis võimaldavad taotlusi sujuvamalt menetleda;

| 49. | kutsub liikmesriike üles tagama pagulaste ja varjupaigataotlejate varajast ja lihtsustatud juurdepääsu koolitusele, sh praktika- ja õpipoisikohtadele, et tagada kiire, tulemuslik ja täielik lõimumine liikmesriikide ühiskonda ja tööturule, sealhulgas varustades inimesi vajalike oskustega, mis võimaldaksid neil päritoluriiki tagasipöördumisel endale uut tulevikku luua; rõhutab, et seda tuleks teha ühisalgatuste vormis koos erasektori, ametiühingute ja kodanikuühiskonnaga; palub lisaks liikmesriikidel individuaalsel alusel tunnustada ja kinnitada pagulaste oskusi ning formaalset ja mitteformaalset pädevust, andeid ja oskusteavet; tuletab meelde, et esimene takistus, mille pagulased ületama peavad, on keeleline; soovitab seetõttu võtta tõhusaid meetmeid, mis võimaldavad lisaks vastuvõtva riigi keele õppimisele ja mõistmisele õppida vastastikku tundma erinevaid kultuure, et vältida ksenofoobsete ja rassistlike meeleolude levimist; |
| --- | --- |

49.

kutsub liikmesriike üles tagama pagulaste ja varjupaigataotlejate varajast ja lihtsustatud juurdepääsu koolitusele, sh praktika- ja õpipoisikohtadele, et tagada kiire, tulemuslik ja täielik lõimumine liikmesriikide ühiskonda ja tööturule, sealhulgas varustades inimesi vajalike oskustega, mis võimaldaksid neil päritoluriiki tagasipöördumisel endale uut tulevikku luua; rõhutab, et seda tuleks teha ühisalgatuste vormis koos erasektori, ametiühingute ja kodanikuühiskonnaga; palub lisaks liikmesriikidel individuaalsel alusel tunnustada ja kinnitada pagulaste oskusi ning formaalset ja mitteformaalset pädevust, andeid ja oskusteavet; tuletab meelde, et esimene takistus, mille pagulased ületama peavad, on keeleline; soovitab seetõttu võtta tõhusaid meetmeid, mis võimaldavad lisaks vastuvõtva riigi keele õppimisele ja mõistmisele õppida vastastikku tundma erinevaid kultuure, et vältida ksenofoobsete ja rassistlike meeleolude levimist;

| 50. | nõuab komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi töökonna loomist, mis töötaks võimalikult kiiresti välja asjaomaste pehmete oskuste üleeuroopalised standardid ja nende kohta andmete kogumise meetodid; |
| --- | --- |

50.

nõuab komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi töökonna loomist, mis töötaks võimalikult kiiresti välja asjaomaste pehmete oskuste üleeuroopalised standardid ja nende kohta andmete kogumise meetodid;

| 51. | väljendab heameelt lahenduste üle, mis võimaldavad anda mitmekeelset teavet rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate formaalset ja mitteformaalset õpet, kutseõpet, õppepraktikat ja vabatahtlikku tööd puudutavate võimaluste kohta; palub seega selliste teenuste hulka suurendada; |
| --- | --- |

51.

väljendab heameelt lahenduste üle, mis võimaldavad anda mitmekeelset teavet rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate formaalset ja mitteformaalset õpet, kutseõpet, õppepraktikat ja vabatahtlikku tööd puudutavate võimaluste kohta; palub seega selliste teenuste hulka suurendada;

| 52. | rõhutab, et innovaatilised vahendid, mis põhinevad uuel meedial, nagu sotsiaalmeedia ja rakendused, võivad mängida otsustavat rolli juurdepääsu lihtsustamisel teenustele, teabevahetusel, pagulaste registreerimisel, oskuste hindamisel, töökoha otsimisel, keeleõppes ning samuti abivajajate otsesel abistamisel; julgustab liikmesriike looma sihtotstarbelisi platvorme ja mitmekeelseid internetiportaale, mille eesmärk on pakkuda sisutihedat ja kergesti juurdepääsetavat teavet tunnustamise võimaluste ja olemasolevate integratsiooniprogrammide kohta ning vastutavate asutuste loetelusid, pidades meeles asjaolu, et kõigil ELi ja EMP riikidel on määratud akadeemilise tunnustamise riiklik teabekeskus, mis võimaldab võrrelda akadeemilist kvalifikatsiooni; ergutab liikmesriike seda teenust edendama; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et innovaatilised vahendid, mis põhinevad uuel meedial, nagu sotsiaalmeedia ja rakendused, võivad mängida otsustavat rolli juurdepääsu lihtsustamisel teenustele, teabevahetusel, pagulaste registreerimisel, oskuste hindamisel, töökoha otsimisel, keeleõppes ning samuti abivajajate otsesel abistamisel; julgustab liikmesriike looma sihtotstarbelisi platvorme ja mitmekeelseid internetiportaale, mille eesmärk on pakkuda sisutihedat ja kergesti juurdepääsetavat teavet tunnustamise võimaluste ja olemasolevate integratsiooniprogrammide kohta ning vastutavate asutuste loetelusid, pidades meeles asjaolu, et kõigil ELi ja EMP riikidel on määratud akadeemilise tunnustamise riiklik teabekeskus, mis võimaldab võrrelda akadeemilist kvalifikatsiooni; ergutab liikmesriike seda teenust edendama;

| 53. | juhib tähelepanu eri koolitus- ja täiendusõppevõimalustele ning -mudelitele liikmesriikides ning tõstab eelkõige esile duaalset koolitusmudelit, mida mõnedes liikmesriikides ning pagulaste ja varjupaigataotlejate seas üldse ei tunta või tuntakse väga vähe, kuid mis sujuva koolist ja koolitusest tööellu ülemineku abil võib anda suure panuse pagulaste integreerimiseks tööturule ja ühiskonda ja võimaldab suunatult koolitada töötajaid elukutsete jaoks, kus uusi töötajaid napib; |
| --- | --- |

53.

juhib tähelepanu eri koolitus- ja täiendusõppevõimalustele ning -mudelitele liikmesriikides ning tõstab eelkõige esile duaalset koolitusmudelit, mida mõnedes liikmesriikides ning pagulaste ja varjupaigataotlejate seas üldse ei tunta või tuntakse väga vähe, kuid mis sujuva koolist ja koolitusest tööellu ülemineku abil võib anda suure panuse pagulaste integreerimiseks tööturule ja ühiskonda ja võimaldab suunatult koolitada töötajaid elukutsete jaoks, kus uusi töötajaid napib;

| 54. | kutsub komisjoni üles esitama suuniseid selle kohta, kuidas pagulaste varasemat kvalifikatsiooni ja oskusi tunnustada; juhib siinjuures tähelepanu sellele, et haridus ja kvalifikatsiooni omandamine pagulaste päritoluriikides ei vasta paljudel juhtudel Euroopa koolitusstandarditele; soovitab komisjonil töötada välja soovitused, mis võimaldaksid liikmesriikidel pagulaste oskusi, pädevust, andeid ja teadmisi lihtsamalt, kiiremini ja tulemuslikumalt kindlaks teha; viitab sellega seoses liikmesriikide tööturuerinevustele ja erinevatele vajadustele ning loodab, et sellega arvestades suudetakse kiiremini, lihtsamalt ja tõhusamalt katta mõnede valdkondade tööjõunõudlust ning ühtlasi tagada pagulaste kiire lõimumine tööturule; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles esitama suuniseid selle kohta, kuidas pagulaste varasemat kvalifikatsiooni ja oskusi tunnustada; juhib siinjuures tähelepanu sellele, et haridus ja kvalifikatsiooni omandamine pagulaste päritoluriikides ei vasta paljudel juhtudel Euroopa koolitusstandarditele; soovitab komisjonil töötada välja soovitused, mis võimaldaksid liikmesriikidel pagulaste oskusi, pädevust, andeid ja teadmisi lihtsamalt, kiiremini ja tulemuslikumalt kindlaks teha; viitab sellega seoses liikmesriikide tööturuerinevustele ja erinevatele vajadustele ning loodab, et sellega arvestades suudetakse kiiremini, lihtsamalt ja tõhusamalt katta mõnede valdkondade tööjõunõudlust ning ühtlasi tagada pagulaste kiire lõimumine tööturule;

| 55. | palub komisjonil kaaluda sinise kaardi direktiivi muutmist; |
| --- | --- |

55.

palub komisjonil kaaluda sinise kaardi direktiivi muutmist;

| 56. | rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad tõhustama võitlust diskrimineerimise, ksenofoobia ja rassismi mis tahes vormide vastu võitlemisel, sh levitades teavet diskrimineerimisvastaste seaduste kohta, toetades kodanikuühiskonna organisatsioone, sotsiaalpartnereid ja riiklikke võrdõiguslikkust edendavaid asutusi nende töös ning tõhustades ELi meediale ja kodanikele suunatud teavitustegevust, et võidelda mis tahes desinformatsiooni ja ksenofoobia vastu, mis on vastuolus Euroopa põhiväärtustega, sest kõik niisugused jõupingutused aitavad suuresti kaasa pagulaste ühiskondlikule heakskiitmisele ja kaasamisele; julgustab liikmesriike kasutama õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames saadavaid vahendeid mitmekesisuse teemaliste koolituste korraldamiseks ning tööturule sisenevate pagulaste ja rändajate harimiseks ja teavitamiseks nende kui töötajate seaduslikest õigustest, mis aitab neil vältida ekspluateerivate tavade või tööandjate ohvriks langemist; rõhutab, et mitmekordset diskrimineerimist tuleks arvesse võtta kogu rände- ja integratsioonipoliitikas; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad tõhustama võitlust diskrimineerimise, ksenofoobia ja rassismi mis tahes vormide vastu võitlemisel, sh levitades teavet diskrimineerimisvastaste seaduste kohta, toetades kodanikuühiskonna organisatsioone, sotsiaalpartnereid ja riiklikke võrdõiguslikkust edendavaid asutusi nende töös ning tõhustades ELi meediale ja kodanikele suunatud teavitustegevust, et võidelda mis tahes desinformatsiooni ja ksenofoobia vastu, mis on vastuolus Euroopa põhiväärtustega, sest kõik niisugused jõupingutused aitavad suuresti kaasa pagulaste ühiskondlikule heakskiitmisele ja kaasamisele; julgustab liikmesriike kasutama õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames saadavaid vahendeid mitmekesisuse teemaliste koolituste korraldamiseks ning tööturule sisenevate pagulaste ja rändajate harimiseks ja teavitamiseks nende kui töötajate seaduslikest õigustest, mis aitab neil vältida ekspluateerivate tavade või tööandjate ohvriks langemist; rõhutab, et mitmekordset diskrimineerimist tuleks arvesse võtta kogu rände- ja integratsioonipoliitikas;

| 57. | kiidab heaks sotsiaalpartnerite 16. märtsi 2016. aasta kolmepoolsel sotsiaaltippkohtumisel pagulaskriisi kohta tehtud ühisdeklaratsiooni, milles osalised rõhutasid oma kohustust ja tahet teha valitsuste ja teiste sidusrühmadega koostööd, et kavandada ja arendada kaasamist toetavat poliitikat; on seisukohal, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on asendamatud vahendajad, kes aitavad pagulasi tööturule ja laiemalt ühiskonda kaasata; ergutab komisjoni tõhustama dialoogi sotsiaalpartneritega, tuginedes huvide tasakaalustatud esindatusele, et välja selgitada pagulaste tööturu- ja tööhõivevõimalused; |
| --- | --- |

57.

kiidab heaks sotsiaalpartnerite 16. märtsi 2016. aasta kolmepoolsel sotsiaaltippkohtumisel pagulaskriisi kohta tehtud ühisdeklaratsiooni, milles osalised rõhutasid oma kohustust ja tahet teha valitsuste ja teiste sidusrühmadega koostööd, et kavandada ja arendada kaasamist toetavat poliitikat; on seisukohal, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on asendamatud vahendajad, kes aitavad pagulasi tööturule ja laiemalt ühiskonda kaasata; ergutab komisjoni tõhustama dialoogi sotsiaalpartneritega, tuginedes huvide tasakaalustatud esindatusele, et välja selgitada pagulaste tööturu- ja tööhõivevõimalused;

| 58. | kutsub liikmesriike üles õppima linnade tasandil omandatud kogemustest ja tavadest ning lihtsustama nende teadmiste jagamist, et edendada kaasavat tööturgu kõigi elanike, sh rahvusvahelise kaitse saajate heaks ning kaasata linnu ja kohalikke ametiasutusi sotsiaalse ja majandusliku kaasamise poliitika kavandamisse ja rakendamisse; on seisukohal, et eri valitsustasandite vahel vajatakse tulemuslikumat partnerlust ning et ELi ja liikmesriikide algatused peavad linnade meetmeid täiendama ja tugevdama, pidades silmas kodanike tegelikke vajadusi; on veendunud, et liikmesriikide häid tavasid, mida rakendatakse tulemuslikus kooskõlas linnadega ja neid kaasates, tuleks tunnustada ja esile tõsta; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles õppima linnade tasandil omandatud kogemustest ja tavadest ning lihtsustama nende teadmiste jagamist, et edendada kaasavat tööturgu kõigi elanike, sh rahvusvahelise kaitse saajate heaks ning kaasata linnu ja kohalikke ametiasutusi sotsiaalse ja majandusliku kaasamise poliitika kavandamisse ja rakendamisse; on seisukohal, et eri valitsustasandite vahel vajatakse tulemuslikumat partnerlust ning et ELi ja liikmesriikide algatused peavad linnade meetmeid täiendama ja tugevdama, pidades silmas kodanike tegelikke vajadusi; on veendunud, et liikmesriikide häid tavasid, mida rakendatakse tulemuslikus kooskõlas linnadega ja neid kaasates, tuleks tunnustada ja esile tõsta;

| 59. | peab vajalikuks, et nii pagulasi kui ka ametiasutusi koolitataks piisavalt tööhõivealaste õigusaktide ja mittediskrimineerimise vallas, et tagada, et pagulasi ei ekspluateeritaks deklareerimata töö ja muude tõsise tööalase ärakasutamise vormide abil ja et neid töökohal ei diskrimineeritaks; |
| --- | --- |

59.

peab vajalikuks, et nii pagulasi kui ka ametiasutusi koolitataks piisavalt tööhõivealaste õigusaktide ja mittediskrimineerimise vallas, et tagada, et pagulasi ei ekspluateeritaks deklareerimata töö ja muude tõsise tööalase ärakasutamise vormide abil ja et neid töökohal ei diskrimineeritaks;

| 60. | kutsub komisjoni üles rahaliselt toetama riikidevahelisi süsteeme, mis tagavad niisuguste heade tavade ülekantavuse ja kohandatavuse ning tulemusliku kohaliku rakendamise, nagu vastastikuse mentorluse ja juhendamise projektid, mis hõlmavad kõiki haldustasandeid ja arvukaid sidusrühmi ja mida kujundavad ning rakendavad erinevad ELi tasandi sidusrühmad; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles rahaliselt toetama riikidevahelisi süsteeme, mis tagavad niisuguste heade tavade ülekantavuse ja kohandatavuse ning tulemusliku kohaliku rakendamise, nagu vastastikuse mentorluse ja juhendamise projektid, mis hõlmavad kõiki haldustasandeid ja arvukaid sidusrühmi ja mida kujundavad ning rakendavad erinevad ELi tasandi sidusrühmad;

| 61. | palub liikmesriikidel rakendada rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise raamotsust ja uut kuriteoohvrite direktiivi ning tagada, et mis tahes vägivallaõhutamist rändajate ja varjupaigataotlejate vastu, sealhulgas soopõhisele vägivallale õhutamist aegsasti uuritaks ja selle eest esitataks süüdistused, vaatamata sellele, milline on ohvrite seisund elamisõiguse asjus; |
| --- | --- |

61.

palub liikmesriikidel rakendada rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise raamotsust ja uut kuriteoohvrite direktiivi ning tagada, et mis tahes vägivallaõhutamist rändajate ja varjupaigataotlejate vastu, sealhulgas soopõhisele vägivallale õhutamist aegsasti uuritaks ja selle eest esitataks süüdistused, vaatamata sellele, milline on ohvrite seisund elamisõiguse asjus;

| 62. | juhib tähelepanu sellele, et nii asutustes kui ka üksikisikute seas sagenevad vihakõne, rändajatevastased meeleolud ja ksenofoobne vägivald; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu sellele, et nii asutustes kui ka üksikisikute seas sagenevad vihakõne, rändajatevastased meeleolud ja ksenofoobne vägivald;

| 63. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada diplomaatilisi suhteid ning võtta kõik vajalikud majanduslikud ja sotsiaalsed meetmed, et võimaldada pagulaste päritoluriikide stabiliseerimist, et pagulastel oleks võimalik oma riiki jääda või sinna tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada diplomaatilisi suhteid ning võtta kõik vajalikud majanduslikud ja sotsiaalsed meetmed, et võimaldada pagulaste päritoluriikide stabiliseerimist, et pagulastel oleks võimalik oma riiki jääda või sinna tagasi pöörduda;

| 64. | nõuab, et võimalikult kiiresti tehtaks ümberpaigutusi Euroopa Sotsiaalfondis, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondis, Euroopa Regionaalarengu Fondis ning Euroopa abifondis enim puudust kannatavate isikute jaoks, et paremini toetada liikmesriike, kes kannavad pagulaskriisi põhiraskust; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et võimalikult kiiresti tehtaks ümberpaigutusi Euroopa Sotsiaalfondis, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondis, Euroopa Regionaalarengu Fondis ning Euroopa abifondis enim puudust kannatavate isikute jaoks, et paremini toetada liikmesriike, kes kannavad pagulaskriisi põhiraskust;

Kultuur, haridus ja sport

| 65. | rõhutab, et on vaja kiiresti tagada saatjata alaealiste eriline kaitse tööalase ärakasutamise, vägivalla ja inimkaubanduse eest; rõhutab mentorite ja erimeetmete vajalikkust eelkõige tüdrukute jaoks, kes on sageli haavatavamas olukorras ja keda ähvardavad ärakasutamise eri vormid, inimkaubandus ja seksuaalvägivald ning kellel on suurem haridusvõimalusteta jäämise oht; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et on vaja kiiresti tagada saatjata alaealiste eriline kaitse tööalase ärakasutamise, vägivalla ja inimkaubanduse eest; rõhutab mentorite ja erimeetmete vajalikkust eelkõige tüdrukute jaoks, kes on sageli haavatavamas olukorras ja keda ähvardavad ärakasutamise eri vormid, inimkaubandus ja seksuaalvägivald ning kellel on suurem haridusvõimalusteta jäämise oht;

| 66. | kutsub komisjoni üles suurendama kultuuri, hariduse ja koolituse osakaalu Euroopa rände tegevuskava raames võetud tegevusmeetmetes; palub komisjonil vastu võtta kultuuridevahelise dialoogi eripoliitika; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles suurendama kultuuri, hariduse ja koolituse osakaalu Euroopa rände tegevuskava raames võetud tegevusmeetmetes; palub komisjonil vastu võtta kultuuridevahelise dialoogi eripoliitika;

| 67. | nõuab, et EL ja liikmesriigid seaksid esikohale integreerimise varajaste ja sihipäraste meetmete kaudu, mis hõlmavad haridust, koolitust, kultuuri ja sporti, ning võtaksid arvesse vastuvõtvate ühiskondade raskusi, tagades eelkõige laste õiguse haridusele, sõltumata nende pagulasseisundist, nagu on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 22, pöörates seega esmajärjekorras tähelepanu lapse parimatele huvidele; |
| --- | --- |

67.

nõuab, et EL ja liikmesriigid seaksid esikohale integreerimise varajaste ja sihipäraste meetmete kaudu, mis hõlmavad haridust, koolitust, kultuuri ja sporti, ning võtaksid arvesse vastuvõtvate ühiskondade raskusi, tagades eelkõige laste õiguse haridusele, sõltumata nende pagulasseisundist, nagu on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 22, pöörates seega esmajärjekorras tähelepanu lapse parimatele huvidele;

| 68. | rõhutab vajadust uuringutel, teadusuuringutel ja statistikal põhineva ammendava analüüsi järele, et teha parimad ettepanekud poliitikaalgatuste ja -meetmete jaoks, mille eesmärk on kindlaks teha, milline peaks olema pagulastele suunatud haridus- ja eelkõige täiskasvanuõppe strateegia, võttes arvesse nende praegust kvalifikatsiooni; |
| --- | --- |

68.

rõhutab vajadust uuringutel, teadusuuringutel ja statistikal põhineva ammendava analüüsi järele, et teha parimad ettepanekud poliitikaalgatuste ja -meetmete jaoks, mille eesmärk on kindlaks teha, milline peaks olema pagulastele suunatud haridus- ja eelkõige täiskasvanuõppe strateegia, võttes arvesse nende praegust kvalifikatsiooni;

| 69. | rõhutab, kui oluline on tasuta riiklik haridus, kultuur, kultuuride- ja religioonidevaheline dialoog, mitteformaalne ja informaalne õppimine, elukestev õpe ning noorte- ja spordipoliitika, et edendada pagulaste ja varjupaigataotlejate integratsiooni ja sotsiaalset kaasamist Euroopas ning vastuvõtvate riikide mõistvust ja solidaarsust rassismi, ksenofoobia ja äärmusluse vastu võitlemisel ning sidusama ja kaasavama ühiskonna rajamisel, mis põhineks kultuurilisel mitmekesisusel, ühiste Euroopa väärtuste edendamisel ja põhiõiguste kaitsmisel; rõhutab vajadust tagada kultuuriline ja keeleline vahendamine sel ajal, kui pagulased ja varjupaigataotlejad õpivad tundma vastuvõtva riigi keelt ning kultuurilisi ja sotsiaalseid väärtusi; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, kui oluline on tasuta riiklik haridus, kultuur, kultuuride- ja religioonidevaheline dialoog, mitteformaalne ja informaalne õppimine, elukestev õpe ning noorte- ja spordipoliitika, et edendada pagulaste ja varjupaigataotlejate integratsiooni ja sotsiaalset kaasamist Euroopas ning vastuvõtvate riikide mõistvust ja solidaarsust rassismi, ksenofoobia ja äärmusluse vastu võitlemisel ning sidusama ja kaasavama ühiskonna rajamisel, mis põhineks kultuurilisel mitmekesisusel, ühiste Euroopa väärtuste edendamisel ja põhiõiguste kaitsmisel; rõhutab vajadust tagada kultuuriline ja keeleline vahendamine sel ajal, kui pagulased ja varjupaigataotlejad õpivad tundma vastuvõtva riigi keelt ning kultuurilisi ja sotsiaalseid väärtusi;

| 70. | rõhutab, et sport on tähtis sotsiaalse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise vahend, kuna soodustab positiivsete sidemete tekkimist kohalike elanike ning pagulaste ja varjupaigataotlejate vahel, ja kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja liikmesriike üles rakendama programme, mille eesmärk on pagulaste sotsiaalne integreerimine spordi kaudu; toetab spordiorganisatsioonide seniseid algatusi ja julgustab pagulaste sotsiaalse integratsiooni eesmärgil spordiürituste korraldajaid omavahel parimaid tavasid jagama; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et sport on tähtis sotsiaalse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise vahend, kuna soodustab positiivsete sidemete tekkimist kohalike elanike ning pagulaste ja varjupaigataotlejate vahel, ja kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja liikmesriike üles rakendama programme, mille eesmärk on pagulaste sotsiaalne integreerimine spordi kaudu; toetab spordiorganisatsioonide seniseid algatusi ja julgustab pagulaste sotsiaalse integratsiooni eesmärgil spordiürituste korraldajaid omavahel parimaid tavasid jagama;

| 71. | väljendab tõsist kahetsust selle pärast, et programmi „Loov Euroopa“ ümbersuunamise tulemusel kaovad ära kultuurivõrgustikud; |
| --- | --- |

71.

väljendab tõsist kahetsust selle pärast, et programmi „Loov Euroopa“ ümbersuunamise tulemusel kaovad ära kultuurivõrgustikud;

| 72. | rõhutab, et on vaja tõhusaid menetlusi, et võimaldada sujuvat üleminekut pagulaslaagrites pakutavatelt haridusvõimalustelt nende asukohaliikmesriigi haridussüsteemile; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et on vaja tõhusaid menetlusi, et võimaldada sujuvat üleminekut pagulaslaagrites pakutavatelt haridusvõimalustelt nende asukohaliikmesriigi haridussüsteemile;

| 73. | rõhutab, et liikmesriigid peavad lihtsustama pagulastest õpilaste õppimaasumist kõigil haridustasanditel, ning nõuab suuremaid pingutusi õpilaste jaotamiseks ja nende tõhusaks paigutamiseks riiklikesse koolisüsteemidesse; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et liikmesriigid peavad lihtsustama pagulastest õpilaste õppimaasumist kõigil haridustasanditel, ning nõuab suuremaid pingutusi õpilaste jaotamiseks ja nende tõhusaks paigutamiseks riiklikesse koolisüsteemidesse;

| 74. | nõuab, et EL ja liikmesriigid looksid nn hariduskoridorid, edendades Euroopa ülikoolide ja Vahemere ülikoolide liiduga (UNIMED)kokkuleppeid konfliktipiirkondadest pärit pagulastest üliõpilaste vastuvõtmiseks, nende juurdepääsu lihtsustamiseks ja kaasõpilaste toetuse ning vabatahtliku tegevuse edendamiseks; tunneb heameelt sellega seoses mitmes Euroopa ülikoolis ja nende partnerasutustes tehtud algatuste üle; |
| --- | --- |

74.

nõuab, et EL ja liikmesriigid looksid nn hariduskoridorid, edendades Euroopa ülikoolide ja Vahemere ülikoolide liiduga (UNIMED)kokkuleppeid konfliktipiirkondadest pärit pagulastest üliõpilaste vastuvõtmiseks, nende juurdepääsu lihtsustamiseks ja kaasõpilaste toetuse ning vabatahtliku tegevuse edendamiseks; tunneb heameelt sellega seoses mitmes Euroopa ülikoolis ja nende partnerasutustes tehtud algatuste üle;

| 75. | tunneb heameelt Euroopa ja riiklike programmide ning mittetulundusorganisatsioonide eraalgatuste üle, millega abistatakse rändajatest teadlasi teadus- ja muudes kutsevaldkondades ning edendatakse nende arengut ja toetamist; |
| --- | --- |

75.

tunneb heameelt Euroopa ja riiklike programmide ning mittetulundusorganisatsioonide eraalgatuste üle, millega abistatakse rändajatest teadlasi teadus- ja muudes kutsevaldkondades ning edendatakse nende arengut ja toetamist;

| 76. | kutsub liikmesriike üles kindlustama praktilise, kergesti arusaadava ettevalmistava haridusteabe olemasolu mitmes keeles, tagamaks, et lõimumine algab kohe; |
| --- | --- |

76.

kutsub liikmesriike üles kindlustama praktilise, kergesti arusaadava ettevalmistava haridusteabe olemasolu mitmes keeles, tagamaks, et lõimumine algab kohe;

| 77. | kutsub liikmesriike üles pagulastest ja varjupaigataotlejatest lapsi ja noori koolisüsteemi sisenemisel sihtotstarbeliselt toetama, näiteks intensiivsete keeleõppe- ja üldiste sissejuhatavate programmide kaudu, kaasa arvatud pedagoogiline toetus, et nad saaksid võimalikult kiiresti tavapärastes tundides osaleda; rõhutab, et tuleb reageerida konkreetsete rühmade, eelkõige saatjata alaealiste ja põhihariduseta täiskasvanute erivajadustele ja haavatavusele; |
| --- | --- |

77.

kutsub liikmesriike üles pagulastest ja varjupaigataotlejatest lapsi ja noori koolisüsteemi sisenemisel sihtotstarbeliselt toetama, näiteks intensiivsete keeleõppe- ja üldiste sissejuhatavate programmide kaudu, kaasa arvatud pedagoogiline toetus, et nad saaksid võimalikult kiiresti tavapärastes tundides osaleda; rõhutab, et tuleb reageerida konkreetsete rühmade, eelkõige saatjata alaealiste ja põhihariduseta täiskasvanute erivajadustele ja haavatavusele;

| 78. | tuletab meelde, et ELil ja liikmesriikidel on kohustus tagada alaealiste, sealhulgas pagulaslaste erikaitse hädaolukorras, kooskõlas rahvusvaheliste sätetega, ning eelkõige tagada nende juurdepääs koolidele ja haridusasutustele; väljendab heameelt eesmärgi üle rahastada haridust 2016. aastal 4 % ulatuses ELi üldisest humanitaarabieelarvest ning palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata rahvusvahelisel tasandil tööd, et olemasolevate abiprogrammide piires suurendada hariduse rahastamist hädaolukordades, pidades silmas 2016. aasta mais toimuvat ülemaailmset humanitaarabiteemalist tippkohtumist Istanbulis; |
| --- | --- |

78.

tuletab meelde, et ELil ja liikmesriikidel on kohustus tagada alaealiste, sealhulgas pagulaslaste erikaitse hädaolukorras, kooskõlas rahvusvaheliste sätetega, ning eelkõige tagada nende juurdepääs koolidele ja haridusasutustele; väljendab heameelt eesmärgi üle rahastada haridust 2016. aastal 4 % ulatuses ELi üldisest humanitaarabieelarvest ning palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata rahvusvahelisel tasandil tööd, et olemasolevate abiprogrammide piires suurendada hariduse rahastamist hädaolukordades, pidades silmas 2016. aasta mais toimuvat ülemaailmset humanitaarabiteemalist tippkohtumist Istanbulis;

| 79. | soovitab pakkuda pagulaslastele täiendavaid keeletunde nende koduriigi keeles; |
| --- | --- |

79.

soovitab pakkuda pagulaslastele täiendavaid keeletunde nende koduriigi keeles;

| 80. | rõhutab, et tähtis on algatada hariduslikke tugimeetmeid, eelkõige luua ELi esmase vastuvõtu piirkondades ja keskustes sobilikud tingimused, millega toetatakse humanitaarabiorganisatsioone ja vabaühendusi, kes on juba asunud vastuvõtulaagrites noortetöö- ja haridusprojekte organiseerima, ja pakkuda stiimuleid ja tuge formaalsete haridusstruktuuride arendamiseks pagulaslaagrites, sealhulgas kolmandates riikides asuvates pagulaslaagrites; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et tähtis on algatada hariduslikke tugimeetmeid, eelkõige luua ELi esmase vastuvõtu piirkondades ja keskustes sobilikud tingimused, millega toetatakse humanitaarabiorganisatsioone ja vabaühendusi, kes on juba asunud vastuvõtulaagrites noortetöö- ja haridusprojekte organiseerima, ja pakkuda stiimuleid ja tuge formaalsete haridusstruktuuride arendamiseks pagulaslaagrites, sealhulgas kolmandates riikides asuvates pagulaslaagrites;

| 81. | väljendab heameelt uute projektikonkursside üle kultuuri-, haridus-, spordi- ja noorte liikuvuse programmide ja projektide kohta, mille eesmärk on kultuuride dialoog, kultuuriline ja sotsiaalne kaasamine ning integratsioon programmide „Loov Euroopa“ ja „Erasmus+“ raames; rõhutab vajadust kõrvaldada takistused, mis piiravad pagulaste lõimimise projektide esitamist, ning lihtsustada kõigi juurdepääsu programmidele; |
| --- | --- |

81.

väljendab heameelt uute projektikonkursside üle kultuuri-, haridus-, spordi- ja noorte liikuvuse programmide ja projektide kohta, mille eesmärk on kultuuride dialoog, kultuuriline ja sotsiaalne kaasamine ning integratsioon programmide „Loov Euroopa“ ja „Erasmus+“ raames; rõhutab vajadust kõrvaldada takistused, mis piiravad pagulaste lõimimise projektide esitamist, ning lihtsustada kõigi juurdepääsu programmidele;

| 82. | palub liikmesriikidel edendada algatusi, mis tagavad avaliku sektori asutuste, vabaühenduste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja pagulaskogukondade parema koostöö, poliitika sidususe ja dialoogi, et suurendada vastastikust teadmist ja mõistmist ning hinnata võimalikke edasisi algatusi, et tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele, lõimides rändajad ja pagulased positiivsesse õppekeskkonda; |
| --- | --- |

82.

palub liikmesriikidel edendada algatusi, mis tagavad avaliku sektori asutuste, vabaühenduste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja pagulaskogukondade parema koostöö, poliitika sidususe ja dialoogi, et suurendada vastastikust teadmist ja mõistmist ning hinnata võimalikke edasisi algatusi, et tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele, lõimides rändajad ja pagulased positiivsesse õppekeskkonda;

| 83. | rõhutab õpetajate erilist rolli pagulastest ja rändajatest laste ja noorte lõimimisel haridussüsteemi ning rõhutab vajadust eriettevalmistusega õpetajate ja täiendava väljaõppe järele, et õpetajaid selleks ülesandeks ette valmistada; nõuab sellega seoses, et EL ja liikmesriigid kaaluksid õpetajatele koostöökanalite loomist, mis võimaldaksid neil kogemusi jagada, parimaid tavasid tutvustada ja kolleegidelt tuge saada; |
| --- | --- |

83.

rõhutab õpetajate erilist rolli pagulastest ja rändajatest laste ja noorte lõimimisel haridussüsteemi ning rõhutab vajadust eriettevalmistusega õpetajate ja täiendava väljaõppe järele, et õpetajaid selleks ülesandeks ette valmistada; nõuab sellega seoses, et EL ja liikmesriigid kaaluksid õpetajatele koostöökanalite loomist, mis võimaldaksid neil kogemusi jagada, parimaid tavasid tutvustada ja kolleegidelt tuge saada;

| 84. | kutsub liikmesriike üles aitama rändajatest õpetajatel ja professoritel õpetajatööd leida, nii selleks, et nende olukorda parandada, kui ka selleks, et nende keele- ja õpetamisoskusi ja kogemusi koolisüsteemides otstarbekalt kasutada; |
| --- | --- |

84.

kutsub liikmesriike üles aitama rändajatest õpetajatel ja professoritel õpetajatööd leida, nii selleks, et nende olukorda parandada, kui ka selleks, et nende keele- ja õpetamisoskusi ja kogemusi koolisüsteemides otstarbekalt kasutada;

| 85. | toetab ideed luua õpetajatele abi- ja nõustamispunkte, mis pakuksid neile õigeaegset abi klassis erinevast taustast johtuvate erisustega toimetulekuks ja kultuuride dialoogi edendamiseks ning juhendaksid neid, kui neil on tegemist konfliktidega või õpilastega, kes võivad radikaliseeruda; kutsub liikmesriike üles laiendama poliitilise hariduse võimalusi ning pakkuma sobivat täiendusharidust ja õppematerjale, et selgitada, miks inimesed põgenevad, ja võidelda äärmusluse vastu; |
| --- | --- |

85.

toetab ideed luua õpetajatele abi- ja nõustamispunkte, mis pakuksid neile õigeaegset abi klassis erinevast taustast johtuvate erisustega toimetulekuks ja kultuuride dialoogi edendamiseks ning juhendaksid neid, kui neil on tegemist konfliktidega või õpilastega, kes võivad radikaliseeruda; kutsub liikmesriike üles laiendama poliitilise hariduse võimalusi ning pakkuma sobivat täiendusharidust ja õppematerjale, et selgitada, miks inimesed põgenevad, ja võidelda äärmusluse vastu;

| 86. | rõhutab koolide tähtsust nõustamisel ning keelelisel ja kultuurilisel vahendamisel, sealhulgas demokraatlike väärtuste levitamisel ühiskonnaõpetuse ja kodanikuaktiivsuse programmide kaudu, samuti sotsiaalse ja kultuurilise kaasamise ja integratsiooni kiirendamisel ja tagamisel mitte ainult õpilaste, vaid ka nende perekondade jaoks; |
| --- | --- |

86.

rõhutab koolide tähtsust nõustamisel ning keelelisel ja kultuurilisel vahendamisel, sealhulgas demokraatlike väärtuste levitamisel ühiskonnaõpetuse ja kodanikuaktiivsuse programmide kaudu, samuti sotsiaalse ja kultuurilise kaasamise ja integratsiooni kiirendamisel ja tagamisel mitte ainult õpilaste, vaid ka nende perekondade jaoks;

| 87. | tunneb heameelt nõukogu otsuse üle pühendada 2015.–2018. aasta kultuurivaldkonna töökavas konkreetsed meetmed kultuuri, kunsti ja kultuuride dialoogi rollile rändajate integreerimises ning võtta arvesse liikmesriikide häid tavasid; |
| --- | --- |

87.

tunneb heameelt nõukogu otsuse üle pühendada 2015.–2018. aasta kultuurivaldkonna töökavas konkreetsed meetmed kultuuri, kunsti ja kultuuride dialoogi rollile rändajate integreerimises ning võtta arvesse liikmesriikide häid tavasid;

| 88. | rõhutab, et tuleks paremini edendada kunsti kasutamist integratsioonivahendina ning võimaldada ja toetada pagulaste osalemist kunstiga seotud tegevustes; |
| --- | --- |

88.

rõhutab, et tuleks paremini edendada kunsti kasutamist integratsioonivahendina ning võimaldada ja toetada pagulaste osalemist kunstiga seotud tegevustes;

| 89. | tunneb heameelt komisjonis loodud uue eksperdirühma üle, kes tegeleb kultuuridevahelise dialoogi ning rändajate ja pagulaste lõimimisega kunsti ja dialoogi abil (17) ja avaldab eeldatavasti 2017. aasta lõpuks heade tavade käsiraamatu; |
| --- | --- |

89.

tunneb heameelt komisjonis loodud uue eksperdirühma üle, kes tegeleb kultuuridevahelise dialoogi ning rändajate ja pagulaste lõimimisega kunsti ja dialoogi abil (17) ja avaldab eeldatavasti 2017. aasta lõpuks heade tavade käsiraamatu;

| 90. | rõhutab haridusrakenduste, -videote ja harjutuste ning pagulastele mõeldud õppeplatvormide edendamise ja arendamise olulisust, et hõlbustada ja täiendada nende haridust ja koolitust; |
| --- | --- |

90.

rõhutab haridusrakenduste, -videote ja harjutuste ning pagulastele mõeldud õppeplatvormide edendamise ja arendamise olulisust, et hõlbustada ja täiendada nende haridust ja koolitust;

o

o o

| 91. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

91.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0176.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0317.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0105.

(4)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 91.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0008.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0320.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0073.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0418.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/518768/IPOL-EMPL_NT%282014%29518768_EN.pdf

(10)  ELT L 337, 20.12.2011, lk 9.

(11)  http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/social-issues-migration-health/making-integration-work-humanitarian-migrants_9789264251236-en

(12)  Vt 8.3.2016 vastuvõetud tekstid P8_TA(2016)0073.

(13)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6067_et.htm

(14)  http://www.europarl.europa.eu/news/en/news-room/20131118IPR25534/MEPs-approve-new-cohesion-policy-%E2%82%AC325bn-to-invest-in-Europe’s-regions

(15)  COM(2015)0240.

(16)  http://ec.europa.eu/avservices/video/player.cfm?ref=I107934

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14444-2015-INIT/et/pdf

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/19

---

P8_TA(2016)0298

Sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, inimõigused ja ettevõtja sotsiaalne vastutus

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (2015/2038(INI))

(2018/C 101/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 11, 153, 191, 207 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 11, 153, 191, 207 ja 218,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 10. ministrite konverentsi järeldusi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 10. ministrite konverentsi järeldusi (1),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet (30. november – 11. detsember 2015) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet (30. november – 11. detsember 2015) (2),

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2014. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2014. aastal (3),

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava 2015–2019 „Inimõigused ELi tegevuskava keskmes“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava 2015–2019 „Inimõigused ELi tegevuskava keskmes“,

| — | võttes arvesse suuniseid inimõigustele avalduva mõju analüüsimiseks kaubandusega seotud poliitikaalgatuste mõju hindamisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuniseid inimõigustele avalduva mõju analüüsimiseks kaubandusega seotud poliitikaalgatuste mõju hindamisel (4),

| — | võttes arvesse 2015. aastal avaldatud Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna uuringut „Human rights and democracy clauses in international agreements“ (Inimõiguste ja demokraatia klauslid rahvusvahelistes lepingutes), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal avaldatud Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna uuringut „Human rights and democracy clauses in international agreements“ (Inimõiguste ja demokraatia klauslid rahvusvahelistes lepingutes),

| — | võttes arvesse ÜRO 25. septembri 2015. aasta Peaassambleel vastu võetud resolutsiooni „Transforming our World: the 2030 agenda for sustainable development“ (Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 25. septembri 2015. aasta Peaassambleel vastu võetud resolutsiooni „Transforming our World: the 2030 agenda for sustainable development“ (Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“) (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (7),

| — | võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele (8),

| — | võttes arvesse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (9),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. juuli 2015. aasta töödokumenti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise hetkeseisu kohta (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. juuli 2015. aasta töödokumenti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise hetkeseisu kohta (SWD(2015)0144),

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas“ (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) säästva arengu investeerimispoliitika raamistikku (2015) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) säästva arengu investeerimispoliitika raamistikku (2015) (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna uuringut „The EU’s Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?“ (ELi kaubanduspoliitika: võrdõiguslikkuse eiramiselt sootundlikkuse suunas?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna uuringut „The EU’s Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?“ (ELi kaubanduspoliitika: võrdõiguslikkuse eiramiselt sootundlikkuse suunas?),

| — | võttes arvesse neljandat sõltumatu eksperdi aruannet „The promotion of a democratic and equitable international order“ (Demokraatliku ja võrdõigusliku rahvusvahelise korra edendamine) – ÜRO peasekretäri teatis 5. augusti 2015. aasta Peaassambleele (A/70/285), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljandat sõltumatu eksperdi aruannet „The promotion of a democratic and equitable international order“ (Demokraatliku ja võrdõigusliku rahvusvahelise korra edendamine) – ÜRO peasekretäri teatis 5. augusti 2015. aasta Peaassambleele (A/70/285),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (11),

| — | võttes arvesse ÜRO resolutsiooni 64/292, milles tunnustatakse sõnaselgelt õigust veele ja kanalisatsioonile inimõigusena ning öeldakse, et puhas joogivesi ja kanalisatsioon on kõikide inimõiguste realiseerumisel võtmetegurid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO resolutsiooni 64/292, milles tunnustatakse sõnaselgelt õigust veele ja kanalisatsioonile inimõigusena ning öeldakse, et puhas joogivesi ja kanalisatsioon on kõikide inimõiguste realiseerumisel võtmetegurid,

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (13),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uuringut „Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament“ (Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töös), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uuringut „Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament“ (Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töös),

| — | võttes arvesse Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni 26/9 (15), milles mainitud nõukogu otsustas „luua avatud valitsustevahelise töörühma, mis käsitleb rahvusvahelisi korporatsioone ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega ning mille ülesanne on koostada rahvusvaheline õiguslikult siduv akt, mis reguleerib rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriettevõtete tegevusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni 26/9 (15), milles mainitud nõukogu otsustas „luua avatud valitsustevahelise töörühma, mis käsitleb rahvusvahelisi korporatsioone ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega ning mille ülesanne on koostada rahvusvaheline õiguslikult siduv akt, mis reguleerib rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriettevõtete tegevusi“,

| — | võttes arvesse ELi reformitud üldiste soodustuste süsteem (GSP), mis on sätestatud määruses (EL) nr 978/2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi reformitud üldiste soodustuste süsteem (GSP), mis on sätestatud määruses (EL) nr 978/2012,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Aruanne üldiste soodustuste süsteemi kohta ajavahemikul 2014–2015“ (COM(2016)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Aruanne üldiste soodustuste süsteemi kohta ajavahemikul 2014–2015“ (COM(2016)0029),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) läbivaadatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu (International Integrated Reporting Council) raamistikku, ÜRO algatuse Global Compact kümmet põhimõtet ning Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) standardit 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) läbivaadatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu (International Integrated Reporting Council) raamistikku, ÜRO algatuse Global Compact kümmet põhimõtet ning Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) standardit 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks),

| — | võttes arvesse Prantsusmaa seaduseelnõu hoolsuskohustuse kohta, millega edendatakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ning president Junckeri poolt 2015. aastal toimunud G7 tippkohtumisel tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa seaduseelnõu hoolsuskohustuse kohta, millega edendatakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ning president Junckeri poolt 2015. aastal toimunud G7 tippkohtumisel tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse projekti „Pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtjate ja investorite huvides“ (Realising Long-term Value for Companies and Investors), mida viiakse ellu ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete ja ÜRO algatuse Global Compact raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse projekti „Pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtjate ja investorite huvides“ (Realising Long-term Value for Companies and Investors), mida viiakse ellu ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete ja ÜRO algatuse Global Compact raames,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0217/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament esitas 2010. aastal komisjonile soovitused seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega; arvestades, et osad kõnealustest soovitustest on rakendatud, osad aga mitte; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament esitas 2010. aastal komisjonile soovitused seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega; arvestades, et osad kõnealustest soovitustest on rakendatud, osad aga mitte;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament tegutseb kaasseadusandjana meetmete osas, millega määratakse kindlaks liidu ühise kaubanduspoliitika rakendamise raamistik; arvestades, et iga liidu poolt läbi räägitava kaubanduslepingu ratifitseerimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut; arvestades, et Euroopa Parlamendi soovituste rakendamine on seetõttu vajalik selleks, et tagada ühise kaubanduspoliitika valdkonnas komisjoni poolt tehtava mis tahes algatuse edukus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament tegutseb kaasseadusandjana meetmete osas, millega määratakse kindlaks liidu ühise kaubanduspoliitika rakendamise raamistik; arvestades, et iga liidu poolt läbi räägitava kaubanduslepingu ratifitseerimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut; arvestades, et Euroopa Parlamendi soovituste rakendamine on seetõttu vajalik selleks, et tagada ühise kaubanduspoliitika valdkonnas komisjoni poolt tehtava mis tahes algatuse edukus;

| C. | arvestades, et kaubandusel on mõjukas roll ärivõimaluste edendamisel, heaolu loomisel ja tööhõive suurendamisel ning majandusliku arengu, sotsiaalse progressi, elatustaseme ja elu kvaliteedi edendamisel ning inimõigustealaste standardite parandamisel pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaubandusel on mõjukas roll ärivõimaluste edendamisel, heaolu loomisel ja tööhõive suurendamisel ning majandusliku arengu, sotsiaalse progressi, elatustaseme ja elu kvaliteedi edendamisel ning inimõigustealaste standardite parandamisel pikas perspektiivis;

| D. | arvestades, et EL toonitab oma kindlat lubadust edendada säästvat arengut, mida on veel kord kinnitatud selle strateegias „Kaubandus kõigile“, samuti inimõigusi ja head valitsemistava, tehes seda stiimulipõhiste vahendite abil, mille näideteks on GSP+ ja soodustingimustel turulepääsu võimaldavad sätted riikides, kus on võetud kohustus rakendada kõnealuste valdkondade põhilisi rahvusvahelisi konventsioone; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL toonitab oma kindlat lubadust edendada säästvat arengut, mida on veel kord kinnitatud selle strateegias „Kaubandus kõigile“, samuti inimõigusi ja head valitsemistava, tehes seda stiimulipõhiste vahendite abil, mille näideteks on GSP+ ja soodustingimustel turulepääsu võimaldavad sätted riikides, kus on võetud kohustus rakendada kõnealuste valdkondade põhilisi rahvusvahelisi konventsioone;

| E. | arvestades, et EL on võimeline oma kaubanduspoliitika abil aitama positiivselt kaasa inimõiguste suuremale austamisele ja säästvale arengule kogu maailmas; arvestades, et komisjon peab oma meetmete võtmisel seda eesmärki silmas pidama; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingud mõjutavad inimõigusi ja säästvat arengut ning seetõttu tuleks need kavandada nii, et need toetaksid sotsiaalset ja keskkonnaalast progressi, tagades Euroopa standardite ohustamatuse, kaitstes inimõigusi ja tagades vastavuse sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele eeskirjadele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on võimeline oma kaubanduspoliitika abil aitama positiivselt kaasa inimõiguste suuremale austamisele ja säästvale arengule kogu maailmas; arvestades, et komisjon peab oma meetmete võtmisel seda eesmärki silmas pidama; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingud mõjutavad inimõigusi ja säästvat arengut ning seetõttu tuleks need kavandada nii, et need toetaksid sotsiaalset ja keskkonnaalast progressi, tagades Euroopa standardite ohustamatuse, kaitstes inimõigusi ja tagades vastavuse sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele eeskirjadele;

| F. | arvestades, et kaubandus ja välisinvesteeringud, mida teostavad rahvusvahelised ettevõtjad, aitavad kaasa suuremate kohustuste võtmisele inimõiguste, sotsiaalõiguste ja töötaja õiguste valdkonnas riikides, kus need ettevõtjad tegutsevad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaubandus ja välisinvesteeringud, mida teostavad rahvusvahelised ettevõtjad, aitavad kaasa suuremate kohustuste võtmisele inimõiguste, sotsiaalõiguste ja töötaja õiguste valdkonnas riikides, kus need ettevõtjad tegutsevad;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi panust on võimalik mõõta selle soovituste rakendamise tulemuslikkuse osas; arvestades, et lepingute rakendamist tuleb korrapäraselt jälgida, et tagada kaubanduslepingutes sisalduvate eelkõige inimõiguste kaitse alaste eesmärkide ja kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi panust on võimalik mõõta selle soovituste rakendamise tulemuslikkuse osas; arvestades, et lepingute rakendamist tuleb korrapäraselt jälgida, et tagada kaubanduslepingutes sisalduvate eelkõige inimõiguste kaitse alaste eesmärkide ja kohustuste täitmine;

| H. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 208 kohaselt on ELil ja tema liikmesriikidel tegelikkuses juriidiline kohustus viia oma poliitika arengueesmärkidega kooskõlla; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 208 kohaselt on ELil ja tema liikmesriikidel tegelikkuses juriidiline kohustus viia oma poliitika arengueesmärkidega kooskõlla;

| I. | arvestades, et komisjoni ettepanekus, mis käsitleb uut kaubandus- ja investeerimisstrateegiat „Kaubandus kõigile“, tunnustatakse kaubanduse, inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite vahelist seost ning rõhutatakse vajadust muuta need õigused ja standardid liidu majandus- ja kaubandussuhete lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni ettepanekus, mis käsitleb uut kaubandus- ja investeerimisstrateegiat „Kaubandus kõigile“, tunnustatakse kaubanduse, inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite vahelist seost ning rõhutatakse vajadust muuta need õigused ja standardid liidu majandus- ja kaubandussuhete lahutamatuks osaks;

| J. | arvestades, et rahvusvahelistel kogu maailmas tegutsevatel jaemüüjatel ja ettevõtjatel lasub vastutus tootjariikides töötingimuste ja palkade parandamise eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvahelistel kogu maailmas tegutsevatel jaemüüjatel ja ettevõtjatel lasub vastutus tootjariikides töötingimuste ja palkade parandamise eest;

| K. | arvestades, et naiste õigused on inimõiguste olemuslik osa; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus kuulub kaubanduslepingute säästvat arengut käsitlevate peatükkide kohaldamisalasse; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingute konkreetne mõju puudutab naisi ja mehi struktuurse soolise ebavõrdsuse tõttu erinevalt, ning arvestades, et säästev ja kaasav areng, kasv ning kaubanduslepingud peavad hõlmama inimõigusi, kaasa arvatud soolisest perspektiivist vaadatuna; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste õigused on inimõiguste olemuslik osa; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus kuulub kaubanduslepingute säästvat arengut käsitlevate peatükkide kohaldamisalasse; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingute konkreetne mõju puudutab naisi ja mehi struktuurse soolise ebavõrdsuse tõttu erinevalt, ning arvestades, et säästev ja kaasav areng, kasv ning kaubanduslepingud peavad hõlmama inimõigusi, kaasa arvatud soolisest perspektiivist vaadatuna;

| L. | arvestades, et säästva arengu tegevuskavas aastani 2030 tunnustatakse kaubanduspoliitika tähtsat mõju selle eesmärkide saavutamisele, hõlmates mitmeid selliseid poliitikavaldkondi nagu päritolureeglid, toidualased eeskirjad, kaubaturud ja sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et säästva arengu tegevuskavas aastani 2030 tunnustatakse kaubanduspoliitika tähtsat mõju selle eesmärkide saavutamisele, hõlmates mitmeid selliseid poliitikavaldkondi nagu päritolureeglid, toidualased eeskirjad, kaubaturud ja sooline võrdõiguslikkus;

| M. | arvestades, et GSP ja GSP+ süsteemi potentsiaali arenguriikides inim- ja töötajate õiguste konventsioonide ratifitseerimise ja rakendamise tagamisel on võimalik parandada majanduslike stiimulite sidumisega põhiliste inim- ja töötajate õiguste konventsioonide tulemusliku vastuvõtmise ning nende rakendamise pideva järelevalvega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et GSP ja GSP+ süsteemi potentsiaali arenguriikides inim- ja töötajate õiguste konventsioonide ratifitseerimise ja rakendamise tagamisel on võimalik parandada majanduslike stiimulite sidumisega põhiliste inim- ja töötajate õiguste konventsioonide tulemusliku vastuvõtmise ning nende rakendamise pideva järelevalvega;

| N. | arvestades, et pärast Rana Plaza õnnetust käivitas EL koostöös Bangladeshi valitsuse ja ILOga algatuse Global Compact for Improvements in Labour Rights and Factory Safety in Bangladesh (ülemaailmne kokkulepe tööõiguste ja vabrikute ohutuse parandamiseks Bangladeshis), millega püütakse parandada töötajate töö-, tervishoiu- ja ohutustingimusi; arvestades, et kõnealuste jõupingutustega on kaasnenud üldsuse suurem teadlikkus ning innovatiivsed lahendused kaubanduse ja säästva arenguga seotud probleemidega tegelemiseks, näiteks Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepe; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et pärast Rana Plaza õnnetust käivitas EL koostöös Bangladeshi valitsuse ja ILOga algatuse Global Compact for Improvements in Labour Rights and Factory Safety in Bangladesh (ülemaailmne kokkulepe tööõiguste ja vabrikute ohutuse parandamiseks Bangladeshis), millega püütakse parandada töötajate töö-, tervishoiu- ja ohutustingimusi; arvestades, et kõnealuste jõupingutustega on kaasnenud üldsuse suurem teadlikkus ning innovatiivsed lahendused kaubanduse ja säästva arenguga seotud probleemidega tegelemiseks, näiteks Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepe;

| O. | arvestades, et erasektor peab kõrvuti avaliku sektoriga aitama kaasa säästvale arengule; arvestades, et äriühingute tegevus peab olema sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundlik; arvestades, et ELi uue põlvkonna kaubandus- ja investeerimislepingud hõlmavad säästva arengu alaseid peatükke, milles kutsutakse osalisi üles võtma inimõiguste kaitsmise, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimise ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse tagamise alaseid kohustusi; arvestades, et ELi järjestikustes kaubanduslepingutes on niisuguste peatükkide ambitsioonikuse tase olnud erinev; arvestades, et komisjoni julgustatakse püüdlema võimalikult kõrge ambitsioonikuse taseme poole; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et erasektor peab kõrvuti avaliku sektoriga aitama kaasa säästvale arengule; arvestades, et äriühingute tegevus peab olema sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundlik; arvestades, et ELi uue põlvkonna kaubandus- ja investeerimislepingud hõlmavad säästva arengu alaseid peatükke, milles kutsutakse osalisi üles võtma inimõiguste kaitsmise, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimise ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse tagamise alaseid kohustusi; arvestades, et ELi järjestikustes kaubanduslepingutes on niisuguste peatükkide ambitsioonikuse tase olnud erinev; arvestades, et komisjoni julgustatakse püüdlema võimalikult kõrge ambitsioonikuse taseme poole;

| P. | arvestades, et komisjoni 2015. aasta strateegias „Kaubandus kõigile“ on seatud kaubandus ja säästev areng ELi prioriteediks; arvestades, et selleks, et kõnealune strateegia annaks nõuetekohase impulsi kaubanduse ja säästva arengu tegevuskavale, peab komisjon nüüd oma vägagi teretulnud ambitsioonikuse muutma otsusekindlateks ja konkreetseteks meetmeteks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni 2015. aasta strateegias „Kaubandus kõigile“ on seatud kaubandus ja säästev areng ELi prioriteediks; arvestades, et selleks, et kõnealune strateegia annaks nõuetekohase impulsi kaubanduse ja säästva arengu tegevuskavale, peab komisjon nüüd oma vägagi teretulnud ambitsioonikuse muutma otsusekindlateks ja konkreetseteks meetmeteks;

| Q. | arvestades, et ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete ja ÜRO algatuse Global Compact alusel teostatavast projektist „Realising Long-term Value for Companies and Investors“ (Pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtjate ja investorite huvides) nähtub, et Euroopa ja kogu maailma majanduse elavdamine on ühitatav sotsiaalse õigluse, keskkonnasäästlikkuse ja inimõiguste austamise põhimõtetega ning et need tugevdavad üksteist vastastikku; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete ja ÜRO algatuse Global Compact alusel teostatavast projektist „Realising Long-term Value for Companies and Investors“ (Pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtjate ja investorite huvides) nähtub, et Euroopa ja kogu maailma majanduse elavdamine on ühitatav sotsiaalse õigluse, keskkonnasäästlikkuse ja inimõiguste austamise põhimõtetega ning et need tugevdavad üksteist vastastikku;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 on sätestatud, et ELi ühist kaubanduspoliitikat teostatakse kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 on sätestatud, et ELi ühist kaubanduspoliitikat teostatakse kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega;

| S. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 kinnitatakse, et ELi välistegevuses juhindutakse järgmistest põhimõtetest: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 kinnitatakse, et ELi välistegevuses juhindutakse järgmistest põhimõtetest: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine;

| T. | arvestades, et ühelt poolt kaubanduse ja inimõiguste ning teiselt poolt sotsiaalsete ja keskkonnastandardite seostamine on muutunud ELi majandus- ja kaubandussuhete lahutamatuks osaks; arvestades, et ELi inimõiguste- ja demokraatiaalast poliitikat kolmandates riikides tuleks ka edaspidi integreerida muudesse ELi välismõõtmega poliitikavaldkondadesse, sealhulgas kaubanduspoliitikasse; arvestades, et EL peaks kasutama kaubanduspoliitikat, et püüda kehtestada kõrged ülemaailmsed standardid inim- ja sotsiaalsete õiguste, tarbijakaitse ja keskkonnaküsimuste valdkonnas; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ühelt poolt kaubanduse ja inimõiguste ning teiselt poolt sotsiaalsete ja keskkonnastandardite seostamine on muutunud ELi majandus- ja kaubandussuhete lahutamatuks osaks; arvestades, et ELi inimõiguste- ja demokraatiaalast poliitikat kolmandates riikides tuleks ka edaspidi integreerida muudesse ELi välismõõtmega poliitikavaldkondadesse, sealhulgas kaubanduspoliitikasse; arvestades, et EL peaks kasutama kaubanduspoliitikat, et püüda kehtestada kõrged ülemaailmsed standardid inim- ja sotsiaalsete õiguste, tarbijakaitse ja keskkonnaküsimuste valdkonnas;

| U. | arvestades, et kaubanduspoliitika ja ambitsioonikate kaubanduslepingutega edendatakse ja tugevdatakse ülemaailmset eeskirjadel põhinevat kaubandussüsteemi; arvestades, et enne kaubandusläbirääkimiste lõpuleviimist tuleks ka inimõiguste küsimusi usaldusväärsel ja läbipaistval viisil arvesse võtta; arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted on koos kõikide muude asjakohaste vahenditega, k.a ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamine, suunatud inimõigusi käsitlevate sätete edendamisele kaubanduspoliitikas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kaubanduspoliitika ja ambitsioonikate kaubanduslepingutega edendatakse ja tugevdatakse ülemaailmset eeskirjadel põhinevat kaubandussüsteemi; arvestades, et enne kaubandusläbirääkimiste lõpuleviimist tuleks ka inimõiguste küsimusi usaldusväärsel ja läbipaistval viisil arvesse võtta; arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted on koos kõikide muude asjakohaste vahenditega, k.a ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamine, suunatud inimõigusi käsitlevate sätete edendamisele kaubanduspoliitikas;

| V. | arvestades, et 26. juunil 2014. aastal võttis ÜRO Inimõiguste Nõukogu vastu resolutsiooni niisuguse valitsustevahelise töörühma loomise kohta, mille ülesandeks on algatada protsess niisuguse rahvusvahelise õiguslikult siduva vahendi loomiseks, mille eesmärk on reguleerida rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude äriettevõtete tegevust rahvusvahelise õiguse raames; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 26. juunil 2014. aastal võttis ÜRO Inimõiguste Nõukogu vastu resolutsiooni niisuguse valitsustevahelise töörühma loomise kohta, mille ülesandeks on algatada protsess niisuguse rahvusvahelise õiguslikult siduva vahendi loomiseks, mille eesmärk on reguleerida rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude äriettevõtete tegevust rahvusvahelise õiguse raames;

| W. | arvestades, et kaubandus ja inimõigused võivad üksteist tugevdada ning äriringkonnad võivad inimõiguste austamise alasest kohustusest tulenevalt täita ka olulist rolli positiivsete stiimulite pakkumises inimõiguste, demokraatia, keskkonnastandardite ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks; arvestades, et EL on täitnud juhtrolli mitme sellise ülemaailmset vastutust käsitleva algatuse läbirääkimistel ja rakendamises, mis on tihedalt seotud rahvusvaheliste standardite, sealhulgas sotsiaalse õigluse, keskkonnasäästlikkuse ja inimõiguste edendamise ja austamisega; arvestades, et tunnustatud on kogu maailmas tegutsevate ja mittediskrimineeriva ettevõtluskultuuriga teistele eeskujuks olevate Euroopa ettevõtjate pikaajalist positiivset mõju inimõigustele; arvestades, et kaubandussuhete tugevdamine inimõiguste kaitse ja jõustamise alusel tõhustab vastastikust mõistmist ning ühiseid väärtusi, nagu õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kaubandus ja inimõigused võivad üksteist tugevdada ning äriringkonnad võivad inimõiguste austamise alasest kohustusest tulenevalt täita ka olulist rolli positiivsete stiimulite pakkumises inimõiguste, demokraatia, keskkonnastandardite ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks; arvestades, et EL on täitnud juhtrolli mitme sellise ülemaailmset vastutust käsitleva algatuse läbirääkimistel ja rakendamises, mis on tihedalt seotud rahvusvaheliste standardite, sealhulgas sotsiaalse õigluse, keskkonnasäästlikkuse ja inimõiguste edendamise ja austamisega; arvestades, et tunnustatud on kogu maailmas tegutsevate ja mittediskrimineeriva ettevõtluskultuuriga teistele eeskujuks olevate Euroopa ettevõtjate pikaajalist positiivset mõju inimõigustele; arvestades, et kaubandussuhete tugevdamine inimõiguste kaitse ja jõustamise alusel tõhustab vastastikust mõistmist ning ühiseid väärtusi, nagu õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine;

Üldpõhimõtted

| 1. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama kõikidesse oma poliitikavaldkondadesse, sh kaubanduspoliitikasse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise lähenemisviisi ning tagama muu hulgas naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni tegeliku järgimise; palub komisjonil võtta soolise võrdõiguslikkuse aspekte arvesse ELi kaubandusstrateegia mõjuhinnangus, pidades silmas naiste õigusi, ning kutsub komisjoni üles hindama süsteemselt kehtivaid kaubandus- ja investeerimislepinguid, et teha kindlaks, millised on nende tagajärjed soolise võrdõiguslikkuse jaoks; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama kõikidesse oma poliitikavaldkondadesse, sh kaubanduspoliitikasse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise lähenemisviisi ning tagama muu hulgas naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni tegeliku järgimise; palub komisjonil võtta soolise võrdõiguslikkuse aspekte arvesse ELi kaubandusstrateegia mõjuhinnangus, pidades silmas naiste õigusi, ning kutsub komisjoni üles hindama süsteemselt kehtivaid kaubandus- ja investeerimislepinguid, et teha kindlaks, millised on nende tagajärjed soolise võrdõiguslikkuse jaoks;

| 2. | palub, et komisjon tagaks suurema arengusidususe, tagaks poliitika tulemusliku hindamise ning arenguabi ja kaubanduspoliitika koordineerimise ning püüaks tagada selle, et kõik sidusrühmad järgiksid inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse, tööõiguse ja keskkonnahoidlikkuse rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

2.

palub, et komisjon tagaks suurema arengusidususe, tagaks poliitika tulemusliku hindamise ning arenguabi ja kaubanduspoliitika koordineerimise ning püüaks tagada selle, et kõik sidusrühmad järgiksid inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse, tööõiguse ja keskkonnahoidlikkuse rahvusvahelisi standardeid;

| 3. | kutsub ELi üles etendama aktiivset rolli ÜRO Peaassamblee poolt selle 70. istungjärgul vastu võetud säästva arengu tegevuskavas aastani 2030 esitatud 17 säästva arengu eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

3.

kutsub ELi üles etendama aktiivset rolli ÜRO Peaassamblee poolt selle 70. istungjärgul vastu võetud säästva arengu tegevuskavas aastani 2030 esitatud 17 säästva arengu eesmärgi saavutamisel;

| 4. | kutsub ELi ja liikmesriike üles edendama siduvaid meetmeid, mis tagavad, et äriühingud maksavad makse seal, kus majandustegevus toimub ja väärtust luuakse, edendama erasektori poolt teostatavat kohustuslikku aruandlust riikide lõikes, mida on soovitanud OECD, ning edendama head valitsemistava eelkõige maksuküsimustes ja maksude tulemusliku kogumise osas; palub ühtlasi, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid selle küsimuse prioriteetseks pidamise oma poliitikadialoogi päevakorras (arengu- ja kaubanduspoliitika tasandil) ning toetaksid kodanikuühiskonna rolli maksuhalduse avaliku kontrolli tagamisel ning maksupettuste juhtumite jälgimisel; on veendunud, et äriühingute maksupoliitikat tuleks käsitleda ettevõtja sotsiaalse vastutuse lahutamatu osana ja et seetõttu ei ole sotsiaalselt vastutustundlikus käitumises kohta strateegiatele, mis on suunatud maksudest kõrvalehoidumisele või maksuparadiiside ärakasutamisele; |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi ja liikmesriike üles edendama siduvaid meetmeid, mis tagavad, et äriühingud maksavad makse seal, kus majandustegevus toimub ja väärtust luuakse, edendama erasektori poolt teostatavat kohustuslikku aruandlust riikide lõikes, mida on soovitanud OECD, ning edendama head valitsemistava eelkõige maksuküsimustes ja maksude tulemusliku kogumise osas; palub ühtlasi, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid selle küsimuse prioriteetseks pidamise oma poliitikadialoogi päevakorras (arengu- ja kaubanduspoliitika tasandil) ning toetaksid kodanikuühiskonna rolli maksuhalduse avaliku kontrolli tagamisel ning maksupettuste juhtumite jälgimisel; on veendunud, et äriühingute maksupoliitikat tuleks käsitleda ettevõtja sotsiaalse vastutuse lahutamatu osana ja et seetõttu ei ole sotsiaalselt vastutustundlikus käitumises kohta strateegiatele, mis on suunatud maksudest kõrvalehoidumisele või maksuparadiiside ärakasutamisele;

| 5. | tunnistab, et juurdepääs ühistele hüvedele, nt vesi, tervishoid ja haridus, kajastab oluliselt riigi suutlikkust tagada inim- ja sotsiaalseid õigusi; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et juurdepääs ühistele hüvedele, nt vesi, tervishoid ja haridus, kajastab oluliselt riigi suutlikkust tagada inim- ja sotsiaalseid õigusi;

| 6. | rõhutab, et EL on oma pikaajaliste kogemuste poolest sotsiaal- ja keskkonnaküsimustega tegelemisel oma kaubandusdiplomaatia raames juba muudest suurtest ülemaailmses kaubanduses osalejatest ees; rõhutab, et meie kaubanduspartnerite võetud inimõigustealased kohustused moodustavad kindla aluse käimasolevatele dialoogidele, koostööprotsessidele ja progressiivsele parandustegevusele pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et EL on oma pikaajaliste kogemuste poolest sotsiaal- ja keskkonnaküsimustega tegelemisel oma kaubandusdiplomaatia raames juba muudest suurtest ülemaailmses kaubanduses osalejatest ees; rõhutab, et meie kaubanduspartnerite võetud inimõigustealased kohustused moodustavad kindla aluse käimasolevatele dialoogidele, koostööprotsessidele ja progressiivsele parandustegevusele pikas perspektiivis;

| 7. | rõhutab, kui tähtsad on kaubandus ja välisinvesteeringud majanduskasvu, säästva arengu, hea valitsemistava ja inimõiguste kaitse saavutamise oluliste vahenditena; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui tähtsad on kaubandus ja välisinvesteeringud majanduskasvu, säästva arengu, hea valitsemistava ja inimõiguste kaitse saavutamise oluliste vahenditena;

| 8. | tuletab meelde, et kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud suurendavad vaesemates riikides heaolu; tuletab meelde sugugi mitte vähetähtsat seost suurema heaolu ning parema inimõiguste, sotsiaalsete õiguste ja töötaja õiguste kaitse ja tugeva keskkonnakaitse vahel; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud suurendavad vaesemates riikides heaolu; tuletab meelde sugugi mitte vähetähtsat seost suurema heaolu ning parema inimõiguste, sotsiaalsete õiguste ja töötaja õiguste kaitse ja tugeva keskkonnakaitse vahel;

| 9. | tuletab meelde, et EL on võtnud kohustuse järjepidevalt edendada ja austada suhetes kolmandate riikidega inimõigusi ja demokraatiat kõikides ELi poliitikavaldkondades, sealhulgas kaubanduspoliitikas, ja kõigi asjaomaste ELi välisrahastamisvahendite puhul; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et EL on võtnud kohustuse järjepidevalt edendada ja austada suhetes kolmandate riikidega inimõigusi ja demokraatiat kõikides ELi poliitikavaldkondades, sealhulgas kaubanduspoliitikas, ja kõigi asjaomaste ELi välisrahastamisvahendite puhul;

| 10. | soovitab seetõttu, et ELi kaubandusstrateegiat kasutataks vahendina demokraatlike väärtuste edendamiseks kolmandates riikides; tunneb seetõttu heameelt kaubanduslepingute ja kaubandussoodustuse programmide tõhustamise üle, mis on vahendid inimõiguste edendamiseks, sunniviisilise töö ja lapstööjõu kaotamiseks ning toiduga kindlustatuse ning tervishoiuga, säästva arenguga ning kõrgetasemeliste ohutus- ja keskkonnastandarditega seotud õiguste tagamiseks, samuti majanduslike võimaluste tagamiseks kõikidele; |
| --- | --- |

10.

soovitab seetõttu, et ELi kaubandusstrateegiat kasutataks vahendina demokraatlike väärtuste edendamiseks kolmandates riikides; tunneb seetõttu heameelt kaubanduslepingute ja kaubandussoodustuse programmide tõhustamise üle, mis on vahendid inimõiguste edendamiseks, sunniviisilise töö ja lapstööjõu kaotamiseks ning toiduga kindlustatuse ning tervishoiuga, säästva arenguga ning kõrgetasemeliste ohutus- ja keskkonnastandarditega seotud õiguste tagamiseks, samuti majanduslike võimaluste tagamiseks kõikidele;

Inimõigused ning keskkonna- ja sotsiaalsed standardid mitmepoolsel tasandil

| 11. | rõhutab, kui oluline on ELi jaoks mitmepoolsel tasandil koostöö loomine, ning kordab seetõttu komisjonile esitatud üleskutset võtta juhtroll WTO juhtimise reformimisel, pidades eelkõige silmas järgmiste eesmärkide saavutamist:






  a) | tugevdada tulemuslikku koostööd ja korrapärast dialoogi WTO ning asjaomaste ÜRO asutuste, nimelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) vahel, eelkõige ILO-le WTOs vaatlejastaatuse andmisega ning selle kaasamisega kaubandusvaidlustesse, mis on seotud rahvusvaheliste inimõigusi ja tööd käsitlevate konventsioonide rikkumistega; on seisukohal, et ILO tuleks ka edaspidi kaasata kahepoolsetesse, mitmepoolsetesse ja mõnepoolsetesse kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- | --- |

11.

rõhutab, kui oluline on ELi jaoks mitmepoolsel tasandil koostöö loomine, ning kordab seetõttu komisjonile esitatud üleskutset võtta juhtroll WTO juhtimise reformimisel, pidades eelkõige silmas järgmiste eesmärkide saavutamist:

a)

tugevdada tulemuslikku koostööd ja korrapärast dialoogi WTO ning asjaomaste ÜRO asutuste, nimelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) vahel, eelkõige ILO-le WTOs vaatlejastaatuse andmisega ning selle kaasamisega kaubandusvaidlustesse, mis on seotud rahvusvaheliste inimõigusi ja tööd käsitlevate konventsioonide rikkumistega; on seisukohal, et ILO tuleks ka edaspidi kaasata kahepoolsetesse, mitmepoolsetesse ja mõnepoolsetesse kaubanduslepingutesse;

| b) | reformida WTO kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanisme, et lisada sellesse sotsiaalne, keskkonnaalane ja inimõigustealane mõõde, võttes aluseks ILO suunised, ÜRO suunised inimõiguste kohta ja suunised mitmepoolsete keskkonnalepingute kohta, ning edendada säästvat arengut, eelkõige WTOs lisaks olemasolevale kaubanduse ja keskkonna komiteele kaubanduse ja inimväärse töö komitee loomisega, mida Euroopa Parlament nõudis oma 2010. aasta soovitustes; |
| --- | --- |

b)

reformida WTO kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanisme, et lisada sellesse sotsiaalne, keskkonnaalane ja inimõigustealane mõõde, võttes aluseks ILO suunised, ÜRO suunised inimõiguste kohta ja suunised mitmepoolsete keskkonnalepingute kohta, ning edendada säästvat arengut, eelkõige WTOs lisaks olemasolevale kaubanduse ja keskkonna komiteele kaubanduse ja inimväärse töö komitee loomisega, mida Euroopa Parlament nõudis oma 2010. aasta soovitustes;

| c) | hinnata, millises ulatuses on WTO kaubanduse ja keskkonna komitee täitnud oma ülesandeid, mis seati 15. aprillil 1994. aastal Marrakechis vastu võetud WTO ministrite otsuses kaubanduse ja keskkonna kohta, ning järeldusi selle kohta, mida on veel vaja teha, eelkõige seoses ülemaailmse dialoogiga kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta ning WTOga, nagu Euroopa Parlament seda algselt nõudis; |
| --- | --- |

c)

hinnata, millises ulatuses on WTO kaubanduse ja keskkonna komitee täitnud oma ülesandeid, mis seati 15. aprillil 1994. aastal Marrakechis vastu võetud WTO ministrite otsuses kaubanduse ja keskkonna kohta, ning järeldusi selle kohta, mida on veel vaja teha, eelkõige seoses ülemaailmse dialoogiga kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta ning WTOga, nagu Euroopa Parlament seda algselt nõudis;

| d) | teha sisukat kaastööd ÜRO töörühmas, mille ülesanne on töötada välja äritegevust ja inimõigusi käsitlev leping pärast ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo koostatud uuringut, milles käsitletakse ettevõtjate poolt toime pandud raskete inimõiguste rikkumiste korral õiguskaitsevahendite kasutamist; |
| --- | --- |

d)

teha sisukat kaastööd ÜRO töörühmas, mille ülesanne on töötada välja äritegevust ja inimõigusi käsitlev leping pärast ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo koostatud uuringut, milles käsitletakse ettevõtjate poolt toime pandud raskete inimõiguste rikkumiste korral õiguskaitsevahendite kasutamist;

| 12. | kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama täiendavaid WTO reforme, et määrata kindlaks mitmepoolsed eeskirjad ülemaailmsete tarneahelate vastutustundlikuks ja säästvaks haldamiseks, mis peaks hõlmama eelkõige järgmist:






  a) | tarneahela suhtes kehtivad tulemuslikud ja jõustatavad nõuetekohase hoolsuse ja läbipaistvusega seotud nõuded, mille aluseks on ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama täiendavaid WTO reforme, et määrata kindlaks mitmepoolsed eeskirjad ülemaailmsete tarneahelate vastutustundlikuks ja säästvaks haldamiseks, mis peaks hõlmama eelkõige järgmist:

a)

tarneahela suhtes kehtivad tulemuslikud ja jõustatavad nõuetekohase hoolsuse ja läbipaistvusega seotud nõuded, mille aluseks on ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid;

| b) | tervishoiu- ja ohutusstandardid, milles tunnustatakse eelkõige töötajate õigust ohutuskomiteedele; |
| --- | --- |

b)

tervishoiu- ja ohutusstandardid, milles tunnustatakse eelkõige töötajate õigust ohutuskomiteedele;

| c) | sotsiaalkaitse miinimumtase; |
| --- | --- |

c)

sotsiaalkaitse miinimumtase;

| d) | ILO tööõiguse põhireeglite austamine; |
| --- | --- |

d)

ILO tööõiguse põhireeglite austamine;

| 13. | kordab oma nõudmist tagada, et mis tahes meedet, mis võetakse osalise poolt Pariisi kokkuleppe raames või seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artiklites 3 ja 4 sisalduvate põhimõtete või kohustustega, toetatakse ka õiguslikult kindlama kaitse pakkumisega õiguse suhtes teostada reguleerimist kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

13.

kordab oma nõudmist tagada, et mis tahes meedet, mis võetakse osalise poolt Pariisi kokkuleppe raames või seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artiklites 3 ja 4 sisalduvate põhimõtete või kohustustega, toetatakse ka õiguslikult kindlama kaitse pakkumisega õiguse suhtes teostada reguleerimist kaubanduslepingutes;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks niisuguste kavade väljatöötamisel tehtavaid edusamme, milles eristatakse kaubanduslepingute raames tooteid nende töötlemis- ja tootmisviiside alusel ning säästvuskriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks niisuguste kavade väljatöötamisel tehtavaid edusamme, milles eristatakse kaubanduslepingute raames tooteid nende töötlemis- ja tootmisviiside alusel ning säästvuskriteeriumide alusel;

| 15. | palub liikmesriikidel kiirendada jõupingutusi fossiilkütuste toetuste järkjärgulise kaotamise kohustuse täitmiseks kooskõlas G20 kohustusega; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel kiirendada jõupingutusi fossiilkütuste toetuste järkjärgulise kaotamise kohustuse täitmiseks kooskõlas G20 kohustusega;

| 16. | on veendunud, et kaubanduspoliitika võib anda suurema panuse energiasüsteemi ümberkujundamisse ning et ELi kaubandusvahendid peaksid edendama taastuvenergia tärkamist ja arendamist ning keskkonnatoodete ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist Euroopas; tunnustab komisjoni jõupingutusi mõnepoolse keskkonnatooteid käsitleva lepingu (keskkonnatoodete leping) üle läbirääkimiste pidamisel ning nõuab, et nende läbirääkimiste tulemuseks oleks ambitsioonikas ja tasakaalustatud leping; palub komisjonil töötada keskkonnatoodete lepingu läbirääkimiste raames välja kvantitatiivsed või kvalitatiivsed kriteeriumid nn keskkonnatoodete kindlaksmääramiseks ning edendada usaldusväärseid ja läbipaistvaid meetodeid keskkonnatoodete lepingu läbirääkimistel; kutsub ühtlasi komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse tegureid, mis mõjutavad keskkonnatoodetega kauplemist, nt dumpinguvastast poliitikat taastuvenergiasektoris, intellektuaalomandi režiime, rangeid rahastamisprogramme ning selliste toodete nõudlust tekitavat siseriiklikku keskkonnapoliitikat; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et kaubanduspoliitika võib anda suurema panuse energiasüsteemi ümberkujundamisse ning et ELi kaubandusvahendid peaksid edendama taastuvenergia tärkamist ja arendamist ning keskkonnatoodete ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist Euroopas; tunnustab komisjoni jõupingutusi mõnepoolse keskkonnatooteid käsitleva lepingu (keskkonnatoodete leping) üle läbirääkimiste pidamisel ning nõuab, et nende läbirääkimiste tulemuseks oleks ambitsioonikas ja tasakaalustatud leping; palub komisjonil töötada keskkonnatoodete lepingu läbirääkimiste raames välja kvantitatiivsed või kvalitatiivsed kriteeriumid nn keskkonnatoodete kindlaksmääramiseks ning edendada usaldusväärseid ja läbipaistvaid meetodeid keskkonnatoodete lepingu läbirääkimistel; kutsub ühtlasi komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse tegureid, mis mõjutavad keskkonnatoodetega kauplemist, nt dumpinguvastast poliitikat taastuvenergiasektoris, intellektuaalomandi režiime, rangeid rahastamisprogramme ning selliste toodete nõudlust tekitavat siseriiklikku keskkonnapoliitikat;

Inimõigused ning keskkonna- ja sotsiaalsed standardid kahepoolsel tasandil

| 17. | tunneb heameelt komisjoni otsuse üle teostada kõigi kaubanduslepingute puhul jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud (eel- ja järelhinnangud) vastavalt kaubandusega seotud poliitikaalgatuste inimõigustealaste mõjuhinnangute analüüsimise suunistele (Guidelines on the analysis of human rights impact assessments for trade-related policy initiatives); palub sellega seoses komisjonil






  a) | kohaldada kõnealuseid suunised jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute väljatöötamisel kõikide käimasolevate ja tulevaste läbirääkimiste puhul; |
| --- | --- | --- |

17.

tunneb heameelt komisjoni otsuse üle teostada kõigi kaubanduslepingute puhul jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud (eel- ja järelhinnangud) vastavalt kaubandusega seotud poliitikaalgatuste inimõigustealaste mõjuhinnangute analüüsimise suunistele (Guidelines on the analysis of human rights impact assessments for trade-related policy initiatives); palub sellega seoses komisjonil

a)

kohaldada kõnealuseid suunised jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute väljatöötamisel kõikide käimasolevate ja tulevaste läbirääkimiste puhul;

| b) | kajastada kõnealustes jätkusuutlikkuse mõjuhinnangutes ka juhtpõhimõtteid, mille on välja töötanud õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör; |
| --- | --- |

b)

kajastada kõnealustes jätkusuutlikkuse mõjuhinnangutes ka juhtpõhimõtteid, mille on välja töötanud õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör;

| c) | võtta arvesse kaubandus- ja investeerimislepingute mõju eriti haavatavatele inimestele, näiteks nendele, kes kuuluvad vähemusrühmadesse või kes on geograafiliselt isoleeritud, vaesed või sotsiaalselt tõrjutud; juhib sellega seoses tähelepanu ka komisjoni antud lubadusele hinnata vabakaubanduslepingute mõju ELi äärepoolseimatele piirkondadele; |
| --- | --- |

c)

võtta arvesse kaubandus- ja investeerimislepingute mõju eriti haavatavatele inimestele, näiteks nendele, kes kuuluvad vähemusrühmadesse või kes on geograafiliselt isoleeritud, vaesed või sotsiaalselt tõrjutud; juhib sellega seoses tähelepanu ka komisjoni antud lubadusele hinnata vabakaubanduslepingute mõju ELi äärepoolseimatele piirkondadele;

| d) | tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite nõuetekohane kaasatus jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute väljatöötamisse ning kaasata Euroopa Parlament selle protsessi kõikidesse etappidesse; |
| --- | --- |

d)

tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite nõuetekohane kaasatus jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute väljatöötamisse ning kaasata Euroopa Parlament selle protsessi kõikidesse etappidesse;

| e) | võtta läbirääkimistel niisuguste hinnangute tulemusi täielikult arvesse; |
| --- | --- |

e)

võtta läbirääkimistel niisuguste hinnangute tulemusi täielikult arvesse;

| f) | tagada jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute õigeaegne avaldamine, et anda läbirääkimispositsioonide jaoks teavet enne nende sõnastamist, teavitada avalikkust ja võimaldada valitud esindajatel hinnata nõuetekohaselt mis tahes kavandatud lepingut; |
| --- | --- |

f)

tagada jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute õigeaegne avaldamine, et anda läbirääkimispositsioonide jaoks teavet enne nende sõnastamist, teavitada avalikkust ja võimaldada valitud esindajatel hinnata nõuetekohaselt mis tahes kavandatud lepingut;

| 18. | võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani järeldused komisjoni otsuse kohta sõlmida Vietnamiga leping enne inimõigustealase mõjuhindamise lõpuleviimist ning nõuab tungivalt, et komisjon viiks kõnealuse hindamise läbi esimesel võimalusel uue metoodika alusel, et Euroopa Parlament saaks teha teadliku otsuse; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani järeldused komisjoni otsuse kohta sõlmida Vietnamiga leping enne inimõigustealase mõjuhindamise lõpuleviimist ning nõuab tungivalt, et komisjon viiks kõnealuse hindamise läbi esimesel võimalusel uue metoodika alusel, et Euroopa Parlament saaks teha teadliku otsuse;

| 19. | kordab oma toetust inimõigustealasele tingimuslikkusele kaubanduslepingutes ning tuletab meelde inimõigustealaste klauslite järgimise ja rakendamise tähtsust; tunneb heameelt komisjoni ja nõukogu jõupingutuste üle lisada niisugused õiguslikult siduvad inimõigustealased klauslid kõikidesse kaubandus- ja investeerimislepingutesse kooskõlas ühise lähenemisviisiga ning nõuab nõukogu ühise lähenemisviisi avaldamist; märgib, et inimõigustealased klauslid ei ole lisatud kõikidesse ELi lepingutesse, ning nõuab, et ELi muude partneritega praegu peetavate (eelkõige TTIP-teemaliste) kaubandusläbirääkimiste puhul tagataks õiguslikult siduva inimõigustealase klausli lisamine; |
| --- | --- |

19.

kordab oma toetust inimõigustealasele tingimuslikkusele kaubanduslepingutes ning tuletab meelde inimõigustealaste klauslite järgimise ja rakendamise tähtsust; tunneb heameelt komisjoni ja nõukogu jõupingutuste üle lisada niisugused õiguslikult siduvad inimõigustealased klauslid kõikidesse kaubandus- ja investeerimislepingutesse kooskõlas ühise lähenemisviisiga ning nõuab nõukogu ühise lähenemisviisi avaldamist; märgib, et inimõigustealased klauslid ei ole lisatud kõikidesse ELi lepingutesse, ning nõuab, et ELi muude partneritega praegu peetavate (eelkõige TTIP-teemaliste) kaubandusläbirääkimiste puhul tagataks õiguslikult siduva inimõigustealase klausli lisamine;

| 20. | on siiski seisukohal, et kehtivatel klauslitel on olnud piiratud mõju inimõigustealaste kohustuste ja lubaduste täitmisele; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles rakendama järgmisi kohandusi:






  a) | kaubanduse kaitsesätete lisamine, et säilitada iga lepinguosalise suutlikkus täita oma inimõigustealaseid kohustusi valdkondades, kus ta on esmavastutaja inimõigustealaste klauslite sätete rikkumise tõendatud juhtumite korral; |
| --- | --- | --- |

20.

on siiski seisukohal, et kehtivatel klauslitel on olnud piiratud mõju inimõigustealaste kohustuste ja lubaduste täitmisele; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles rakendama järgmisi kohandusi:

a)

kaubanduse kaitsesätete lisamine, et säilitada iga lepinguosalise suutlikkus täita oma inimõigustealaseid kohustusi valdkondades, kus ta on esmavastutaja inimõigustealaste klauslite sätete rikkumise tõendatud juhtumite korral;

| b) | korrapärane põhjalik järelevalve kaubandus- ja assotsieerimislepingutes inimõigustealaste klauslite rakendamise üle, eelkõige niisuguste korrapäraste ühisaruannete avaldamise kaudu, mida komisjon ja Euroopa välisteenistus esitavad Euroopa Parlamendile inimõiguste austamise kohta partnerriikides, ning institutsioonidevahelise komitee loomise kaudu; |
| --- | --- |

b)

korrapärane põhjalik järelevalve kaubandus- ja assotsieerimislepingutes inimõigustealaste klauslite rakendamise üle, eelkõige niisuguste korrapäraste ühisaruannete avaldamise kaudu, mida komisjon ja Euroopa välisteenistus esitavad Euroopa Parlamendile inimõiguste austamise kohta partnerriikides, ning institutsioonidevahelise komitee loomise kaudu;

| c) | kõikidesse ELi kaubanduslepingutesse teatava inimõiguste komitee kaasamise kaalumine, et tagada inimõigustealaste küsimuste suhtes tõsiste ja süsteemsete järelmeetmete võtmine asjaomase lepinguga seoses; tuletab sellega seose meelde, kui tähtis on läbipaistvuse tagamiseks üldsuse kaasamine läbirääkimistesse; |
| --- | --- |

c)

kõikidesse ELi kaubanduslepingutesse teatava inimõiguste komitee kaasamise kaalumine, et tagada inimõigustealaste küsimuste suhtes tõsiste ja süsteemsete järelmeetmete võtmine asjaomase lepinguga seoses; tuletab sellega seose meelde, kui tähtis on läbipaistvuse tagamiseks üldsuse kaasamine läbirääkimistesse;

| d) | tagamine, et ELil on õiguskaitsevahendite sisesüsteem, mis võimaldab kaebuste esitamist kaubanduslepingute ja inimõigustealaste klauslite mittejärgimise korral; |
| --- | --- |

d)

tagamine, et ELil on õiguskaitsevahendite sisesüsteem, mis võimaldab kaebuste esitamist kaubanduslepingute ja inimõigustealaste klauslite mittejärgimise korral;

| 21. | tuletab meelde nõudmist, mille Euroopa Parlament esitas oma 2010. aasta soovitustes ning mille kohaselt peaks iga ELi kaubandusleping, olgu see siis kahe- või mõnepoolne, sisaldama laiaulatuslikke, jõustatavaid ja ambitsioonikaid kaubanduse ja säästva arengu peatükke; rõhutab, et kaubanduse ja säästva arengu alastes peatükkides esineb ELi eri kaubanduslepingute vahel erinevusi; palub seetõttu komisjonil tagada kõikides kaubandusläbirääkimistes võimalikult suure järjepidevuse ning lisada kaubanduse ja säästva arengu alased peatükid, mida iseloomustaksid järgmised elemendid:






  a) | iga osalise kohustus ratifitseerida kaheksa põhilist ja neli prioriteetset ILO konventsiooni ning rahvusvahelised mitmepoolsed keskkonnalepingud ning neid tulemuslikult rakendada; |
| --- | --- | --- |

21.

tuletab meelde nõudmist, mille Euroopa Parlament esitas oma 2010. aasta soovitustes ning mille kohaselt peaks iga ELi kaubandusleping, olgu see siis kahe- või mõnepoolne, sisaldama laiaulatuslikke, jõustatavaid ja ambitsioonikaid kaubanduse ja säästva arengu peatükke; rõhutab, et kaubanduse ja säästva arengu alastes peatükkides esineb ELi eri kaubanduslepingute vahel erinevusi; palub seetõttu komisjonil tagada kõikides kaubandusläbirääkimistes võimalikult suure järjepidevuse ning lisada kaubanduse ja säästva arengu alased peatükid, mida iseloomustaksid järgmised elemendid:

a)

iga osalise kohustus ratifitseerida kaheksa põhilist ja neli prioriteetset ILO konventsiooni ning rahvusvahelised mitmepoolsed keskkonnalepingud ning neid tulemuslikult rakendada;

| b) | inimõigustealaste klauslite ning kaubanduse ja säästva arengu alaste peatükkide kuulumine üldisesse vaidluste lahendamisse lepingu muude osadega võrdsel alusel, nagu seda nõuti 2010. aasta soovitustes, et tagada inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimine; |
| --- | --- |

b)

inimõigustealaste klauslite ning kaubanduse ja säästva arengu alaste peatükkide kuulumine üldisesse vaidluste lahendamisse lepingu muude osadega võrdsel alusel, nagu seda nõuti 2010. aasta soovitustes, et tagada inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimine;

| c) | sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna puhul edasikaebamise ja õiguskaitse taotlemise võimalus kaebuste esitamise menetluse raames; |
| --- | --- |

c)

sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna puhul edasikaebamise ja õiguskaitse taotlemise võimalus kaebuste esitamise menetluse raames;

| d) | tulemuslikud hoiatusmeetmed, k.a rahaliste parandusmeetmete vormis, lepingu säästva arengu alase peatüki sätete oluliste ja tõendatud rikkumiste korral; niisuguseid meetmeid võiks rakendada lepingu alusel pakutavate teatavate kaubandussoodustuste ajutise aeglustamise, vähendamise või isegi peatamise kaudu kõnealuste standardite süveneva ja jätkuva rikkumise korral viimase abinõuna ning tegevuskavade kehtestamine koos meie partneritega võib aidata kompenseerida teatavate kaubandus- ja investeerimislepingutes võetud kohustuste mittetäitmist; |
| --- | --- |

d)

tulemuslikud hoiatusmeetmed, k.a rahaliste parandusmeetmete vormis, lepingu säästva arengu alase peatüki sätete oluliste ja tõendatud rikkumiste korral; niisuguseid meetmeid võiks rakendada lepingu alusel pakutavate teatavate kaubandussoodustuste ajutise aeglustamise, vähendamise või isegi peatamise kaudu kõnealuste standardite süveneva ja jätkuva rikkumise korral viimase abinõuna ning tegevuskavade kehtestamine koos meie partneritega võib aidata kompenseerida teatavate kaubandus- ja investeerimislepingutes võetud kohustuste mittetäitmist;

| 22. | kordab oma nõudmist säästva arengu foorumite või nõuanderühmade loomise järele lepingu koostamise, selle üle läbirääkimiste pidamise ja lepingu rakendamise eri etappidel; tuletab meelde, et kõik riiklikud nõuanderühmad peavad olema täielikult sõltumatud ja neil peab olema juurdepääs piisavatele vahenditele; võtab teadmiseks kriitika, mida sageli väljendavad teatavad ELi poolt kehtivate kaubanduslepingute alusel loodud riiklikes nõuanderühmades osalejad selle kohta, et nende aruteludel puudub praktiline mõju, ning teeb ettepaneku, et komisjon rakendaks järgmisi meetmeid:






  a) | looks aruandlussüsteemi, mis võimaldab Euroopa Parlamendil hinnata nõuanderühmade tööd; |
| --- | --- | --- |

22.

kordab oma nõudmist säästva arengu foorumite või nõuanderühmade loomise järele lepingu koostamise, selle üle läbirääkimiste pidamise ja lepingu rakendamise eri etappidel; tuletab meelde, et kõik riiklikud nõuanderühmad peavad olema täielikult sõltumatud ja neil peab olema juurdepääs piisavatele vahenditele; võtab teadmiseks kriitika, mida sageli väljendavad teatavad ELi poolt kehtivate kaubanduslepingute alusel loodud riiklikes nõuanderühmades osalejad selle kohta, et nende aruteludel puudub praktiline mõju, ning teeb ettepaneku, et komisjon rakendaks järgmisi meetmeid:

a)

looks aruandlussüsteemi, mis võimaldab Euroopa Parlamendil hinnata nõuanderühmade tööd;

| b) | reageeriks süsteemselt ja konkreetselt ELi riiklike nõuanderühmade tõstatatud mureküsimustele ning võtaks järelmeetmeid selles raamistikus ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esildatud algatuste suhtes; |
| --- | --- |

b)

reageeriks süsteemselt ja konkreetselt ELi riiklike nõuanderühmade tõstatatud mureküsimustele ning võtaks järelmeetmeid selles raamistikus ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esildatud algatuste suhtes;

| c) | määraks kindlaks kaubanduse ja säästva arengu alaste peatükkide logistilised põhisätted, et võimaldada tulemuslikku rakendamist, sest kõnealused aspektid on teatavatel juhtudel osutunud tõsisteks takistusteks, ning asjaomased kaasnevad meetmed, näiteks tehniline abi ja koostööprogrammid; |
| --- | --- |

c)

määraks kindlaks kaubanduse ja säästva arengu alaste peatükkide logistilised põhisätted, et võimaldada tulemuslikku rakendamist, sest kõnealused aspektid on teatavatel juhtudel osutunud tõsisteks takistusteks, ning asjaomased kaasnevad meetmed, näiteks tehniline abi ja koostööprogrammid;

| 23. | nõuab rohujuure tasandi organisatsioonide puhul suuremat läbipaistvust ja vastutust rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade ja riikliku kaubanduspoliitika kujundamisel, mida tehes tuleks tagada ka kooskõla töötaja õiguste ja inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste austamisega; |
| --- | --- |

23.

nõuab rohujuure tasandi organisatsioonide puhul suuremat läbipaistvust ja vastutust rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade ja riikliku kaubanduspoliitika kujundamisel, mida tehes tuleks tagada ka kooskõla töötaja õiguste ja inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste austamisega;

| 24. | palub komisjonil kaasata Euroopa Parlament tihedamalt kaubandus- ja investeerimislepingute rakendamise järelevalveprotsessi, pidades silmas inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimist, ning kutsub nõukogu üles konsulteerima Euroopa Parlamendiga mis tahes otsuste puhul, mis käsitlevad teatava lepingu läbivaatamist või isegi selle kohaldamise peatamist, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil kaasata Euroopa Parlament tihedamalt kaubandus- ja investeerimislepingute rakendamise järelevalveprotsessi, pidades silmas inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimist, ning kutsub nõukogu üles konsulteerima Euroopa Parlamendiga mis tahes otsuste puhul, mis käsitlevad teatava lepingu läbivaatamist või isegi selle kohaldamise peatamist, kui see on vajalik;

Inimõigused ning keskkonna- ja sotsiaalsed standardid ühepoolsel tasandil

| 25. | peab kiiduväärseks uue üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) jõustumist (määrus (EL) nr 978/2012) 1. jaanuaril 2014. aastal ja üldiste tariifsete soodustuste kava esimese järelevalvearuande avaldamist ajavahemiku 2014–2015 kohta; on arvamusel, et kaubanduspoliitika abil tuleb ergutada ELi partnerriike võtma vastu kõrgemaid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, ning kutsub seetõttu komisjoni üles rakendama järgmisi parandusmeetmeid:






  a) | täpsustama kas delegeeritud õigusaktiga või määruse (EL) nr 978/2012 eelseisva läbivaatamise käigus, mida tähendab rahvusvahelise konventsiooni „tõhusas rakendamises tõsiste puuduste esinemine“ ja rahvusvahelises konventsioonis sätestatud „põhimõtete raske ja süstemaatiline rikkumine“; |
| --- | --- | --- |

25.

peab kiiduväärseks uue üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) jõustumist (määrus (EL) nr 978/2012) 1. jaanuaril 2014. aastal ja üldiste tariifsete soodustuste kava esimese järelevalvearuande avaldamist ajavahemiku 2014–2015 kohta; on arvamusel, et kaubanduspoliitika abil tuleb ergutada ELi partnerriike võtma vastu kõrgemaid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, ning kutsub seetõttu komisjoni üles rakendama järgmisi parandusmeetmeid:

a)

täpsustama kas delegeeritud õigusaktiga või määruse (EL) nr 978/2012 eelseisva läbivaatamise käigus, mida tähendab rahvusvahelise konventsiooni „tõhusas rakendamises tõsiste puuduste esinemine“ ja rahvusvahelises konventsioonis sätestatud „põhimõtete raske ja süstemaatiline rikkumine“;

| b) | küsima kõikide asjaomaste järelevalveasutuste arvamust, et hinnata paremini vastavust üldiste tariifsete soodustuste kava määruses osutatud rahvusvahelistele konventsioonidele; keskenduma oma hinnangus eelkõige ILO konventsioonide kohaldamise eksperdikomisjoni väljendatud arvamustele, pidades silmas nii kaubandussoodustuste andmist kui ka peatamist kooskõlas üldiste tariifsete soodustuste kava määrusega; |
| --- | --- |

b)

küsima kõikide asjaomaste järelevalveasutuste arvamust, et hinnata paremini vastavust üldiste tariifsete soodustuste kava määruses osutatud rahvusvahelistele konventsioonidele; keskenduma oma hinnangus eelkõige ILO konventsioonide kohaldamise eksperdikomisjoni väljendatud arvamustele, pidades silmas nii kaubandussoodustuste andmist kui ka peatamist kooskõlas üldiste tariifsete soodustuste kava määrusega;

| c) | tõhustama määruse (EL) nr 978/2012 eelseisval läbivaatamisel soodustatud riikide võetud kohustuste üle teostatavat järelevalvet; sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele tuleks anda formaalne roll GSP ja GSP+ järelevalves, eelkõige menetluse abil, mille raames kuulatakse ära mureküsimused, mille asjus on komisjoni poole pöördutud, ja reageeritakse neile; |
| --- | --- |

c)

tõhustama määruse (EL) nr 978/2012 eelseisval läbivaatamisel soodustatud riikide võetud kohustuste üle teostatavat järelevalvet; sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele tuleks anda formaalne roll GSP ja GSP+ järelevalves, eelkõige menetluse abil, mille raames kuulatakse ära mureküsimused, mille asjus on komisjoni poole pöördutud, ja reageeritakse neile;

| d) | lisaks läbivaatamise käigus üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise määrusesse ettevõtja sotsiaalse vastutuse, mida nõuti 2010. aastal, et tagada rahvusvaheliste korporatsioonide poolne siseriiklike ja rahvusvaheliste juriidiliste kohustuste järgimine inimõiguste, tööstandardite ja keskkonnaalaste eeskirjade valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

lisaks läbivaatamise käigus üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise määrusesse ettevõtja sotsiaalse vastutuse, mida nõuti 2010. aastal, et tagada rahvusvaheliste korporatsioonide poolne siseriiklike ja rahvusvaheliste juriidiliste kohustuste järgimine inimõiguste, tööstandardite ja keskkonnaalaste eeskirjade valdkonnas;

| e) | jälgima ja hindama algatuse „Kõik peale relvade“ ja GSP standardkorra rakendamise ja tulemuslikkusega seotud arengusuundumusi ning andma sellest Euroopa Parlamendile aru; |
| --- | --- |

e)

jälgima ja hindama algatuse „Kõik peale relvade“ ja GSP standardkorra rakendamise ja tulemuslikkusega seotud arengusuundumusi ning andma sellest Euroopa Parlamendile aru;

| 26. | toetab komisjoni lubadust teha tööd lapstööjõu kasutamise kaotamiseks; tunneb heameelt komisjoni talituste töödokumendi vastuvõtmise üle ning kordab oma 2010. aastal esitatud nõudmist, et esitataks tasakaalustatud ja realistlik õigusakti ettepanek, sealhulgas sellised meetmed nagu lapstööjõuvabade toodete märgistamine, kaubandussoodustuste andmine teatavaid tööstandardeid järgivatele riikidele ja niisuguste toodete horisontaalsed impordikeelud, mille tootmiseks on kasutatud lapstööjõudu; rõhutab, kui tähtis on lisada ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja säästva arengu alastesse peatükkidesse eesmärk võidelda sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise vastu lisaks kuuele ILO põhikonventsioonile ja ELi osalemisele rahvusvahelistel aruteludel WTO, OECD ja ILO tasandil, et edendada selle mitmepoolset mõõdet; |
| --- | --- |

26.

toetab komisjoni lubadust teha tööd lapstööjõu kasutamise kaotamiseks; tunneb heameelt komisjoni talituste töödokumendi vastuvõtmise üle ning kordab oma 2010. aastal esitatud nõudmist, et esitataks tasakaalustatud ja realistlik õigusakti ettepanek, sealhulgas sellised meetmed nagu lapstööjõuvabade toodete märgistamine, kaubandussoodustuste andmine teatavaid tööstandardeid järgivatele riikidele ja niisuguste toodete horisontaalsed impordikeelud, mille tootmiseks on kasutatud lapstööjõudu; rõhutab, kui tähtis on lisada ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja säästva arengu alastesse peatükkidesse eesmärk võidelda sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise vastu lisaks kuuele ILO põhikonventsioonile ja ELi osalemisele rahvusvahelistel aruteludel WTO, OECD ja ILO tasandil, et edendada selle mitmepoolset mõõdet;

| 27. | kinnitab oma vastuseisu mis tahes otsesele või kaudsele sättele, mis mõjutab energiaga seotud teenuste kaubandust ja mis võiks võimaldada toetuste tehnoloogilist neutraalsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõsiselt arvesse asjaolu, et rahvusvahelisest kaubandusest tulenev CO2-heide suureneb ja õõnestab Euroopa kliimastrateegiat, ning rõhutab, et üleminek kohalikele tootmis- ja tarbimistavadele võib aidata kaasa Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

27.

kinnitab oma vastuseisu mis tahes otsesele või kaudsele sättele, mis mõjutab energiaga seotud teenuste kaubandust ja mis võiks võimaldada toetuste tehnoloogilist neutraalsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõsiselt arvesse asjaolu, et rahvusvahelisest kaubandusest tulenev CO2-heide suureneb ja õõnestab Euroopa kliimastrateegiat, ning rõhutab, et üleminek kohalikele tootmis- ja tarbimistavadele võib aidata kaasa Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele;

| 28. | tuletab meelde olemuslikku seost kliimamuutuste ja raadamise vahel, mis tuleneb tooraine mittejätkusuutlikust ja ebaseaduslikust ammutamisest; palub komisjonil tagada metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ning ELi puidumääruse (EUTR) tulemusliku rakendamise ja jõustamise, kaasa arvatud kohustus tagada puidutarneahelates õiguspärasus; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde olemuslikku seost kliimamuutuste ja raadamise vahel, mis tuleneb tooraine mittejätkusuutlikust ja ebaseaduslikust ammutamisest; palub komisjonil tagada metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ning ELi puidumääruse (EUTR) tulemusliku rakendamise ja jõustamise, kaasa arvatud kohustus tagada puidutarneahelates õiguspärasus;

| 29. | tunneb heameelt komisjoni otsuse üle algatada raadamist ja metsade seisundi halvenemist käsitleva Euroopa tegevuskava teostatavusuuring; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt komisjoni otsuse üle algatada raadamist ja metsade seisundi halvenemist käsitleva Euroopa tegevuskava teostatavusuuring;

Ettevõtja sotsiaalne vastutus

| 30. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi 2010. aasta nõudmist lisada ettevõtja sotsiaalne vastutus kõikidesse ELi kaubanduslepingutesse ja sätete järele, mille eesmärgiks on tugevam jõustamine, pidades eelkõige silmas komisjoni võimalust teostada uurimisi ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste kohustuste väidetavate rikkumiste suhtes ning ELi kontaktpunktide väljatöötamist OECD kontaktpunktide eeskujul ja neid tugevdades; palub komisjonil suurendada pingutusi selles suunas, et saavutada äriühingute poolt eeskirjade järgimine tarneahelate kogu ulatuses ning ILO tööõiguse põhireeglite ja rahvusvaheliselt tunnustatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse standardite täielik järgimine, pidades eelkõige silmas OECD hiljuti läbi vaadatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO algatuse Global Compact kümmet põhimõtet, ISO standardit 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks), ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, eelkõige rõiva- ja kaevandustööstuses, kus inimõiguste ja sotsiaalsete standardite rikkumiste oht on levinum; juhib tähelepanu jätkusuutlikkuse kokkuleppele, mille komisjon algatas koos Bangladeshi, ILO ja Ameerika Ühendriikidega pärast 2013. aastal toimunud Rana Plaza õnnetust; rõhutab, kui tähtis on jätkata kokkuleppe jätkusuutlikkust käsitlevate eesmärkide poole püüdlemist, et parandada töötaja õigusi, samuti vajadust tarneahelate vastutustundlikuma haldamise järele rahvusvahelisel tasandil; kutsub komisjoni üles teostama sarnaseid programme ja meetmeid ka koos muude ELi kaubanduspartneritega; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi 2010. aasta nõudmist lisada ettevõtja sotsiaalne vastutus kõikidesse ELi kaubanduslepingutesse ja sätete järele, mille eesmärgiks on tugevam jõustamine, pidades eelkõige silmas komisjoni võimalust teostada uurimisi ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste kohustuste väidetavate rikkumiste suhtes ning ELi kontaktpunktide väljatöötamist OECD kontaktpunktide eeskujul ja neid tugevdades; palub komisjonil suurendada pingutusi selles suunas, et saavutada äriühingute poolt eeskirjade järgimine tarneahelate kogu ulatuses ning ILO tööõiguse põhireeglite ja rahvusvaheliselt tunnustatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse standardite täielik järgimine, pidades eelkõige silmas OECD hiljuti läbi vaadatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO algatuse Global Compact kümmet põhimõtet, ISO standardit 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks), ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, eelkõige rõiva- ja kaevandustööstuses, kus inimõiguste ja sotsiaalsete standardite rikkumiste oht on levinum; juhib tähelepanu jätkusuutlikkuse kokkuleppele, mille komisjon algatas koos Bangladeshi, ILO ja Ameerika Ühendriikidega pärast 2013. aastal toimunud Rana Plaza õnnetust; rõhutab, kui tähtis on jätkata kokkuleppe jätkusuutlikkust käsitlevate eesmärkide poole püüdlemist, et parandada töötaja õigusi, samuti vajadust tarneahelate vastutustundlikuma haldamise järele rahvusvahelisel tasandil; kutsub komisjoni üles teostama sarnaseid programme ja meetmeid ka koos muude ELi kaubanduspartneritega;

| 31. | on veendunud, et ülimalt tähtis on jätkata jõupingutuste tegemist OECD rahvusvaheliste investeeringute ja hargmaiste ettevõtete deklaratsiooni järgimiseks, tagades suuniste konkreetse mainimise kõikides ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavates uutes lepingutes ning minnes nende rakendamise puhul nn passiivselt lähenemisviisilt üle nn aktiivsele lähenemisviisile; palub komisjonil tagada läbipaistvuse niisuguse teabe juurdepääsetavuse osas, mis käsitleb ettevõtjate käitumist, ning kehtestada tulemusliku ja jõustatava aruandlussüsteemi, milles antakse teavet toote väärtusahelate kohta; tuletab meelde oma 2010. aasta seisukohta, mille kohaselt nõuti äriühingutelt ettevõtja sotsiaalse vastutuse aruande avaldamist ja kõikidelt ettevõtjatelt hoolsuskohustuse järgimist; nõuab tungivalt, et komisjon ajakohastaks oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat, et sätestada karmimad aruandlus- ja vastavusnõuded ning tagada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tulemuslikum rakendamine, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamist kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

31.

on veendunud, et ülimalt tähtis on jätkata jõupingutuste tegemist OECD rahvusvaheliste investeeringute ja hargmaiste ettevõtete deklaratsiooni järgimiseks, tagades suuniste konkreetse mainimise kõikides ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavates uutes lepingutes ning minnes nende rakendamise puhul nn passiivselt lähenemisviisilt üle nn aktiivsele lähenemisviisile; palub komisjonil tagada läbipaistvuse niisuguse teabe juurdepääsetavuse osas, mis käsitleb ettevõtjate käitumist, ning kehtestada tulemusliku ja jõustatava aruandlussüsteemi, milles antakse teavet toote väärtusahelate kohta; tuletab meelde oma 2010. aasta seisukohta, mille kohaselt nõuti äriühingutelt ettevõtja sotsiaalse vastutuse aruande avaldamist ja kõikidelt ettevõtjatelt hoolsuskohustuse järgimist; nõuab tungivalt, et komisjon ajakohastaks oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat, et sätestada karmimad aruandlus- ja vastavusnõuded ning tagada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tulemuslikum rakendamine, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamist kaubanduslepingutes;

| 32. | nõuab, et EL looks ettevõtja sotsiaalse vastutuse alase dialoogi platvormid, mis koondaksid endasse kodanikuühiskonna, ettevõtjad, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud sidusrühmad; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et EL looks ettevõtja sotsiaalse vastutuse alase dialoogi platvormid, mis koondaksid endasse kodanikuühiskonna, ettevõtjad, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud sidusrühmad;

| 33. | kutsub komisjoni üles kohaldama ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete ja ÜRO algatuse Global Compact alusel teostatava projekti „Realising Long-term Value for Companies and Investors“ (Pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtjate ja investorite huvides) tulemusi oma Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondis ja investoritega peetavas dialoogis kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamisel ning toetama jätkusuutlike kapitaliturgude liidu kontseptsiooni jätkusuutlikku kaubandust toetades; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles kohaldama ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete ja ÜRO algatuse Global Compact alusel teostatava projekti „Realising Long-term Value for Companies and Investors“ (Pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtjate ja investorite huvides) tulemusi oma Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondis ja investoritega peetavas dialoogis kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamisel ning toetama jätkusuutlike kapitaliturgude liidu kontseptsiooni jätkusuutlikku kaubandust toetades;

| 34. | tuletab meelde, et ILO kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, ILO inimväärse töö tagamise suunised ning tööaspektid OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtjatele kujutavad endast ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaseid põhitekste; palub komisjonil võtta OECD ja ÜRO algatuste suhtes järelmeetmeid, inkorporeerides hiljuti ja uued välja töötatud rahvusvahelised standardid ELi õigusaktidesse, ning edendada 2016. aasta juulis Shanghais toimuval G20 kaubandusministrite kohtumisel tasakaalustatud ja laiaulatuslikke poliitikasoovitusi, mis hõlmavad ka tugevat säästva arengu mõõdet ülemaailmsetes väärtusahelates; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et ILO kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, ILO inimväärse töö tagamise suunised ning tööaspektid OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtjatele kujutavad endast ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaseid põhitekste; palub komisjonil võtta OECD ja ÜRO algatuste suhtes järelmeetmeid, inkorporeerides hiljuti ja uued välja töötatud rahvusvahelised standardid ELi õigusaktidesse, ning edendada 2016. aasta juulis Shanghais toimuval G20 kaubandusministrite kohtumisel tasakaalustatud ja laiaulatuslikke poliitikasoovitusi, mis hõlmavad ka tugevat säästva arengu mõõdet ülemaailmsetes väärtusahelates;

| 35. | tuletab meelde, et EL on maailmas ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste riiklike tegevuskavade valdkonnas juhtrollis; kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama välismaal tegutsevate ELi ettevõtjate seas vastutustundlikku ärikäitumist, pannes erilist rõhku kas siseriiklikust õigusest või nende äritegevuse suhtes kohaldatavatest mis tahes kahepoolsetest või rahvusvahelistest juriidilistest kohustustest tulenevate kõikide juriidiliste kohustuste, samuti inimõiguste, töö ja keskkonnaga seotud rahvusvaheliste standardite ja eeskirjade range järgimise tagamisele; soovitab selle eesmärgi saavutamiseks ühtlasi komisjonil teha aktiivselt koostööd oma partnerriikidega parimate tavade ja oskusteabe vahetamisel selle kohta, kuidas parandada ettevõtluskeskkonda ja teadlikkust vastutustundlikust ärikäitumisest; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et EL on maailmas ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste riiklike tegevuskavade valdkonnas juhtrollis; kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama välismaal tegutsevate ELi ettevõtjate seas vastutustundlikku ärikäitumist, pannes erilist rõhku kas siseriiklikust õigusest või nende äritegevuse suhtes kohaldatavatest mis tahes kahepoolsetest või rahvusvahelistest juriidilistest kohustustest tulenevate kõikide juriidiliste kohustuste, samuti inimõiguste, töö ja keskkonnaga seotud rahvusvaheliste standardite ja eeskirjade range järgimise tagamisele; soovitab selle eesmärgi saavutamiseks ühtlasi komisjonil teha aktiivselt koostööd oma partnerriikidega parimate tavade ja oskusteabe vahetamisel selle kohta, kuidas parandada ettevõtluskeskkonda ja teadlikkust vastutustundlikust ärikäitumisest;

| 36. | märgib, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse tegevuskava tuleb kohandada piirkondade ja riikide erivajadustega, et aidata parandada säästvat majanduslikku ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

36.

märgib, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse tegevuskava tuleb kohandada piirkondade ja riikide erivajadustega, et aidata parandada säästvat majanduslikku ja sotsiaalset arengut;

| 37. | kutsub komisjoni üles võtma kaubandus- ja investeerimismeetmeid, mis hõlmavad märgiste andmist, eelisjuurdepääsu andmist ELi avaliku hanke lepingutele ja VKEde toetusprogrammide rakendamist ning millega ergutatakse ettevõtjaid kehtestama ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiaid ja millega neid selle eest premeeritakse; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles võtma kaubandus- ja investeerimismeetmeid, mis hõlmavad märgiste andmist, eelisjuurdepääsu andmist ELi avaliku hanke lepingutele ja VKEde toetusprogrammide rakendamist ning millega ergutatakse ettevõtjaid kehtestama ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiaid ja millega neid selle eest premeeritakse;

| 38. | tunneb suurt heameelt selle üle, et ELi muud kui finantsaruandlust käsitlevasse direktiivi lisati suurte ettevõtjate kohustus anda aru inimõiguste kohta; palub ELi liikmesriikidel võtta direktiiv kiiresti ja tulemuslikult üle siseriiklikku õigusesse; juhib tähelepanu ÜRO juhtpõhimõtetele aruandluse raamistiku kohta (UN Guiding Principles Reporting Framework), ettevõtete inimõigustealasele võrdlusuuringule (Corporate Human Rights Benchmark) ja nn integreeritud aruandluse eesmärgile ning kutsub kõiki ELi börsil noteeritud äriühinguid ja nende sidusrühmi üles tegutsema direktiivi vaimus nii ELis kui ka väljaspool ELi kaubeldes; |
| --- | --- |

38.

tunneb suurt heameelt selle üle, et ELi muud kui finantsaruandlust käsitlevasse direktiivi lisati suurte ettevõtjate kohustus anda aru inimõiguste kohta; palub ELi liikmesriikidel võtta direktiiv kiiresti ja tulemuslikult üle siseriiklikku õigusesse; juhib tähelepanu ÜRO juhtpõhimõtetele aruandluse raamistiku kohta (UN Guiding Principles Reporting Framework), ettevõtete inimõigustealasele võrdlusuuringule (Corporate Human Rights Benchmark) ja nn integreeritud aruandluse eesmärgile ning kutsub kõiki ELi börsil noteeritud äriühinguid ja nende sidusrühmi üles tegutsema direktiivi vaimus nii ELis kui ka väljaspool ELi kaubeldes;

| 39. | nõuab, et EL ja liikmesriigid osaleksid aktiivselt ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) töös rahvusvahelise lepingu nimel, millega saaks rahvusvahelised korporatsioonid võtta vastutusele inimõiguste rikkumiste ning keskkonnastandardite rikkumiste eest; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et EL ja liikmesriigid osaleksid aktiivselt ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) töös rahvusvahelise lepingu nimel, millega saaks rahvusvahelised korporatsioonid võtta vastutusele inimõiguste rikkumiste ning keskkonnastandardite rikkumiste eest;

| 40. | rõhutab, et kõnealuste soovituste tulemuslik rakendamine on Euroopa Parlamendi jaoks otsustava tähtsusega aspekt komisjoni poolt läbi räägitavate kaubanduslepingute hindamisel; nõuab komisjonilt üksikasjalikku ja õigeaegset reageeringut kõikidele käesolevas resolutsioonis tõstatatud teemapunktidele; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et kõnealuste soovituste tulemuslik rakendamine on Euroopa Parlamendi jaoks otsustava tähtsusega aspekt komisjoni poolt läbi räägitavate kaubanduslepingute hindamisel; nõuab komisjonilt üksikasjalikku ja õigeaegset reageeringut kõikidele käesolevas resolutsioonis tõstatatud teemapunktidele;

o

o o

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/mc10_19dec15_e.htm

(2)  http://unfccc.int/resource/docs/2015/cop21/eng/l09r01.pdf

(3)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/2014-hr-annual-report_en.pdf

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf

(5)  Resolutsioon, mis võeti vastu ÜRO Peaassambleel 25. septembril 2015 (A/RES/70/1). http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(6)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

(7)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

(8)  http://mneguidelines.oecd.org/text/

(9)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(10)  http://unctad.org/en/pages/PublicationWebflyer.aspx?publicationid=1437

(11)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0294.

(13)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(14)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(15)  A/HRC/RES/26/9: http://www.ihrb.org/pdf/G1408252.pdf

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/30

---

P8_TA(2016)0299

Kaugelevaatav ja innovaatiline tulevane kaubandus- ja investeerimisstrateegia

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (2015/2105(INI))

(2018/C 101/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni Doha arengukava hetkeseisu kohta enne WTO kümnendat ministrite konverentsi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni Doha arengukava hetkeseisu kohta enne WTO kümnendat ministrite konverentsi (1),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta (2) ja 3. veebruari 2016. aasta (3) soovitusi komisjonile Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimisteks ning teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta (2) ja 3. veebruari 2016. aasta (3) soovitusi komisjonile Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimisteks ning teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse 2015. aastal New Yorgis toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud säästva arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal New Yorgis toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud säästva arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2015. aasta resolutsiooni ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika välismõju kohta avaliku ja erasektori algatustele väljaspool ELi asuvates riikides (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2015. aasta resolutsiooni ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika välismõju kohta avaliku ja erasektori algatustele väljaspool ELi asuvates riikides (4),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kohta kolmandates riikides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kohta kolmandates riikides (5),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Rana Plaza hoone varingu teise aastapäeva ja Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe seniste tulemuste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Rana Plaza hoone varingu teise aastapäeva ja Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe seniste tulemuste kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 2/2014 „Kas kaubanduse sooduskorda hallatakse asjakohaselt?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 2/2014 „Kas kaubanduse sooduskorda hallatakse asjakohaselt?“,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvaheliste ettevõtete kohta ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvaheliste ettevõtete kohta ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta,

| — | võttes arvesse ELi määrust ebaseaduslikult ülestöötatud puidu kohta, ELi muud kui finantsaruandlust käsitlevat direktiivi, komisjoni ettepanekut võtta vastu konfliktimineraalide määrus, Ühendkuningriigi tänapäevast orjust käsitleva seaduse tarneahelate läbipaistvuse klauslit ja Prantsusmaa hoolsuskohustuse seadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi määrust ebaseaduslikult ülestöötatud puidu kohta, ELi muud kui finantsaruandlust käsitlevat direktiivi, komisjoni ettepanekut võtta vastu konfliktimineraalide määrus, Ühendkuningriigi tänapäevast orjust käsitleva seaduse tarneahelate läbipaistvuse klauslit ja Prantsusmaa hoolsuskohustuse seadust,

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (7),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (9),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (10),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (11),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 24. juunil 2013. aastal vastu võetud suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 24. juunil 2013. aastal vastu võetud suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi, 21. novembri 2014. aasta kaubandust käsitlevaid järeldusi ning välisasjade nõukogu 27. novembri 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi, 21. novembri 2014. aasta kaubandust käsitlevaid järeldusi ning välisasjade nõukogu 27. novembri 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust, mis käsitleb raportit ELi institutsioonide läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust, mis käsitleb raportit ELi institutsioonide läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse kohta,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingut (Marrakechi leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingut (Marrakechi leping),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklit 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 207, 208 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 207, 208 ja 218,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta artikli 24 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta artikli 24 lõiget 2,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingus sätestatud poliitika arengusidususe põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingus sätestatud poliitika arengusidususe põhimõtet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0220/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0220/2016),

| A. | arvestades, et kaubandus ei ole eesmärk omaette, vaid vahend jõukuse ja võrdsuse saavutamiseks, ärivõimaluste edendamiseks, säästvaks majandusarenguks, sotsiaalseks progressiks ja kultuuridevaheliseks mõistmiseks, tööhõive suurendamiseks ja elatustaseme tõstmiseks avaliku sektori kulutusi suurendamata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kaubandus ei ole eesmärk omaette, vaid vahend jõukuse ja võrdsuse saavutamiseks, ärivõimaluste edendamiseks, säästvaks majandusarenguks, sotsiaalseks progressiks ja kultuuridevaheliseks mõistmiseks, tööhõive suurendamiseks ja elatustaseme tõstmiseks avaliku sektori kulutusi suurendamata;

| B. | arvestades, et ühine kaubanduspoliitika on pärast Lissaboni lepingu jõustumist 2009. aasta detsembris väga palju muutunud; arvestades, et kaubandus ei toimi muust eraldiseisva nähtusena, vaid see on seotud paljude teiste poliitikavaldkondadega, mis seda mõjutavad; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingute läbirääkimistes ei tohi piirduda vaid tariifide alandamisega, sest praegu on keerukaid probleeme õigusliku reguleerimise ja rahvusvaheliste standardite lähendamisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühine kaubanduspoliitika on pärast Lissaboni lepingu jõustumist 2009. aasta detsembris väga palju muutunud; arvestades, et kaubandus ei toimi muust eraldiseisva nähtusena, vaid see on seotud paljude teiste poliitikavaldkondadega, mis seda mõjutavad; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingute läbirääkimistes ei tohi piirduda vaid tariifide alandamisega, sest praegu on keerukaid probleeme õigusliku reguleerimise ja rahvusvaheliste standardite lähendamisega;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidus ei ole tõsiselt arutatud kulusid, mis on seotud vabakaubanduspoliitikaga (nt majandussektorite kohandamine: ettevõtete sulgemine, tootmissektori töökohtade kaotamine, tervete tööstussektorite üleviimine kolmandatesse riikidesse ja impordi suurenemine), ning analüüsitud vabakaubanduspoliitika kulusid-tulusid üldiselt; arvestades, et avameelse arutelu puudumine paneb eri sidusrühmi kahtlema ELi kaubanduspoliitika ja üldse kogu ELi poliitika loogikas ja suundumustes, samas kui avameelne dialoog hoiab ära sellise ebasoovitava tagajärje; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidus ei ole tõsiselt arutatud kulusid, mis on seotud vabakaubanduspoliitikaga (nt majandussektorite kohandamine: ettevõtete sulgemine, tootmissektori töökohtade kaotamine, tervete tööstussektorite üleviimine kolmandatesse riikidesse ja impordi suurenemine), ning analüüsitud vabakaubanduspoliitika kulusid-tulusid üldiselt; arvestades, et avameelse arutelu puudumine paneb eri sidusrühmi kahtlema ELi kaubanduspoliitika ja üldse kogu ELi poliitika loogikas ja suundumustes, samas kui avameelne dialoog hoiab ära sellise ebasoovitava tagajärje;

| D. | arvestades, et üldine peamiste tööstusharude liigne tootmisvõimsus ja sellest tulenev kaubanduse tasakaalustamatus on hakanud kahandama ELi äriühingute ja tööstussektorite usku ELi kaubanduspoliitika usaldusväärsusesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üldine peamiste tööstusharude liigne tootmisvõimsus ja sellest tulenev kaubanduse tasakaalustamatus on hakanud kahandama ELi äriühingute ja tööstussektorite usku ELi kaubanduspoliitika usaldusväärsusesse;

| E. | arvestades, et ajal, mil majanduskasv on väike, on väliskaubandus Euroopa majanduse taastamiseks äärmiselt oluline, kuna annab konkreetseid ja mõõdetavaid tulemusi ning aitab luua inimväärseid töökohti, jätkusuutlikku majanduskasvu ja võrdsust Euroopas ning väljaspool seda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ajal, mil majanduskasv on väike, on väliskaubandus Euroopa majanduse taastamiseks äärmiselt oluline, kuna annab konkreetseid ja mõõdetavaid tulemusi ning aitab luua inimväärseid töökohti, jätkusuutlikku majanduskasvu ja võrdsust Euroopas ning väljaspool seda;

| F. | arvestades, et uue põlvkonna kaubanduspoliitika peab reageerima inimeste muredele läbipaistvuse ja osaluse, heaolu ja töökohtade pärast, ettevõtjate ootustele üleilmse ja omavahel seotud majanduse suhtes, vajadusele võidelda vaesusega ja tagada kaubandusest saadava tulu võrdsem jaotumine ning tegelda uute küsimustega, nagu digitaalkaubandus ja VKEde keskne roll; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uue põlvkonna kaubanduspoliitika peab reageerima inimeste muredele läbipaistvuse ja osaluse, heaolu ja töökohtade pärast, ettevõtjate ootustele üleilmse ja omavahel seotud majanduse suhtes, vajadusele võidelda vaesusega ja tagada kaubandusest saadava tulu võrdsem jaotumine ning tegelda uute küsimustega, nagu digitaalkaubandus ja VKEde keskne roll;

| G. | arvestades, et käimasolevad kaubandusläbirääkimised on toonud ELi kaubanduspoliitika üldsuse tähelepanu keskpunkti, ning arvestades, et üha enam kodanikke tunneb huvi kaubanduspoliitika vastu ja on mures, et ühine kaubanduspoliitika võib kahjustada Euroopa ja siseriiklikke õigusnorme ja standardeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et käimasolevad kaubandusläbirääkimised on toonud ELi kaubanduspoliitika üldsuse tähelepanu keskpunkti, ning arvestades, et üha enam kodanikke tunneb huvi kaubanduspoliitika vastu ja on mures, et ühine kaubanduspoliitika võib kahjustada Euroopa ja siseriiklikke õigusnorme ja standardeid;

| H. | arvestades, et komisjon on andnud kindla lubaduse, et ühegi kaubanduslepinguga ei alandata regulatiivse kaitse taset ning kui kaitsetaset ka muudetakse, siis ainult selleks, et seda suurendada, ning alati jääb kaitstuks reguleerimisõigus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon on andnud kindla lubaduse, et ühegi kaubanduslepinguga ei alandata regulatiivse kaitse taset ning kui kaitsetaset ka muudetakse, siis ainult selleks, et seda suurendada, ning alati jääb kaitstuks reguleerimisõigus;

| I. | arvestades, et kaubanduslepingute õigusloomealane koostöö peab tagama tervise ja ohutuse kõige kõrgema kaitsetaseme vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 191 kehtestatud ettevaatusprintsiibile; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kaubanduslepingute õigusloomealane koostöö peab tagama tervise ja ohutuse kõige kõrgema kaitsetaseme vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 191 kehtestatud ettevaatusprintsiibile;

| J. | arvestades, et ELi kodanikud, ettevõtjad ja VKEd on avaldanud kahtlust, kas suured tööstusliidud ikka esindavad ELi kodanike, ELi ettevõtjate ja üldse Euroopa Liidu huve; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi kodanikud, ettevõtjad ja VKEd on avaldanud kahtlust, kas suured tööstusliidud ikka esindavad ELi kodanike, ELi ettevõtjate ja üldse Euroopa Liidu huve;

| K. | arvestades, et läbipaistvus eeldab, et ELi institutsioonid kontrollivad, kas ELi tööstussektorite nimel esitatud seisukohad kajastavad tegelikult ELi tööstussektori vaateid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et läbipaistvus eeldab, et ELi institutsioonid kontrollivad, kas ELi tööstussektorite nimel esitatud seisukohad kajastavad tegelikult ELi tööstussektori vaateid;

| L. | arvestades, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitikat tuleb toestada – ning mitte ainult kodanikele ja ettevõtetele tööhõive ja jõukuse loomise tagamisega, vaid ka keskkonna- ja sotsiaalsete õiguste kindlustamisega ning läbipaistvuse, osaluse ja vastutuse kõrgeima taseme tagamisega, pideva dialoogi pidamisega ettevõtjate, tarbijate, sotsiaalpartnerite, kõigi asjaomaste sidusrühmade ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning läbirääkimisteks selgete suuniste kindlaksmääramisega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitikat tuleb toestada – ning mitte ainult kodanikele ja ettevõtetele tööhõive ja jõukuse loomise tagamisega, vaid ka keskkonna- ja sotsiaalsete õiguste kindlustamisega ning läbipaistvuse, osaluse ja vastutuse kõrgeima taseme tagamisega, pideva dialoogi pidamisega ettevõtjate, tarbijate, sotsiaalpartnerite, kõigi asjaomaste sidusrühmade ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning läbirääkimisteks selgete suuniste kindlaksmääramisega;

| M. | arvestades, et päritolureeglid määravad kindlaks kaubanduse liberaliseerimise tegeliku ulatuse, sest nendega määratakse kindlaks, millised kaubad kuuluvad vabakaubanduslepingute alla, ent sageli jäävad need välja avalikest kaubanduspoliitika aruteludest ning neid ei ole seni Euroopa Parlamendis analüüsitud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et päritolureeglid määravad kindlaks kaubanduse liberaliseerimise tegeliku ulatuse, sest nendega määratakse kindlaks, millised kaubad kuuluvad vabakaubanduslepingute alla, ent sageli jäävad need välja avalikest kaubanduspoliitika aruteludest ning neid ei ole seni Euroopa Parlamendis analüüsitud;

| N. | arvestades, et Euroopa Liit peab oma kaubanduspoliitikas ja kaubanduspoliitika läbirääkimistes arvesse võtma teatavate sektorite, eriti põllumajandussektori tundlikkust turgude avamise suhtes; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liit peab oma kaubanduspoliitikas ja kaubanduspoliitika läbirääkimistes arvesse võtma teatavate sektorite, eriti põllumajandussektori tundlikkust turgude avamise suhtes;

| O. | arvestades, et 2050. aastaks annab 28 liikmesriigiga EL hinnanguliselt üksnes 15 % kogu maailma SKPst (2013. aastal 23,7 %), ning arvestades, et 2015. aastast toimub 90 % maailma majanduskasvust väljaspool ELi ja tärkava turumajandusega riikide majanduskasv on märkimisväärselt aeglustunud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2050. aastaks annab 28 liikmesriigiga EL hinnanguliselt üksnes 15 % kogu maailma SKPst (2013. aastal 23,7 %), ning arvestades, et 2015. aastast toimub 90 % maailma majanduskasvust väljaspool ELi ja tärkava turumajandusega riikide majanduskasv on märkimisväärselt aeglustunud;

| P. | arvestades, et praegu on EL maailma kõige suurem kaubandusblokk, kes kontrollib kolmandikku kogu maailma kaubandusest, kuid arvestades, et 2020. aastaks on tema osakaal hinnanguliselt ligikaudu 26 %; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et praegu on EL maailma kõige suurem kaubandusblokk, kes kontrollib kolmandikku kogu maailma kaubandusest, kuid arvestades, et 2020. aastaks on tema osakaal hinnanguliselt ligikaudu 26 %;

| Q. | arvestades, et ELi positsiooni maailmakaubanduses kahjustavad ka teised muutuvad tegurid, nagu demograafilised suundumused; arvestades, et ELi elanike osakaal maailma rahvastikus kahaneb – kui 2013. aastal oli see 7,1 %, siis 2060. aastal eeldatavasti 5,3 %; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi positsiooni maailmakaubanduses kahjustavad ka teised muutuvad tegurid, nagu demograafilised suundumused; arvestades, et ELi elanike osakaal maailma rahvastikus kahaneb – kui 2013. aastal oli see 7,1 %, siis 2060. aastal eeldatavasti 5,3 %;

| R. | arvestades, et tulevastes kaubanduslepingutes ja läbirääkimistes tuleks arvesse võtta ja järgida seisukohti, mis on esitatud Euroopa Parlamendi resolutsioonides kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) ning teenustekaubanduse lepingu kohta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tulevastes kaubanduslepingutes ja läbirääkimistes tuleks arvesse võtta ja järgida seisukohti, mis on esitatud Euroopa Parlamendi resolutsioonides kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) ning teenustekaubanduse lepingu kohta;

| S. | arvestades, et jõukuse loomisel kandub raskuskese ilmselgelt itta, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonda, kus Hiina on juba Jaapanist möödunud ning edestab 2025. aastaks tõenäoliselt ka USAd ja tõuseb maailma kõige suuremaks majandusjõuks; arvestades, et see näitab, et tärkava turumajandusega riigid ja arengumaad hakkavad järgi jõudma tööstusriikide rühmale ja saavutama väljakujunenud majanduse arengujärku; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et jõukuse loomisel kandub raskuskese ilmselgelt itta, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonda, kus Hiina on juba Jaapanist möödunud ning edestab 2025. aastaks tõenäoliselt ka USAd ja tõuseb maailma kõige suuremaks majandusjõuks; arvestades, et see näitab, et tärkava turumajandusega riigid ja arengumaad hakkavad järgi jõudma tööstusriikide rühmale ja saavutama väljakujunenud majanduse arengujärku;

| T. | arvestades, et piiriülesed kapitali-, kauba-, teenuste- ja andmevood andsid 2014. aastal maailmamajandusse täiendavalt 7,8 triljonit USA dollarit, kusjuures üksnes andmevoogude lisaväärtus moodustab sellest summast 2,8 triljonit USA dollarit, mis on enam kui kaubavahetuse 2,7 triljonit USA dollarit; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et piiriülesed kapitali-, kauba-, teenuste- ja andmevood andsid 2014. aastal maailmamajandusse täiendavalt 7,8 triljonit USA dollarit, kusjuures üksnes andmevoogude lisaväärtus moodustab sellest summast 2,8 triljonit USA dollarit, mis on enam kui kaubavahetuse 2,7 triljonit USA dollarit;

Kiirem kohanemine maailmakaubanduse kiirete arengusuundumustega

| 1. | peab tervitatavaks komisjoni uut strateegiat „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ ja eriti uut keskendumist sellistele aspektidele nagu tarneahela vastutustundlik haldamine, ülemaailmne digitaalne turg, kauplemine digitaalkaupade ja -teenustega, õiglane ja eetiline kaubandus ning kaubanduse liberaliseerimise sotsiaalne hind; usub kindalt, et tulevases kaubanduspoliitikas tuleb võidelda protektsionismi vormidega, sealhulgas tarbetute mittetariifsete kaubandustõkete vähendamisega, ja tagama eriti VKEdele uued turule juurdepääsuvõimalused; tuletab meelde, et kaubanduse liberaliseerimine peab toimuma nõuetekohaselt, et tagada säästev areng; peab kahetsusväärseks komisjoni aeglust uue strateegia väljatöötamisel, pidades silmas, et Euroopa Parlament nõudis kaubandusstrateegia keskpika ja pika perspektiivi läbivaatamist juba 2012. aasta suveks; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks komisjoni uut strateegiat „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ ja eriti uut keskendumist sellistele aspektidele nagu tarneahela vastutustundlik haldamine, ülemaailmne digitaalne turg, kauplemine digitaalkaupade ja -teenustega, õiglane ja eetiline kaubandus ning kaubanduse liberaliseerimise sotsiaalne hind; usub kindalt, et tulevases kaubanduspoliitikas tuleb võidelda protektsionismi vormidega, sealhulgas tarbetute mittetariifsete kaubandustõkete vähendamisega, ja tagama eriti VKEdele uued turule juurdepääsuvõimalused; tuletab meelde, et kaubanduse liberaliseerimine peab toimuma nõuetekohaselt, et tagada säästev areng; peab kahetsusväärseks komisjoni aeglust uue strateegia väljatöötamisel, pidades silmas, et Euroopa Parlament nõudis kaubandusstrateegia keskpika ja pika perspektiivi läbivaatamist juba 2012. aasta suveks;

| 2. | on kindlalt seisukohal, et kuigi teenused moodustavad üle 70 % ELi SKPst ja selles luuakse 90 % tulevastest töökohtadest, on ELi töötlev tööstus Euroopa taasindustrialiseerimise oluline osa ning seepärast peaks strateegias enam keskenduma töötleva tööstuse rollile ühises kaubanduspoliitikas; nõuab, et komisjon tagaks koostöös kaubanduspartneritega selle, et nende turud oleksid rohkem avatud ELi äriühingutele, eriti transpordi, telekommunikatsiooni ja riigihangete vallas, kuna välismaistel äriühingutel on endiselt laialdane juurdepääs ELi siseturule; |
| --- | --- |

2.

on kindlalt seisukohal, et kuigi teenused moodustavad üle 70 % ELi SKPst ja selles luuakse 90 % tulevastest töökohtadest, on ELi töötlev tööstus Euroopa taasindustrialiseerimise oluline osa ning seepärast peaks strateegias enam keskenduma töötleva tööstuse rollile ühises kaubanduspoliitikas; nõuab, et komisjon tagaks koostöös kaubanduspartneritega selle, et nende turud oleksid rohkem avatud ELi äriühingutele, eriti transpordi, telekommunikatsiooni ja riigihangete vallas, kuna välismaistel äriühingutel on endiselt laialdane juurdepääs ELi siseturule;

| 3. | tõdeb, et ELi kaubanduspoliitikal on Euroopa jaoks äärmiselt suur geopoliitiline ja majanduslik tähtsus globaliseerumise suunamisel, rahvusvaheliste standardite tugevdamisel ja välisturgudele juurdepääsu suurendamisel; märgib, et kui me praegu ei tegutse, määravad teised kindlaks rahvusvahelised õigusnormid; rõhutab, et võttes arvesse ELi positsiooni maailma suurima majandusjõuna, on jätkusuutlik ja vastutustundlik kaubandus tema kõige tõhusam poliitikavahend Euroopa huvide, investeeringute ja äritegevuse toetamiseks ning Euroopa väärtuste edendamiseks välisriikides ning majanduskasvu ja investeeringute soodustamiseks ning töökohtade loomiseks liidus; toetab komisjoni eesmärki tugevdada sünergiaid kaubandus- ja siseturupoliitika vahel ning soovitab seada nende poliitikavaldkondade raames prioriteediks meetmed, mille eesmärk on luua töökohti; |
| --- | --- |

3.

tõdeb, et ELi kaubanduspoliitikal on Euroopa jaoks äärmiselt suur geopoliitiline ja majanduslik tähtsus globaliseerumise suunamisel, rahvusvaheliste standardite tugevdamisel ja välisturgudele juurdepääsu suurendamisel; märgib, et kui me praegu ei tegutse, määravad teised kindlaks rahvusvahelised õigusnormid; rõhutab, et võttes arvesse ELi positsiooni maailma suurima majandusjõuna, on jätkusuutlik ja vastutustundlik kaubandus tema kõige tõhusam poliitikavahend Euroopa huvide, investeeringute ja äritegevuse toetamiseks ning Euroopa väärtuste edendamiseks välisriikides ning majanduskasvu ja investeeringute soodustamiseks ning töökohtade loomiseks liidus; toetab komisjoni eesmärki tugevdada sünergiaid kaubandus- ja siseturupoliitika vahel ning soovitab seada nende poliitikavaldkondade raames prioriteediks meetmed, mille eesmärk on luua töökohti;

| 4. | väljendab heameelt komisjoni lubaduse üle, et ühegi kaubanduslepinguga Euroopa tarbijakaitsestandardeid ei langetata, sh digipöörde kontekstis; rõhutab, et parlament jälgib jätkuvalt pingsalt, et seda lubadust võetakse käimasolevate läbirääkimiste käigus arvesse; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt komisjoni lubaduse üle, et ühegi kaubanduslepinguga Euroopa tarbijakaitsestandardeid ei langetata, sh digipöörde kontekstis; rõhutab, et parlament jälgib jätkuvalt pingsalt, et seda lubadust võetakse käimasolevate läbirääkimiste käigus arvesse;

| 5. | rõhutab seost ühtse turu ja ELi kaubanduspoliitika vahel, mis peaksid olema täielikult kooskõlas teineteisega ning liidu teiste laiemate poliitikavaldkondade ja väärtustega; on seisukohal, et tõhusatel, läbipaistvatel ja tugevatel ülemaailmsetel eeskirjadel põhinev avatud ja vastutustundlik ülemaailmne vabakaubandus on erakordselt oluline ühtse turu potentsiaali täielikuks ära kasutamiseks, toimides, kasvades ja töötades kodanike, tarbijate ja ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vastastikuseks hüvanguks; tuletab meelde, et kaubanduse avamine toob kaasa suurema tootlikkuse, aitab tugevdada välist konkurentsivõimet, toetab ühtsel turul juba peaaegu igat seitsmendat töökohta ning toob samuti kaasa märkimisväärse kasu tarbijatele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab seost ühtse turu ja ELi kaubanduspoliitika vahel, mis peaksid olema täielikult kooskõlas teineteisega ning liidu teiste laiemate poliitikavaldkondade ja väärtustega; on seisukohal, et tõhusatel, läbipaistvatel ja tugevatel ülemaailmsetel eeskirjadel põhinev avatud ja vastutustundlik ülemaailmne vabakaubandus on erakordselt oluline ühtse turu potentsiaali täielikuks ära kasutamiseks, toimides, kasvades ja töötades kodanike, tarbijate ja ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vastastikuseks hüvanguks; tuletab meelde, et kaubanduse avamine toob kaasa suurema tootlikkuse, aitab tugevdada välist konkurentsivõimet, toetab ühtsel turul juba peaaegu igat seitsmendat töökohta ning toob samuti kaasa märkimisväärse kasu tarbijatele;

| 6. | palub komisjonil oma kaubandus- ja investeerimisstrateegiat korrapäraselt ajakohastada ning teha alates 2017. aastast Euroopa Parlamendile iga kahe aasta tagant esitatavad üksikasjalikud rakendusaruanded avalikuks, et tagada antud lubaduste täitmine; palub komisjonil lisada nendesse aruannetesse teabe käimasolevatel kaubandusläbirääkimistel tehtud edusammude ja kehtivate kaubanduslepingute elluviimise kohta; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil oma kaubandus- ja investeerimisstrateegiat korrapäraselt ajakohastada ning teha alates 2017. aastast Euroopa Parlamendile iga kahe aasta tagant esitatavad üksikasjalikud rakendusaruanded avalikuks, et tagada antud lubaduste täitmine; palub komisjonil lisada nendesse aruannetesse teabe käimasolevatel kaubandusläbirääkimistel tehtud edusammude ja kehtivate kaubanduslepingute elluviimise kohta;

| 7. | nõuab, et komisjon kiirendaks oma menetlusi, et läbiräägitavad kaubanduslepingud jõuaksid parlamenti lühema aja jooksul, mis võimaldaks neid ajutiselt kohaldama hakata või kiiremini jõustada; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et komisjon kiirendaks oma menetlusi, et läbiräägitavad kaubanduslepingud jõuaksid parlamenti lühema aja jooksul, mis võimaldaks neid ajutiselt kohaldama hakata või kiiremini jõustada;

Läbipaistev kaubanduspoliitika ja kodanikele suurema sõnaõiguse andmine

| 8. | peab kiiduväärseks komisjoni tegevuse suuremat läbipaistvust ja avatust kaubandusläbirääkimiste kõikides etappides ning toetab komisjoni TTIP läbipaistvusalgatust; võtab teadmiseks, et pärast parlamendi paljusid nõudmisi on komisjon lõpuks parandanud läbirääkimiste läbipaistvust seeläbi, et andis kõikidele Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide liikmetele juurdepääsu salastatud läbirääkimisdokumentidele ning edastas sidusrühmadele rohkem teavet; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi liikmete laiendatud juurdepääs TTIP läbirääkimisi puudutavale salastatud teabele on tugevdanud parlamentaarset kontrolli, võimaldades Euroopa Parlamendil täita veelgi paremini ühisest kaubanduspoliitikast tulenevaid kohustusi; nõuab seepärast komisjoni läbipaistvusalgatuse laiendamist, et täielik läbipaistvus ja avalik kontroll oleksid võimalikud kõigi käimasolevate ja edasiste kaubandusläbirääkimiste puhul ning konsulteeritaks partnerriikidega, et ergutada kõrgeimate läbipaistvusnormide kohaldamist eesmärgiga tagada protsessi vastastikkus, mille puhul ei satuks ohtu ELi läbirääkimispositsioon ning läbirääkimistel jõutaks kokkuleppele suunisdokumentides soovitud läbipaistvuse tasemel; rõhutab, et sobiv läbipaistvus võib suurendada üldist toetust eeskirjadepõhisele kaubandusele; |
| --- | --- |

8.

peab kiiduväärseks komisjoni tegevuse suuremat läbipaistvust ja avatust kaubandusläbirääkimiste kõikides etappides ning toetab komisjoni TTIP läbipaistvusalgatust; võtab teadmiseks, et pärast parlamendi paljusid nõudmisi on komisjon lõpuks parandanud läbirääkimiste läbipaistvust seeläbi, et andis kõikidele Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide liikmetele juurdepääsu salastatud läbirääkimisdokumentidele ning edastas sidusrühmadele rohkem teavet; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi liikmete laiendatud juurdepääs TTIP läbirääkimisi puudutavale salastatud teabele on tugevdanud parlamentaarset kontrolli, võimaldades Euroopa Parlamendil täita veelgi paremini ühisest kaubanduspoliitikast tulenevaid kohustusi; nõuab seepärast komisjoni läbipaistvusalgatuse laiendamist, et täielik läbipaistvus ja avalik kontroll oleksid võimalikud kõigi käimasolevate ja edasiste kaubandusläbirääkimiste puhul ning konsulteeritaks partnerriikidega, et ergutada kõrgeimate läbipaistvusnormide kohaldamist eesmärgiga tagada protsessi vastastikkus, mille puhul ei satuks ohtu ELi läbirääkimispositsioon ning läbirääkimistel jõutaks kokkuleppele suunisdokumentides soovitud läbipaistvuse tasemel; rõhutab, et sobiv läbipaistvus võib suurendada üldist toetust eeskirjadepõhisele kaubandusele;

| 9. | kutsub nõukogu avaldama viivitamata kõik vastuvõetud ja tulevased läbirääkimisvolitused; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu avaldama viivitamata kõik vastuvõetud ja tulevased läbirääkimisvolitused;

| 10. | palub komisjonil tagada kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite kindla ja tasakaalustatud kaasamise, muu hulgas asjakohaste avalike veebipõhiste konsultatsioonide ja teavituskampaaniate abil, et parandada ELi kaubanduspoliitika sisu ja orienteeruda kodanike õiguste kaitsele, millega suurendatakse selle legitiimsust; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil tagada kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite kindla ja tasakaalustatud kaasamise, muu hulgas asjakohaste avalike veebipõhiste konsultatsioonide ja teavituskampaaniate abil, et parandada ELi kaubanduspoliitika sisu ja orienteeruda kodanike õiguste kaitsele, millega suurendatakse selle legitiimsust;

| 11. | rõhutab, et praeguses kaubandusläbirääkimiste kohaldamisala üle peetavas arutelus peab õigusloomealase koostöö peamiseks ülesandeks jääma avalike huvide eest seismine; rõhutab, et seadusandjate tõhustatud koostöö peaks soodustama kaubandust ja investeerimist selle abil, et tehakse kindlaks tarbetud tehnilised kaubandustõkked, dubleeritud või liigne halduskoormus ja formaalsused, mis mõjutavad rohkem VKEsid, kuid samas ei tohi see kahjustada põhiliste standardite ja eeskirjadega seotud tehnilisi protseduure, säilitades Euroopa tervise-, ohutus-, tarbijakaitse-, töö-, sotsiaal- ja keskkonnaalaste õigusaktide standardid ja kultuurilise mitmekesisuse ning kaitstes täielikult ettevaatuse põhimõtet ning riigi, piirkonna ja kohalike ametiasutuste sõltumatut reguleerimispädevust; tuletab meelde, et vastavad mehhanismid peavad põhinema tõhustatud teabevahetusel ja paremal tehniliste standardite vastuvõtmisel ning tooma kaasa suurema lähenemise, kuid samas ei tohi need mingil juhul kahjustada või lükata edasi kaubanduspartnerite demokraatlikult legitiimset otsustusprotsessi; ergutab täiendavate rahvusvaheliste tehniliste standardite koostamist ja kasutamist mõjuhinnangute alusel ning igasuguseid jõupingutusi meie kaubanduspartnerite täielikuks kaasamiseks rahvusvahelistesse standardiorganisatsioonidesse; ei ole siiski arvamusel, et ühise rahvusvahelise standardi puudumine peaks takistama samaväärsuse vastastikust tunnustamist, kui see on asjakohane, ega ühiste Atlandi-üleste tehniliste standardite nimel töötamist; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et praeguses kaubandusläbirääkimiste kohaldamisala üle peetavas arutelus peab õigusloomealase koostöö peamiseks ülesandeks jääma avalike huvide eest seismine; rõhutab, et seadusandjate tõhustatud koostöö peaks soodustama kaubandust ja investeerimist selle abil, et tehakse kindlaks tarbetud tehnilised kaubandustõkked, dubleeritud või liigne halduskoormus ja formaalsused, mis mõjutavad rohkem VKEsid, kuid samas ei tohi see kahjustada põhiliste standardite ja eeskirjadega seotud tehnilisi protseduure, säilitades Euroopa tervise-, ohutus-, tarbijakaitse-, töö-, sotsiaal- ja keskkonnaalaste õigusaktide standardid ja kultuurilise mitmekesisuse ning kaitstes täielikult ettevaatuse põhimõtet ning riigi, piirkonna ja kohalike ametiasutuste sõltumatut reguleerimispädevust; tuletab meelde, et vastavad mehhanismid peavad põhinema tõhustatud teabevahetusel ja paremal tehniliste standardite vastuvõtmisel ning tooma kaasa suurema lähenemise, kuid samas ei tohi need mingil juhul kahjustada või lükata edasi kaubanduspartnerite demokraatlikult legitiimset otsustusprotsessi; ergutab täiendavate rahvusvaheliste tehniliste standardite koostamist ja kasutamist mõjuhinnangute alusel ning igasuguseid jõupingutusi meie kaubanduspartnerite täielikuks kaasamiseks rahvusvahelistesse standardiorganisatsioonidesse; ei ole siiski arvamusel, et ühise rahvusvahelise standardi puudumine peaks takistama samaväärsuse vastastikust tunnustamist, kui see on asjakohane, ega ühiste Atlandi-üleste tehniliste standardite nimel töötamist;

| 12. | palub läbipaistvuse tagamiseks ja ELi kaubandushuvide kaitsmiseks komisjonil tööstussektoriga kaubandusalgatuste üle konsulteerimisel tagada, et ELi ühendused esindaksid tegelikult ELi kaubandushuve, kajastades liikmesriikide tööstussektori tegelikke huve; rõhutab, et võimaluse korral tuleks ELi institutsioonidel avaldada dokumendid, sest läbipaistvus on oluline, et tagada üldsuse toetus ühisele kaubanduspoliitikale; palub komisjonil rakendada Euroopa Ombudsmani 2015. aasta juuli soovitusi eelkõige läbirääkimistega seotud dokumentidele juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

12.

palub läbipaistvuse tagamiseks ja ELi kaubandushuvide kaitsmiseks komisjonil tööstussektoriga kaubandusalgatuste üle konsulteerimisel tagada, et ELi ühendused esindaksid tegelikult ELi kaubandushuve, kajastades liikmesriikide tööstussektori tegelikke huve; rõhutab, et võimaluse korral tuleks ELi institutsioonidel avaldada dokumendid, sest läbipaistvus on oluline, et tagada üldsuse toetus ühisele kaubanduspoliitikale; palub komisjonil rakendada Euroopa Ombudsmani 2015. aasta juuli soovitusi eelkõige läbirääkimistega seotud dokumentidele juurdepääsu osas;

ELi kaubanduseesmärkide ja muude arengut toetava kaubandusega seotud välispoliitika aspektide suurem sidusus

| 13. | tuletab meelde, et ühist kaubanduspoliitikat rakendatakse ELi lepingu artiklis 21 ja ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkide raamistikus ning see peaks edendama ELi kaitstavaid väärtusi, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2; tuletab meelde, et tuleb tagada välispoliitika ja välismõõtmega sisepoliitika valdkondade sidusus; rõhutab, et ELil lasub õiguslik kohustus austada inimõigusi ning ühtlasi peaks EL toetama kaubanduspartnerite majanduse, ühiskonna ja keskkonna jätkusuutlikku arengut; on seisukohal, et EL on kohustatud tegema kõiki vajalikke jõupingutusi, et näha ette ja hoida ära ühise kaubanduspoliitika võimalikku ebasoodsat mõju ning tegelda sellega, viies korrapäraselt läbi inimõiguste ja jätkusuutlikkuse kohta eel- ja järelhindamisi ning vaadates seejärel vajaduse korral läbi kaubanduslepingud; tuletab meelde, et üksnes õiglane ja nõuetekohaselt reguleeritud kaubandus, mille puhul juhindutakse säästva arengu eesmärkidest, võib vähendada ebavõrdsust ja soodustada arengut; rõhutab, et säästva arengu eesmärgid hõlmavad mitut kaubandusega seotud eesmärki paljudes poliitikavaldkondades, kusjuures üks konkreetsemaid eesmärke on arenguriikide ekspordi suurendamine, et kahekordistada 2020. aastaks vähim arenenud riikide osakaalu ülemaailmses ekspordis; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et ühist kaubanduspoliitikat rakendatakse ELi lepingu artiklis 21 ja ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkide raamistikus ning see peaks edendama ELi kaitstavaid väärtusi, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2; tuletab meelde, et tuleb tagada välispoliitika ja välismõõtmega sisepoliitika valdkondade sidusus; rõhutab, et ELil lasub õiguslik kohustus austada inimõigusi ning ühtlasi peaks EL toetama kaubanduspartnerite majanduse, ühiskonna ja keskkonna jätkusuutlikku arengut; on seisukohal, et EL on kohustatud tegema kõiki vajalikke jõupingutusi, et näha ette ja hoida ära ühise kaubanduspoliitika võimalikku ebasoodsat mõju ning tegelda sellega, viies korrapäraselt läbi inimõiguste ja jätkusuutlikkuse kohta eel- ja järelhindamisi ning vaadates seejärel vajaduse korral läbi kaubanduslepingud; tuletab meelde, et üksnes õiglane ja nõuetekohaselt reguleeritud kaubandus, mille puhul juhindutakse säästva arengu eesmärkidest, võib vähendada ebavõrdsust ja soodustada arengut; rõhutab, et säästva arengu eesmärgid hõlmavad mitut kaubandusega seotud eesmärki paljudes poliitikavaldkondades, kusjuures üks konkreetsemaid eesmärke on arenguriikide ekspordi suurendamine, et kahekordistada 2020. aastaks vähim arenenud riikide osakaalu ülemaailmses ekspordis;

| 14. | tunneb heameelt, et Maailmapanga andmetel on aastast 1990 väga palju vähenenud absoluutses vaesuses elavate inimeste arv; märgib siiski, et rohkem on vaja teha avaliku ja erasektori investeeringute ergutamiseks vähim arenenud riikidesse, et seal oleks institutsioonide ja infrastruktuuriraamistik, mis võimaldab neil paremini ära kasutada kaubanduse pakutavaid võimalusi ja aitab majandust mitmekesistada ja integreeruda ülemaailmsesse väärtuseahelasse, mis võimaldab spetsialiseeruda suurema lisaväärtusega toodetele; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt, et Maailmapanga andmetel on aastast 1990 väga palju vähenenud absoluutses vaesuses elavate inimeste arv; märgib siiski, et rohkem on vaja teha avaliku ja erasektori investeeringute ergutamiseks vähim arenenud riikidesse, et seal oleks institutsioonide ja infrastruktuuriraamistik, mis võimaldab neil paremini ära kasutada kaubanduse pakutavaid võimalusi ja aitab majandust mitmekesistada ja integreeruda ülemaailmsesse väärtuseahelasse, mis võimaldab spetsialiseeruda suurema lisaväärtusega toodetele;

| 15. | võtab teadmiseks komisjoni lubadused tugevdada kaubandus- ja investeerimislepingute abil säästvat arengut ja edendada inimõigusi ning töö- ja sotsiaalstandardeid ja keskkonnasäästlikkust kõikjal maailmas, kuid nõuab sihikindlate jõupingutuste tegemist vastavate peatükkide praktiliseks rakendamiseks ja jõustamiseks; on komisjoniga nõus, et ELil lasub eriline vastutus liidu kaubanduspoliitika mõju eest arengumaadele ja vähim arenenud riikidele; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks komisjoni lubadused tugevdada kaubandus- ja investeerimislepingute abil säästvat arengut ja edendada inimõigusi ning töö- ja sotsiaalstandardeid ja keskkonnasäästlikkust kõikjal maailmas, kuid nõuab sihikindlate jõupingutuste tegemist vastavate peatükkide praktiliseks rakendamiseks ja jõustamiseks; on komisjoniga nõus, et ELil lasub eriline vastutus liidu kaubanduspoliitika mõju eest arengumaadele ja vähim arenenud riikidele;

| 16. | peab rännet üheks ELi 21. sajandi suurimaks väljakutseks; toonitab, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika sidususe tagamine on rände põhjustega tegelemise seisukohast otsustav; peab kahetsusväärseks, et seda ei ole strateegias „Kaubandus kõigile“ piisavalt arvesse võetud; |
| --- | --- |

16.

peab rännet üheks ELi 21. sajandi suurimaks väljakutseks; toonitab, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika sidususe tagamine on rände põhjustega tegelemise seisukohast otsustav; peab kahetsusväärseks, et seda ei ole strateegias „Kaubandus kõigile“ piisavalt arvesse võetud;

| 17. | on seisukohal, et põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade eesmärk, eriti majanduskriisis partnerriikides, peab olema eelkõige tavainimeste elutingimuste tuntav ja jätkusuutlik paranemine; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade eesmärk, eriti majanduskriisis partnerriikides, peab olema eelkõige tavainimeste elutingimuste tuntav ja jätkusuutlik paranemine;

| 18. | rõhutab, et inimõiguste sätted, sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ning tööõiguse alased kohustused, mis põhinevad ILO põhilistel konventsioonidel ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetel, sealhulgas OECD põhimõtetel hargmaiste ettevõtjate kohta ning ettevõtlust ja inimõigusi käsitlevatel ÜRO põhimõtetel, peaksid olema siduvad ja peavad moodustama ELi kaubanduslepingute olulise osa jõustatavate kohustuste näol; palub, et komisjon lisaks kõikidesse ELi kaubandus- ja investeerimislepingutesse säästva arengu peatükid; on seisukohal, et säästva arengu sätete siduvaks muutmisel on vaja kasutada kolmeastmelist lähenemisviisi, mis hõlmab konsulteerimist valitsustega, riiklike nõuanderühmadega ja eksperdirühmadega, millesse on kaasatud ILO, ning viimase võimalusena lepingus sätestatud üldist vaidluste lahendamise mehhanismi koos võimalusega kohaldada rahalisi karistusi; juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ei piirdu kaubanduse ja säästva arengu peatükiga, vaid need peavad kehtima kaubanduslepingute kõikide osade suhtes; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et inimõiguste sätted, sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ning tööõiguse alased kohustused, mis põhinevad ILO põhilistel konventsioonidel ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetel, sealhulgas OECD põhimõtetel hargmaiste ettevõtjate kohta ning ettevõtlust ja inimõigusi käsitlevatel ÜRO põhimõtetel, peaksid olema siduvad ja peavad moodustama ELi kaubanduslepingute olulise osa jõustatavate kohustuste näol; palub, et komisjon lisaks kõikidesse ELi kaubandus- ja investeerimislepingutesse säästva arengu peatükid; on seisukohal, et säästva arengu sätete siduvaks muutmisel on vaja kasutada kolmeastmelist lähenemisviisi, mis hõlmab konsulteerimist valitsustega, riiklike nõuanderühmadega ja eksperdirühmadega, millesse on kaasatud ILO, ning viimase võimalusena lepingus sätestatud üldist vaidluste lahendamise mehhanismi koos võimalusega kohaldada rahalisi karistusi; juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ei piirdu kaubanduse ja säästva arengu peatükiga, vaid need peavad kehtima kaubanduslepingute kõikide osade suhtes;

| 19. | toonitab, kui oluline on kaubanduslepingute puhul tõhus kaitsemehhanism; nõuab samal ajal tõhusa jõustamismehhanismi lisamist töö- ja keskkonnaõiguse jaoks, mille puhul inimõiguste klausel ei kehti; palub komisjonil näha ette struktureeritud ja depolitiseeritud protsessi, mille käigus tuleb alustada selgetel kriteeriumidel põhinevat konsulteerimist kaubanduse ja säästva arengu peatüki kohustuste rikkumises kahtlustatava osapoolega; |
| --- | --- |

19.

toonitab, kui oluline on kaubanduslepingute puhul tõhus kaitsemehhanism; nõuab samal ajal tõhusa jõustamismehhanismi lisamist töö- ja keskkonnaõiguse jaoks, mille puhul inimõiguste klausel ei kehti; palub komisjonil näha ette struktureeritud ja depolitiseeritud protsessi, mille käigus tuleb alustada selgetel kriteeriumidel põhinevat konsulteerimist kaubanduse ja säästva arengu peatüki kohustuste rikkumises kahtlustatava osapoolega;

| 20. | toob esile kodanikuühiskonna osalemise vabakaubanduslepingutes ja võimaluse kasutada kodanikühiskonna osalemise soodustamiseks moodsamaid vahendeid; |
| --- | --- |

20.

toob esile kodanikuühiskonna osalemise vabakaubanduslepingutes ja võimaluse kasutada kodanikühiskonna osalemise soodustamiseks moodsamaid vahendeid;

| 21. | kordab, et oluline on järgida Euroopa ja rahvusvahelisi relvakaubanduse eeskirju, eelkõige ÜRO relvakaubanduslepingut ja ELi relvaekspordi toimimisjuhendit; rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika on majandusdiplomaatia vahend, mis võib ühtlasi toetada terrorismi algpõhjuste kõrvaldamist; rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika oluline osa on ka ekspordikontrolli tõhus õiguslik reguleerimine; palub sellega seoses komisjonil ajakohastada kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli käsitlevaid ELi õigusakte, et järgida ELi strateegilisi eesmärke ja universaalseid väärtusi; |
| --- | --- |

21.

kordab, et oluline on järgida Euroopa ja rahvusvahelisi relvakaubanduse eeskirju, eelkõige ÜRO relvakaubanduslepingut ja ELi relvaekspordi toimimisjuhendit; rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika on majandusdiplomaatia vahend, mis võib ühtlasi toetada terrorismi algpõhjuste kõrvaldamist; rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika oluline osa on ka ekspordikontrolli tõhus õiguslik reguleerimine; palub sellega seoses komisjonil ajakohastada kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli käsitlevaid ELi õigusakte, et järgida ELi strateegilisi eesmärke ja universaalseid väärtusi;

| 22. | tuletab meelde, et ILO hinnangul on maailmas 865 miljonit naist, kes võiksid majanduskasvu saavutamisele jõulisemalt kaasa aidata, kui neid rohkem toetada; märgib, et naistele kuuluvatel ettevõtetel võiks olla konkurentsivõime tõstmisel, ettevõtluse kiirendamisel ja majanduskasvu säilitamisel suurem roll; leiab, et kaubanduspoliitika sooline mõju võib olla majanduse eri sektorites erinev ning vaja on rohkem andmeid sooaspekti ja kaubanduse kohta; võtab teadmiseks, et komisjon ei ole oma teatises „Kaubandus kõigile“ käsitlenud kaubanduslepingute soolist mõõdet; palub komisjonil teha suuremaid jõupingutusi, et kasutada kaubandusläbirääkimisi soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja selle tagamiseks, et kaubanduse liberaliseerimisega kaasnevatest hüvedest saaksid kasu nii naised kui ka mehed ning et neid kaitstakse võimaliku ebasoodsa mõju eest; usub seepärast, et komisjon peaks tagama sooaspekti horisontaalse lisamise kõikidesse edasistesse kaubanduslepingutesse ning komisjon peaks jälgima kehtivate kaubanduslepingute soolist mõju; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et ILO hinnangul on maailmas 865 miljonit naist, kes võiksid majanduskasvu saavutamisele jõulisemalt kaasa aidata, kui neid rohkem toetada; märgib, et naistele kuuluvatel ettevõtetel võiks olla konkurentsivõime tõstmisel, ettevõtluse kiirendamisel ja majanduskasvu säilitamisel suurem roll; leiab, et kaubanduspoliitika sooline mõju võib olla majanduse eri sektorites erinev ning vaja on rohkem andmeid sooaspekti ja kaubanduse kohta; võtab teadmiseks, et komisjon ei ole oma teatises „Kaubandus kõigile“ käsitlenud kaubanduslepingute soolist mõõdet; palub komisjonil teha suuremaid jõupingutusi, et kasutada kaubandusläbirääkimisi soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja selle tagamiseks, et kaubanduse liberaliseerimisega kaasnevatest hüvedest saaksid kasu nii naised kui ka mehed ning et neid kaitstakse võimaliku ebasoodsa mõju eest; usub seepärast, et komisjon peaks tagama sooaspekti horisontaalse lisamise kõikidesse edasistesse kaubanduslepingutesse ning komisjon peaks jälgima kehtivate kaubanduslepingute soolist mõju;

| 23. | tunneb heameelt komisjoni teate üle, et ta kavatseb koostada üldise soodustuste süsteemi vahekokkuvõtte, hinnates eeskätt võimalust laiendada soodustusi teenustele süsteemi raames; rõhutab samas, et üldine soodustuste süsteem, sealhulgas algatus „Kõik peale relvade“ ning säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriv erikord on vahendid, millega tagada põhiväärtuste kaitse ning mida on vaja tõhusalt rakendada ja kontrollida; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt komisjoni teate üle, et ta kavatseb koostada üldise soodustuste süsteemi vahekokkuvõtte, hinnates eeskätt võimalust laiendada soodustusi teenustele süsteemi raames; rõhutab samas, et üldine soodustuste süsteem, sealhulgas algatus „Kõik peale relvade“ ning säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriv erikord on vahendid, millega tagada põhiväärtuste kaitse ning mida on vaja tõhusalt rakendada ja kontrollida;

Ülemaailmsete väärtusahelate läbipaistvus ning põhiväärtuste ja -standardite austamine kogu maailmas

| 24. | võtab teadmiseks, et maailma tootmissüsteemi rahvusvahelistumine on aidanud kaasa majandusarengu uute võimaluste tekkimisele ja tööhõivel põhineva lahenduse leidmisele sadade miljonite inimeste vaesusest pääsemiseks; tuletab meelde, et ILO hinnangul on maailmas ligikaudu 780 miljonit töötavat naist ja meest, kes ei teeni piisavalt, et vaesusest pääseda; rõhutab, et ülemaailmse väärtusahela laienemine on loonud töökohti, kuid teravaks probleemiks on jäänud töötajate liiga pika tööaja ja vastuvõetamatute tingimuste eest kaitsmiseks mõeldud kehtivate tööõigust reguleerivate seaduste ja tööohutusnormide vähene jõustamine tarnivates riikide; toonitab, et ülemaailmse väärtusahela levik on samuti põhjustanud selle, et mõned tarnijafirmad eiravad tööõigust, viivad oma majandustegevuse EList välja, sunnivad töötajaid töötama ohtlikes ja vastuvõetamatutes tingimustes, nõuavad kurnavalt pikki tööpäevi ega taga töötajatele põhiõigusi; tuletab meelde, et selliste tavadega muudetakse konkurents ebaõiglaseks nende tarnijate jaoks, kes järgivad tööõigust ning rahvusvahelisi töö- ja keskkonnastandardeid, ning valitsuste jaoks, kes tahavad parandada palga- ja elatustaset; palub komisjonil uurida ülemaailmse väärtusahela leviku mõju ja esitada tihedas koostöös ILO ja OECDga konkreetsed ettepanekud valitsevate tingimuste parandamiseks; rõhutab, et ELi edasine integratsioon ülemaailmsete väärtusahelate suunas peab juhinduma kahest põhimõttest – Euroopa sotsiaalse ja regulatiivse mudeli säilitamisest ning jätkusuutliku ja õiglase majanduskasvu ja töökohtade loomise tagamisest ja võimaldamisest nii ELi kui ka selle partnerite jaoks; märgib, et väärtusahelate globaliseerumine suurendab impordi osa sisemaises toodangus ja ekspordis, mille tulemusena suureneb oluliselt protektsionistlike meetmete kulukust; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks, et maailma tootmissüsteemi rahvusvahelistumine on aidanud kaasa majandusarengu uute võimaluste tekkimisele ja tööhõivel põhineva lahenduse leidmisele sadade miljonite inimeste vaesusest pääsemiseks; tuletab meelde, et ILO hinnangul on maailmas ligikaudu 780 miljonit töötavat naist ja meest, kes ei teeni piisavalt, et vaesusest pääseda; rõhutab, et ülemaailmse väärtusahela laienemine on loonud töökohti, kuid teravaks probleemiks on jäänud töötajate liiga pika tööaja ja vastuvõetamatute tingimuste eest kaitsmiseks mõeldud kehtivate tööõigust reguleerivate seaduste ja tööohutusnormide vähene jõustamine tarnivates riikide; toonitab, et ülemaailmse väärtusahela levik on samuti põhjustanud selle, et mõned tarnijafirmad eiravad tööõigust, viivad oma majandustegevuse EList välja, sunnivad töötajaid töötama ohtlikes ja vastuvõetamatutes tingimustes, nõuavad kurnavalt pikki tööpäevi ega taga töötajatele põhiõigusi; tuletab meelde, et selliste tavadega muudetakse konkurents ebaõiglaseks nende tarnijate jaoks, kes järgivad tööõigust ning rahvusvahelisi töö- ja keskkonnastandardeid, ning valitsuste jaoks, kes tahavad parandada palga- ja elatustaset; palub komisjonil uurida ülemaailmse väärtusahela leviku mõju ja esitada tihedas koostöös ILO ja OECDga konkreetsed ettepanekud valitsevate tingimuste parandamiseks; rõhutab, et ELi edasine integratsioon ülemaailmsete väärtusahelate suunas peab juhinduma kahest põhimõttest – Euroopa sotsiaalse ja regulatiivse mudeli säilitamisest ning jätkusuutliku ja õiglase majanduskasvu ja töökohtade loomise tagamisest ja võimaldamisest nii ELi kui ka selle partnerite jaoks; märgib, et väärtusahelate globaliseerumine suurendab impordi osa sisemaises toodangus ja ekspordis, mille tulemusena suureneb oluliselt protektsionistlike meetmete kulukust;

| 25. | on veendunud, et kaubanduspoliitika peab aitama tagada läbipaistva tootmisprotsessi terves väärtusahelas ning kooskõla keskkonna-, sotsiaal- ja ohutusalaste põhistandarditega; kutsub komisjoni edendama algatusi tarneahelate hoolsuskohustuse standardite vallas; peab kiiduväärseks komisjoni soovi teha ILO ja OECDga tihedat koostööd, et töötada välja ülemaailmne lähenemisviis töötingimuste parandamiseks eeskätt rõivasektoris; toonitab, et oluline on määrata kindlaks ja hinnata uusi valdkondlikke või geograafilisi võimalusi võtta kasutusele täiendavaid vastutustundlike tarneahelate alaseid algatusi; ootab komisjoni koostatavat teatist ettevõtja sotsiaalse vastutuse kohta; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et kaubanduspoliitika peab aitama tagada läbipaistva tootmisprotsessi terves väärtusahelas ning kooskõla keskkonna-, sotsiaal- ja ohutusalaste põhistandarditega; kutsub komisjoni edendama algatusi tarneahelate hoolsuskohustuse standardite vallas; peab kiiduväärseks komisjoni soovi teha ILO ja OECDga tihedat koostööd, et töötada välja ülemaailmne lähenemisviis töötingimuste parandamiseks eeskätt rõivasektoris; toonitab, et oluline on määrata kindlaks ja hinnata uusi valdkondlikke või geograafilisi võimalusi võtta kasutusele täiendavaid vastutustundlike tarneahelate alaseid algatusi; ootab komisjoni koostatavat teatist ettevõtja sotsiaalse vastutuse kohta;

| 26. | nõuab, et komisjon edendaks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) laiaulatusliku säästvat arengut käsitleva investeerimispoliitika raamistikku; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et komisjon edendaks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) laiaulatusliku säästvat arengut käsitleva investeerimispoliitika raamistikku;

| 27. | nõuab, et kaubandusabi ja tehniline abi keskenduks vaeste tootjate, mikroettevõtete, väikeste ettevõtete, ühistute ja naiste võimestamisele ning soolisele võrdõiguslikkusele, et suurendada nende kaubandusest saadavat tulu kohalikul ja piirkondlikul turul; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et kaubandusabi ja tehniline abi keskenduks vaeste tootjate, mikroettevõtete, väikeste ettevõtete, ühistute ja naiste võimestamisele ning soolisele võrdõiguslikkusele, et suurendada nende kaubandusest saadavat tulu kohalikul ja piirkondlikul turul;

| 28. | palub komisjonil töötada välja õigusakti, et keelata selliste kaupade import, mille tootmisel on kasutatud mis tahes sunniviisilise töö või nüüdisaegse orjapidamise vormi, ja samas tugevdama eetilistel põhjustel impordi ja tarneahela kontrolli; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil töötada välja õigusakti, et keelata selliste kaupade import, mille tootmisel on kasutatud mis tahes sunniviisilise töö või nüüdisaegse orjapidamise vormi, ja samas tugevdama eetilistel põhjustel impordi ja tarneahela kontrolli;

| 29. | rõhutab, et kõikide intellektuaalomandi õiguste parem kaitse ja tõhusam jõustamine on suurema ülemaailmsetesse väärtusahelatesse integreerumise jaoks olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kõikide intellektuaalomandi õiguste parem kaitse ja tõhusam jõustamine on suurema ülemaailmsetesse väärtusahelatesse integreerumise jaoks olulise tähtsusega;

| 30. | palub komisjonil toetada kõiki arengumaid, et nad kasutaksid täielikult ja tulemuslikult ära intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS-leping) võimaldatava paindlikkuse, mida tunnustati ja kinnitati 14. novembril 2001. aastal vastu võetud Doha deklaratsioonis TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta, et arenguriigid suudaksid riiklike rahvatervise programmide raames tagada hädavajalike ravimite kättesaadavuse taskukohaste hindadega; tuletab sellega seoses nõukogule meelde tema Doha deklaratsiooni kohast lubadust tagada, et komisjon kindlustab selge sõnaga ravimite kättesaadavuse, kui ta peab läbirääkimisi ravimitega seotud sätete üle arenguriikidega tulevikus sõlmitavate kahepoolsete ja piirkondlike kaubanduslepingute raames või kui arenguriigid hakkavad WTOsse astuma; tunneb heameelt, et komisjon toetab taotlust pikendada vähim arenenud riikide jaoks ravimitele intellektuaalomandiõigusi, kuid peab kahetsusväärseks WTO TRIPSi nõukogu lõplikku otsust anda pikendus ainult 17 aastaks; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil toetada kõiki arengumaid, et nad kasutaksid täielikult ja tulemuslikult ära intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS-leping) võimaldatava paindlikkuse, mida tunnustati ja kinnitati 14. novembril 2001. aastal vastu võetud Doha deklaratsioonis TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta, et arenguriigid suudaksid riiklike rahvatervise programmide raames tagada hädavajalike ravimite kättesaadavuse taskukohaste hindadega; tuletab sellega seoses nõukogule meelde tema Doha deklaratsiooni kohast lubadust tagada, et komisjon kindlustab selge sõnaga ravimite kättesaadavuse, kui ta peab läbirääkimisi ravimitega seotud sätete üle arenguriikidega tulevikus sõlmitavate kahepoolsete ja piirkondlike kaubanduslepingute raames või kui arenguriigid hakkavad WTOsse astuma; tunneb heameelt, et komisjon toetab taotlust pikendada vähim arenenud riikide jaoks ravimitele intellektuaalomandiõigusi, kuid peab kahetsusväärseks WTO TRIPSi nõukogu lõplikku otsust anda pikendus ainult 17 aastaks;

| 31. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon pööras oma teatises „Kaubandus kõikidele“ tähelepanu õiglasele kaubandusele, ning kutsub komisjoni täitma esmajärjekorras oma kohustuse kasutada olemasolevaid struktuure vabakaubanduslepingute rakendamiseks, et edendada ELi delegatsioonide abil õiglase kaubanduse tavasid kolmandate riikide väiketootjate jaoks ning arendada ELis selliste teavituskampaaniate läbiviimist nagu ELi õiglase ja eetilise kaubanduse linna auhinna väljaandmine; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon pööras oma teatises „Kaubandus kõikidele“ tähelepanu õiglasele kaubandusele, ning kutsub komisjoni täitma esmajärjekorras oma kohustuse kasutada olemasolevaid struktuure vabakaubanduslepingute rakendamiseks, et edendada ELi delegatsioonide abil õiglase kaubanduse tavasid kolmandate riikide väiketootjate jaoks ning arendada ELis selliste teavituskampaaniate läbiviimist nagu ELi õiglase ja eetilise kaubanduse linna auhinna väljaandmine;

| 32. | usub, et uued tehnoloogiad ja internet võimaldavad kasutada uusi vahendeid toodete jälgitavuse parandamiseks kogu tarneahelas; |
| --- | --- |

32.

usub, et uued tehnoloogiad ja internet võimaldavad kasutada uusi vahendeid toodete jälgitavuse parandamiseks kogu tarneahelas;

| 33. | juhib tähelepanu pangandusteenuste rollile kaubanduse ja investeeringute arendamisel; kutsub ELi üles toetama meetmeid, millega edendada pangandusteenustele juurdepääsu arenguriikides; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu pangandusteenuste rollile kaubanduse ja investeeringute arendamisel; kutsub ELi üles toetama meetmeid, millega edendada pangandusteenustele juurdepääsu arenguriikides;

| 34. | peab kiiduväärseks komisjoni teadet, et ta kavatseb kaasajastada päriolureegleid, sest need muutuvad üha suuremaks kaubandustõkkeks ülemaailmses väärtusahelas domineerivate kaubandusstruktuuride puhul; rõhutab, et päritolureeglite kaasajastamine peab olema esmatähtis küsimus kõikides ELi poolt läbiräägitavates vabakaubanduslepingutes; palub komisjonil teha eeskätt tööd selleks, et kehtestada paindlikud päritolureeglid, sealhulgas sellised kergesti kokkulepitavad nõudmised, mis on seotud käibemaksuga ja ühtlustatud süsteemi alamkoodidega; |
| --- | --- |

34.

peab kiiduväärseks komisjoni teadet, et ta kavatseb kaasajastada päriolureegleid, sest need muutuvad üha suuremaks kaubandustõkkeks ülemaailmses väärtusahelas domineerivate kaubandusstruktuuride puhul; rõhutab, et päritolureeglite kaasajastamine peab olema esmatähtis küsimus kõikides ELi poolt läbiräägitavates vabakaubanduslepingutes; palub komisjonil teha eeskätt tööd selleks, et kehtestada paindlikud päritolureeglid, sealhulgas sellised kergesti kokkulepitavad nõudmised, mis on seotud käibemaksuga ja ühtlustatud süsteemi alamkoodidega;

Kehtivate lepingute kontrollimise, hindamise ja järelmeetmete suurem tähtsustamine ELi kaubanduspoliitikas

| 35. | peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut teha Euroopa Parlamendi ja sidusrühmadega tõhustatud koostööd kaubanduslepingute rakendamiseks; toonitab, et Euroopa Parlamenti tuleb menetluse kõigis etappides kaasata ning täielikult ja õigeaegselt teavitada, kasutades selleks muu hulgas korrapärast parlamendiga konsulteerimist enne läbirääkimisvolituste koostamist; juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon on kohustatud teavitama parlamenti oma tegevusest seoses kaubandus- ja investeerimislepingute rakendamise, kontrollimise ja järelmeetmetega; |
| --- | --- |

35.

peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut teha Euroopa Parlamendi ja sidusrühmadega tõhustatud koostööd kaubanduslepingute rakendamiseks; toonitab, et Euroopa Parlamenti tuleb menetluse kõigis etappides kaasata ning täielikult ja õigeaegselt teavitada, kasutades selleks muu hulgas korrapärast parlamendiga konsulteerimist enne läbirääkimisvolituste koostamist; juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon on kohustatud teavitama parlamenti oma tegevusest seoses kaubandus- ja investeerimislepingute rakendamise, kontrollimise ja järelmeetmetega;

| 36. | kutsub komisjoni üles mitte nõudma kaubanduslepingute, sh assotsieerimislepingute kaubandusalaste peatükkide ajutist kohaldamist enne, kui parlament on oma nõusoleku andnud; tuletab meelde, et sellega võidakse parlamendi õigusi tõsiselt rikkuda ning luua lepingupartneri ja asjaomaste ettevõtjate jaoks potentsiaalne õiguskindlusetus; tuletab meelde ja toetab kaubandusvoliniku asjaomaseid kohustusi, kuid soovitab tungivalt vormistada selle ametlikult uues institutsioonidevahelises kokkuleppes; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles mitte nõudma kaubanduslepingute, sh assotsieerimislepingute kaubandusalaste peatükkide ajutist kohaldamist enne, kui parlament on oma nõusoleku andnud; tuletab meelde, et sellega võidakse parlamendi õigusi tõsiselt rikkuda ning luua lepingupartneri ja asjaomaste ettevõtjate jaoks potentsiaalne õiguskindlusetus; tuletab meelde ja toetab kaubandusvoliniku asjaomaseid kohustusi, kuid soovitab tungivalt vormistada selle ametlikult uues institutsioonidevahelises kokkuleppes;

| 37. | on seisukohal, et segalepingute puhul tagab demokraatliku järelevalve ja tõhususe vahel parima tasakaalu läbiproovitud tava, mille kohaselt hakatakse lepingut pärast Euroopa Parlamendi nõusoleku saamist kohaldama vaid ajutiselt kuni ajani, kui riikide parlamendid on selle ratifitseerinud; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et segalepingute puhul tagab demokraatliku järelevalve ja tõhususe vahel parima tasakaalu läbiproovitud tava, mille kohaselt hakatakse lepingut pärast Euroopa Parlamendi nõusoleku saamist kohaldama vaid ajutiselt kuni ajani, kui riikide parlamendid on selle ratifitseerinud;

| 38. | rõhutab, et kehtivate lepingute kontroll, hindamine ja järelmeetmed peavad saama ühise kaubanduspoliitika peamiseks prioriteediks; palub komisjonil eraldada uuesti piisavaid vahendeid, et võimaldada kaubanduse peadirektoraadil paremini jälgida rakendamist vajavaid kaubanduslepinguid, võttes arvesse läbiräägitavate lepingute arvu kasvu; palub komisjonil kehtestada konkreetsed näitajad, et tagada kaubanduslepingute rakendamise järelevalve, ning teha korrapäraselt avalikuks Euroopa Parlamendile esitatav sisuline ja üksikasjalik rakendusaruanne, milles on esitatud näiteks ELi tööstussektori tulemused ja lepingute mõju eri sektoritele ja nende vastavale turuosale; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et kehtivate lepingute kontroll, hindamine ja järelmeetmed peavad saama ühise kaubanduspoliitika peamiseks prioriteediks; palub komisjonil eraldada uuesti piisavaid vahendeid, et võimaldada kaubanduse peadirektoraadil paremini jälgida rakendamist vajavaid kaubanduslepinguid, võttes arvesse läbiräägitavate lepingute arvu kasvu; palub komisjonil kehtestada konkreetsed näitajad, et tagada kaubanduslepingute rakendamise järelevalve, ning teha korrapäraselt avalikuks Euroopa Parlamendile esitatav sisuline ja üksikasjalik rakendusaruanne, milles on esitatud näiteks ELi tööstussektori tulemused ja lepingute mõju eri sektoritele ja nende vastavale turuosale;

| 39. | palub komisjonil parandada uuel metoodikal põhinevate eel- ja järelhindamiste kvaliteeti ja täpsust; rõhutab, et alati on vaja esitada põhjalik ja igakülgne kaubanduspoliitika jätkusuutlikkuse mõjuhinnang, võttes eriti arvesse ombudsmani hiljutist soovitust seoses kaebusega 1409/201/JN ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu kohta; rõhutab, et hindamine peab hõlmama vähemalt järgmist: tundlikud majandussektorid; inimõigused, sotsiaalsed ja keskkonnaalased õigused ning põllumajandus ja kohalik tootmine äärepoolseimates piirkondades; peab muret tekitavaks, et vahe- ja järelhindamisi ei tehta piisavalt ning teostatud hindamiste kvaliteet on väga madal, nagu nähtub Euroopa Kontrollikoja eriaruandest nr 2/2014; kordab, et kvaliteetsemad vahe- ja järelhindamised tuleks teha kõigi kaubanduslepingute kohta, et poliitikakujundajatel, sidusrühmadel ja Euroopa maksumaksjatel oleks võimalik hinnata, kas kaubanduslepingud on andnud loodetud tulemusi või mitte; palub komisjonil esitada andmed sõlmitud kaubanduslepingute mõju kohta, pöörates erilist tähelepanu VKEdele, inimväärsete töökohtade loomisele, inimõigustele ja keskkonnale ka partnerriikides, ning esildada täiendavaid meetmeid, et vähim arenenud riigid saaksid kasu meie kaubanduspoliitikast; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil parandada uuel metoodikal põhinevate eel- ja järelhindamiste kvaliteeti ja täpsust; rõhutab, et alati on vaja esitada põhjalik ja igakülgne kaubanduspoliitika jätkusuutlikkuse mõjuhinnang, võttes eriti arvesse ombudsmani hiljutist soovitust seoses kaebusega 1409/201/JN ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu kohta; rõhutab, et hindamine peab hõlmama vähemalt järgmist: tundlikud majandussektorid; inimõigused, sotsiaalsed ja keskkonnaalased õigused ning põllumajandus ja kohalik tootmine äärepoolseimates piirkondades; peab muret tekitavaks, et vahe- ja järelhindamisi ei tehta piisavalt ning teostatud hindamiste kvaliteet on väga madal, nagu nähtub Euroopa Kontrollikoja eriaruandest nr 2/2014; kordab, et kvaliteetsemad vahe- ja järelhindamised tuleks teha kõigi kaubanduslepingute kohta, et poliitikakujundajatel, sidusrühmadel ja Euroopa maksumaksjatel oleks võimalik hinnata, kas kaubanduslepingud on andnud loodetud tulemusi või mitte; palub komisjonil esitada andmed sõlmitud kaubanduslepingute mõju kohta, pöörates erilist tähelepanu VKEdele, inimväärsete töökohtade loomisele, inimõigustele ja keskkonnale ka partnerriikides, ning esildada täiendavaid meetmeid, et vähim arenenud riigid saaksid kasu meie kaubanduspoliitikast;

| 40. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruande ELi kaubanduspartnerite eri hindade rakendamise praktikale ja muudele hinda moonutavatele tavadele, pöörates erilist tähelepanu energiaressurssidele, näidates ära selliste tavade majandusliku mõju ELi majandusele ja meetmed, mida komisjon on võtnud nende tavade kaotamiseks kahepoolselt, mitmepoolselt või WTO tasandil; palub komisjonil teha kõik, et kaotada eri hindade rakendamise praktika ja teised hinda moonutavad tavad kaubandussuhetes kõigi oma kaubanduspartneritega; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruande ELi kaubanduspartnerite eri hindade rakendamise praktikale ja muudele hinda moonutavatele tavadele, pöörates erilist tähelepanu energiaressurssidele, näidates ära selliste tavade majandusliku mõju ELi majandusele ja meetmed, mida komisjon on võtnud nende tavade kaotamiseks kahepoolselt, mitmepoolselt või WTO tasandil; palub komisjonil teha kõik, et kaotada eri hindade rakendamise praktika ja teised hinda moonutavad tavad kaubandussuhetes kõigi oma kaubanduspartneritega;

Maailmakaubanduse edendamine WTO raames mitmepoolse lähenemisviisi abil

| 41. | rõhutab, et WTO mitmepoolne kaubandussüsteem on jätkuvalt parim valik sellise avatud, õiglase ja eeskirjadel põhineva süsteemi tagamiseks, mis võtab arvesse ja tasakaalustab oma liikmete erinevaid huve; kordab, et parlament pooldab kindlalt mitmepoolset lähenemisviisi; väljendab heameelt kaubanduse lihtsustamise lepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimise üle, mis aitab lihtsustada ja ajakohastada tollimenetlusi paljudes riikides ning hõlbustab ühtlasi arengumaade integreerumist ülemaailmsesse kaubandussüsteemi; nõuab, et kõik pooled rakendaksid lepingu kiiresti ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et WTO mitmepoolne kaubandussüsteem on jätkuvalt parim valik sellise avatud, õiglase ja eeskirjadel põhineva süsteemi tagamiseks, mis võtab arvesse ja tasakaalustab oma liikmete erinevaid huve; kordab, et parlament pooldab kindlalt mitmepoolset lähenemisviisi; väljendab heameelt kaubanduse lihtsustamise lepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimise üle, mis aitab lihtsustada ja ajakohastada tollimenetlusi paljudes riikides ning hõlbustab ühtlasi arengumaade integreerumist ülemaailmsesse kaubandussüsteemi; nõuab, et kõik pooled rakendaksid lepingu kiiresti ja nõuetekohaselt;

| 42. | märgib, et 2015. aastal Nairobis toimunud WTO kümnendal ministrite konverentsil tehti üksnes tagasihoidlikke edusamme; tunnistab WTO liikmete erimeelsusi selles osas, kuidas Doha vooruga edasi minna, ning vajadust kaaluda lahendamata probleemidega tegelemiseks uusi lähenemisviise seoses arengumaade ja vähim arenenud riikide erinevate huvidega, tunnistades ühtlasi tärganud turumajandusega riikide suuremat vastutust Doha vooru lõpuleviimise eest; väljendab heameelt ELi lubaduse üle seada eesmärgiks viie aasta jooksul 400 miljoni euro eraldamise, et toetada arenguriike, eelkõige vähim arenenud riike nende pingutustes rakendada kaubanduse lihtsustamise lepingut; võtab teadmiseks teatavate WTO liikmete valmiduse hakata käsitlema uusi läbirääkimisteemasid, nagu (kuid mitte ainult) investeeringud, riigiettevõtted, konkurents ja e-kaubandus; on veendunud, et Nairobi ministrite konverentsi tulemused võimaldavad WTO-le kui läbirääkimisplatvormile uue impulsi anda; nõuab tungivalt, et komisjon haaraks initsiatiivi WTO reformimiseks ja tugevdamiseks, parandades samuti tegevuse kooskõlastamist ILOga ning muude keskkonna- ja inimõiguste küsimustega tegelevate ÜRO agentuuridega, et tagada suurem kaasatus, tulemuslikkus, läbipaistvus ja vastutus; tuletab meelde kaubandusabi määravat rolli kaubandusalase suutlikkuse suurendamises ning arenguriikidele ja vähim arenenud riikidele antavas tehnilises abis; kutsub sellega seoses ELi ja selle liikmesriike üles võtma kohustuse suurendada kaubandusabi mahtu, et võimaldada arenguriikidel saada suuremat kasu ülemaailmsete väärtusahelate lisandväärtusest; kutsub komisjoni üles käsitlema kaubandusabi strateegia järgmise läbivaatamise raames õiglase ja eetilise kaubanduse küsimust; |
| --- | --- |

42.

märgib, et 2015. aastal Nairobis toimunud WTO kümnendal ministrite konverentsil tehti üksnes tagasihoidlikke edusamme; tunnistab WTO liikmete erimeelsusi selles osas, kuidas Doha vooruga edasi minna, ning vajadust kaaluda lahendamata probleemidega tegelemiseks uusi lähenemisviise seoses arengumaade ja vähim arenenud riikide erinevate huvidega, tunnistades ühtlasi tärganud turumajandusega riikide suuremat vastutust Doha vooru lõpuleviimise eest; väljendab heameelt ELi lubaduse üle seada eesmärgiks viie aasta jooksul 400 miljoni euro eraldamise, et toetada arenguriike, eelkõige vähim arenenud riike nende pingutustes rakendada kaubanduse lihtsustamise lepingut; võtab teadmiseks teatavate WTO liikmete valmiduse hakata käsitlema uusi läbirääkimisteemasid, nagu (kuid mitte ainult) investeeringud, riigiettevõtted, konkurents ja e-kaubandus; on veendunud, et Nairobi ministrite konverentsi tulemused võimaldavad WTO-le kui läbirääkimisplatvormile uue impulsi anda; nõuab tungivalt, et komisjon haaraks initsiatiivi WTO reformimiseks ja tugevdamiseks, parandades samuti tegevuse kooskõlastamist ILOga ning muude keskkonna- ja inimõiguste küsimustega tegelevate ÜRO agentuuridega, et tagada suurem kaasatus, tulemuslikkus, läbipaistvus ja vastutus; tuletab meelde kaubandusabi määravat rolli kaubandusalase suutlikkuse suurendamises ning arenguriikidele ja vähim arenenud riikidele antavas tehnilises abis; kutsub sellega seoses ELi ja selle liikmesriike üles võtma kohustuse suurendada kaubandusabi mahtu, et võimaldada arenguriikidel saada suuremat kasu ülemaailmsete väärtusahelate lisandväärtusest; kutsub komisjoni üles käsitlema kaubandusabi strateegia järgmise läbivaatamise raames õiglase ja eetilise kaubanduse küsimust;

| 43. | peab mitmepoolseid, soovitavalt WTO-siseseid läbirääkimisi, näiteks infotehnoloogia lepingu, keskkonnatoodete lepingu ja teenustekaubanduse lepingu üle, mis pakuvad võimalust teha edusamme WTO tasandil, aga üksnes juhul, kui ust hoitakse lahti, et huvitatud WTO liikmetel oleks võimalik läbirääkimistega liituda; on täiesti veendunud, et võimaluse korral peavad sellised lepingud olema piisavalt ambitsioonikalt sõnastatud, et neid saaks kohaldada enamsoodustusrežiimi alusel kõikide WTO liikmete suhtes ning need peaksid olema tulevaste mitmepoolsete lepingute alustalad; rõhutab, et kaubanduspoliitikat tuleks kasutada ka keskkonnasõbralike toodete konkurentsivõime suurendamiseks, nii toodete kasutuse kui ka tootmismeetodite osas; rõhutab, kui oluline on muuta keskkonnasõbralike kaupade algatus mitmepoolseks ja kaaluda, kas kaubanduslepingud suudavad tagada tõelistele keskkonnatoodetele esmajärgulised soodustused; rõhutab, et teenustekaubanduse leping võib pakkuda võimalust teha teenustekaubanduse osas WTO tasandil edusamme; |
| --- | --- |

43.

peab mitmepoolseid, soovitavalt WTO-siseseid läbirääkimisi, näiteks infotehnoloogia lepingu, keskkonnatoodete lepingu ja teenustekaubanduse lepingu üle, mis pakuvad võimalust teha edusamme WTO tasandil, aga üksnes juhul, kui ust hoitakse lahti, et huvitatud WTO liikmetel oleks võimalik läbirääkimistega liituda; on täiesti veendunud, et võimaluse korral peavad sellised lepingud olema piisavalt ambitsioonikalt sõnastatud, et neid saaks kohaldada enamsoodustusrežiimi alusel kõikide WTO liikmete suhtes ning need peaksid olema tulevaste mitmepoolsete lepingute alustalad; rõhutab, et kaubanduspoliitikat tuleks kasutada ka keskkonnasõbralike toodete konkurentsivõime suurendamiseks, nii toodete kasutuse kui ka tootmismeetodite osas; rõhutab, kui oluline on muuta keskkonnasõbralike kaupade algatus mitmepoolseks ja kaaluda, kas kaubanduslepingud suudavad tagada tõelistele keskkonnatoodetele esmajärgulised soodustused; rõhutab, et teenustekaubanduse leping võib pakkuda võimalust teha teenustekaubanduse osas WTO tasandil edusamme;

| 44. | nõuab tugevat ja tulemuslikku WTO parlamentaarset mõõdet, et parandada WTO läbipaistvust ning tagada maailmakaubanduse demokraatlik legitiimsus ja suurendada seda; nõuab tungivalt, et WTO kasutaks täiel määral ära WTO parlamentaarse konverentsi võimalusi, tagades, et parlamendiliikmetel on juurdepääs kogu teabele, mida neil on vaja, et täita tulemuslikult oma järelevalverolli ning aidata läbimõeldult kaasa kaubanduspoliitika väljatöötamisele; |
| --- | --- |

44.

nõuab tugevat ja tulemuslikku WTO parlamentaarset mõõdet, et parandada WTO läbipaistvust ning tagada maailmakaubanduse demokraatlik legitiimsus ja suurendada seda; nõuab tungivalt, et WTO kasutaks täiel määral ära WTO parlamentaarse konverentsi võimalusi, tagades, et parlamendiliikmetel on juurdepääs kogu teabele, mida neil on vaja, et täita tulemuslikult oma järelevalverolli ning aidata läbimõeldult kaasa kaubanduspoliitika väljatöötamisele;

Kohandatud käsitus tulevaste vabakaubanduslepingute alaste läbirääkimiste valimiseks

| 45. | palub komisjonil keskenduda tasakaalustatud viisil ning vastastikkuse ja vastastikuse kasu põhimõtet arvesse võttes käimasolevate kaubandusläbirääkimiste lõpuleviimisele ning kutsub komisjoni üles hindama võimalikku kumulatiivset mõju, eelkõige nende tundlike toodete puhul, millele on kehtestatud kvoodid või mida tahetakse käimasolevate läbirääkimistega liberaliseerida või mida on sõlmitud kaubanduslepingutega juba liberaliseeritud; palub, et sõlmitud kaubanduslepingute praegust ja võimalikku mõju hinnatakse paremini ning et nendest teavitatakse ulatuslikumalt, et leida sobiv tasakaal tundlike põllumajandussektorite kaitse ning liidu kui ühe suurima põllumajanduslike toiduainete eksportija välisturgudele juurdepääsuga seotud huvide edendamise vahel, kaaludes näiteks asjakohaste üleminekuperioodide ja kvootide kehtestamist kõige tundlikumate toodete puhul ning mõningatel juhtudel selliste toodete väljajätmist; tuletab komisjonile meelde vajadust teostada analüüse ning erapooletuid ja eelarvamustevabasid jätkusuutlikkuse mõjuhinnanguid, võttes arvesse liidu huve enne läbirääkimisvolituste koostama hakkamist; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil keskenduda tasakaalustatud viisil ning vastastikkuse ja vastastikuse kasu põhimõtet arvesse võttes käimasolevate kaubandusläbirääkimiste lõpuleviimisele ning kutsub komisjoni üles hindama võimalikku kumulatiivset mõju, eelkõige nende tundlike toodete puhul, millele on kehtestatud kvoodid või mida tahetakse käimasolevate läbirääkimistega liberaliseerida või mida on sõlmitud kaubanduslepingutega juba liberaliseeritud; palub, et sõlmitud kaubanduslepingute praegust ja võimalikku mõju hinnatakse paremini ning et nendest teavitatakse ulatuslikumalt, et leida sobiv tasakaal tundlike põllumajandussektorite kaitse ning liidu kui ühe suurima põllumajanduslike toiduainete eksportija välisturgudele juurdepääsuga seotud huvide edendamise vahel, kaaludes näiteks asjakohaste üleminekuperioodide ja kvootide kehtestamist kõige tundlikumate toodete puhul ning mõningatel juhtudel selliste toodete väljajätmist; tuletab komisjonile meelde vajadust teostada analüüse ning erapooletuid ja eelarvamustevabasid jätkusuutlikkuse mõjuhinnanguid, võttes arvesse liidu huve enne läbirääkimisvolituste koostama hakkamist;

| 46. | on veendunud, et ennekõike on oluline tagada, et edukalt lõpuleviidud kaubandusläbirääkimised ratifitseeritakse nii kiiresti kui võimalik; nõuab eelkõige kokkuleppe sõlmimist Kanada ja Singapuriga, et avada pääs kahele suurele turule, millel võib olla ELi ettevõtete tulevikuhuvide seisukohast oluline tähtsus; nõuab ELis poliitiliste diskussioonide käigus teadlikumat arutelu; |
| --- | --- |

46.

on veendunud, et ennekõike on oluline tagada, et edukalt lõpuleviidud kaubandusläbirääkimised ratifitseeritakse nii kiiresti kui võimalik; nõuab eelkõige kokkuleppe sõlmimist Kanada ja Singapuriga, et avada pääs kahele suurele turule, millel võib olla ELi ettevõtete tulevikuhuvide seisukohast oluline tähtsus; nõuab ELis poliitiliste diskussioonide käigus teadlikumat arutelu;

| 47. | rõhutab, kui oluline on lähtuda kõikide ELi kaubandusläbirääkimiste puhul tundlikest ja välisturgudele juurdepääsuga seotud huvidest nagu investeeringute edendamine, tarbetute mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamine, geograafiliste tähiste ja tööõiguste tunnustamine ja kaitse, riigihangetele juurdepääsu parandamine (eelkõige praegu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP)) ning ELi ja Jaapani vahelise vabakaubanduslepingu üle peetavate kõneluste raames), inimväärsete ja kvaliteetsete töökohtade tagamine, VKEde integreerimine ülemaailmsetesse väärtusahelatesse, avalike ja audiovisuaalteenuste väljajätmine, reguleerimisõiguse seadusega garanteerimine, kui peetakse läbirääkimisi vabakaubanduslepingute üle ambitsioonikate tasakaalustatud ja täiemahuliste pakettide osana; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, kui oluline on lähtuda kõikide ELi kaubandusläbirääkimiste puhul tundlikest ja välisturgudele juurdepääsuga seotud huvidest nagu investeeringute edendamine, tarbetute mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamine, geograafiliste tähiste ja tööõiguste tunnustamine ja kaitse, riigihangetele juurdepääsu parandamine (eelkõige praegu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP)) ning ELi ja Jaapani vahelise vabakaubanduslepingu üle peetavate kõneluste raames), inimväärsete ja kvaliteetsete töökohtade tagamine, VKEde integreerimine ülemaailmsetesse väärtusahelatesse, avalike ja audiovisuaalteenuste väljajätmine, reguleerimisõiguse seadusega garanteerimine, kui peetakse läbirääkimisi vabakaubanduslepingute üle ambitsioonikate tasakaalustatud ja täiemahuliste pakettide osana;

| 48. | rõhutab, et kaubandusläbirääkimistel tuleb järgida vajadustele kohandatud piirkondlikku kaubandusstrateegiat ning jälgida, et tagatud oleks täielik kooskõla piirkondliku integratsiooniga, eelkõige Aasias, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas, mille komisjon on tunnistanud ELi majanduslike huvide seisukohast olulisteks piirkondadeks, ilma et see õõnestaks ELi ja USA vahelise strateegilise partnerluse olulist rolli; kutsub komisjoni üles alustama viivitamata läbirääkimisi investeerimislepingu sõlmimiseks Taiwaniga; tuletab meelde, et EL ja Ladina-Ameerika on loogilised liitlased, kelle rahvaarv kokku ulatub ühe miljardini ja kes annavad koos veerandi ülemaailmsest SKPst; juhib tähelepanu asjaolule, et selle partnerluse potentsiaali ei ole piisavalt realiseeritud; peab kiiduväärseks asjaolu, et komisjoni uus kaubandus- ja investeerimisstrateegia keskendub Ladina-Ameerikale; kutsub komisjoni üles kasutama ära Mercosuriga peetavate kaubandusläbirääkimiste praegust hoogu, et saavutada põhjalik, tasakaalustatud ja ambitsioonikas kokkulepe; toetab Mehhiko ja Tšiiliga sõlmitud kokkulepete ajakohastamist; palub nii Austraalia kui ka Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste hoogustamist ning tuletab meelde, kui oluline on arendada ELi kaubandussuhteid Indiaga, pidades silmas nimetatud turu tohutut potentsiaali; nõuab tungivalt, et komisjon elavdaks Malaisiaga peetavaid läbirääkimisi ning alustaks võimalikult kiiresti läbirääkimisi Indoneesiaga pärast laiaulatuslikku majanduspartnerluslepingut käsitlevate ettevalmistavate arutelude lõpuleviimist; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et kaubandusläbirääkimistel tuleb järgida vajadustele kohandatud piirkondlikku kaubandusstrateegiat ning jälgida, et tagatud oleks täielik kooskõla piirkondliku integratsiooniga, eelkõige Aasias, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas, mille komisjon on tunnistanud ELi majanduslike huvide seisukohast olulisteks piirkondadeks, ilma et see õõnestaks ELi ja USA vahelise strateegilise partnerluse olulist rolli; kutsub komisjoni üles alustama viivitamata läbirääkimisi investeerimislepingu sõlmimiseks Taiwaniga; tuletab meelde, et EL ja Ladina-Ameerika on loogilised liitlased, kelle rahvaarv kokku ulatub ühe miljardini ja kes annavad koos veerandi ülemaailmsest SKPst; juhib tähelepanu asjaolule, et selle partnerluse potentsiaali ei ole piisavalt realiseeritud; peab kiiduväärseks asjaolu, et komisjoni uus kaubandus- ja investeerimisstrateegia keskendub Ladina-Ameerikale; kutsub komisjoni üles kasutama ära Mercosuriga peetavate kaubandusläbirääkimiste praegust hoogu, et saavutada põhjalik, tasakaalustatud ja ambitsioonikas kokkulepe; toetab Mehhiko ja Tšiiliga sõlmitud kokkulepete ajakohastamist; palub nii Austraalia kui ka Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste hoogustamist ning tuletab meelde, kui oluline on arendada ELi kaubandussuhteid Indiaga, pidades silmas nimetatud turu tohutut potentsiaali; nõuab tungivalt, et komisjon elavdaks Malaisiaga peetavaid läbirääkimisi ning alustaks võimalikult kiiresti läbirääkimisi Indoneesiaga pärast laiaulatuslikku majanduspartnerluslepingut käsitlevate ettevalmistavate arutelude lõpuleviimist;

| 49. | rõhutab, et praeguseid probleeme silmas pidades tuleb erilist rõhku panna Cotonou järgsele raamistikule, toonitades selle seotust majanduspartnerluslepingutes sätestatud inimõiguste klauslitega, Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna loomise toetamisele, mis on stabiilsuse, piirkondliku integratsiooni, kohaliku majanduskasvu ning tööhõive ja innovatsiooni edendaja; tuletab meelde, et ELil on vaja tagada oma ida- ja lõunapoolsete naaberriikide stabiilsus ning nõuab suuremat kaubandus- ja majandusintegratsiooni, viies sellega seoses ellu Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigiga sõlmitud põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute täieliku, kiire ja nõuetekohase rakendamise, ning konkreetseid edusamme Tuneesia, Maroko ja Jordaaniaga; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et praeguseid probleeme silmas pidades tuleb erilist rõhku panna Cotonou järgsele raamistikule, toonitades selle seotust majanduspartnerluslepingutes sätestatud inimõiguste klauslitega, Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna loomise toetamisele, mis on stabiilsuse, piirkondliku integratsiooni, kohaliku majanduskasvu ning tööhõive ja innovatsiooni edendaja; tuletab meelde, et ELil on vaja tagada oma ida- ja lõunapoolsete naaberriikide stabiilsus ning nõuab suuremat kaubandus- ja majandusintegratsiooni, viies sellega seoses ellu Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigiga sõlmitud põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute täieliku, kiire ja nõuetekohase rakendamise, ning konkreetseid edusamme Tuneesia, Maroko ja Jordaaniaga;

| 50. | kutsub komisjoni üles kaasama riikide ettevõtteid kaubandusläbirääkimiste kõikidesse etappidesse, alustades muu hulgas konsultatsioone riikide ühendustega paralleelselt ELi katuseorganisatsioonidega toimuvate konsultatsioonidega, ning lisama läbiräägitava kaubanduslepingu teksti loetelu, milles oleks selgelt välja toodud läbirääkimiste tulemused erinevates majandusharudes ja komisjoni valikute põhjused; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles kaasama riikide ettevõtteid kaubandusläbirääkimiste kõikidesse etappidesse, alustades muu hulgas konsultatsioone riikide ühendustega paralleelselt ELi katuseorganisatsioonidega toimuvate konsultatsioonidega, ning lisama läbiräägitava kaubanduslepingu teksti loetelu, milles oleks selgelt välja toodud läbirääkimiste tulemused erinevates majandusharudes ja komisjoni valikute põhjused;

Vastuseis Hiinale turumajandusliku staatuse andmise suhtes ning vajadus tõhusate kaubanduse kaitsevahendite järele

| 51. | rõhutab, et täiendavad kaubanduse liberaliseerimise meetmed, mille tulemuseks võivad olla ebaausad kaubandustavad ja riikidevaheline konkurents seoses kõikvõimalike mittetariifsete kaubandustõketega, tööõigused ning keskkonna- ja rahvatervise normid eeldavad, et EL on suuteline tegelema ebaausate kaubandustavadega veelgi tulemuslikumalt ning tagama võrdsed tingimused; tuletab meelde, et kaubanduse kaitsevahendid peavad jääma ELi kaubandusstrateegia vältimatuks osaks ning võimaldama suuremat konkurentsivõimet, taaskehtestades vajaduse korral ausa konkurentsi tingimused; tuletab meelde, et kaubanduse kaitset käsitlevad kehtivad ELi õigusaktid pärinevad aastast 1995; rõhutab, et liidu kaubanduse kaitsevahendite süsteemi tuleb kiiresti ajakohastada ilma seda nõrgestamata; juhib tähelepanu asjaolule, et kaubanduse kaitset käsitlev ELi õigustik peab olema tõhusam, VKEdele paremini juurdepääsetav, kooskõlas praeguste väljakutsete ja kaubandusstruktuuridega, uurimised peavad olema lühemad ning tuleb suurendada läbipaistvust ja prognoositavust; peab kahetsusväärseks, et kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamist käsitlev ettepanek on nõukogus blokeeritud ning et nõukogu ei ole suutnud saavutada tulemusi nii olulise õigusakti osas; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei maini oma teatises „Kaubandus kõigile“ kordagi kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamise vajadust; kutsub nõukogu üles tegema parlamendi seisukoha alusel kiiremas korras lõpu kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamise küsimuses tekkinud ummikseisule, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et Hiina nõuab nüüd otsusekindlalt talle turumajandusliku staatuse andmist; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et täiendavad kaubanduse liberaliseerimise meetmed, mille tulemuseks võivad olla ebaausad kaubandustavad ja riikidevaheline konkurents seoses kõikvõimalike mittetariifsete kaubandustõketega, tööõigused ning keskkonna- ja rahvatervise normid eeldavad, et EL on suuteline tegelema ebaausate kaubandustavadega veelgi tulemuslikumalt ning tagama võrdsed tingimused; tuletab meelde, et kaubanduse kaitsevahendid peavad jääma ELi kaubandusstrateegia vältimatuks osaks ning võimaldama suuremat konkurentsivõimet, taaskehtestades vajaduse korral ausa konkurentsi tingimused; tuletab meelde, et kaubanduse kaitset käsitlevad kehtivad ELi õigusaktid pärinevad aastast 1995; rõhutab, et liidu kaubanduse kaitsevahendite süsteemi tuleb kiiresti ajakohastada ilma seda nõrgestamata; juhib tähelepanu asjaolule, et kaubanduse kaitset käsitlev ELi õigustik peab olema tõhusam, VKEdele paremini juurdepääsetav, kooskõlas praeguste väljakutsete ja kaubandusstruktuuridega, uurimised peavad olema lühemad ning tuleb suurendada läbipaistvust ja prognoositavust; peab kahetsusväärseks, et kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamist käsitlev ettepanek on nõukogus blokeeritud ning et nõukogu ei ole suutnud saavutada tulemusi nii olulise õigusakti osas; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei maini oma teatises „Kaubandus kõigile“ kordagi kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamise vajadust; kutsub nõukogu üles tegema parlamendi seisukoha alusel kiiremas korras lõpu kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamise küsimuses tekkinud ummikseisule, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et Hiina nõuab nüüd otsusekindlalt talle turumajandusliku staatuse andmist;

| 52. | tuletab meelde, kui tähtis on ELi ja Hiina vaheline partnerlus, milles vabal ja õiglasel kaubavahetusel ning investeeringutel on oluline roll; on veendunud, et kuni Hiina ei täida kõiki viit kriteeriumi, mis on vajalikud turumajandusliku staatuse saamiseks, peaks EL kasutama Hiina importkaupa puudutavates dumpingu- ja subsiidiumivastastes uurimistes hindade võrreldavuse kindlaksmääramiseks mittestandardset metoodikat, tehes seda täielikus kooskõlas Hiina ühinemisprotokolli 15. jao nende osadega, mis võimaldavad mittestandardset metoodikat kohaldada; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, milles järgitakse nimetatud põhimõtet ning tuletab meelde vajadust kooskõlastada nimetatud küsimuses tegevust teiste WTO partneritega; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, kui tähtis on ELi ja Hiina vaheline partnerlus, milles vabal ja õiglasel kaubavahetusel ning investeeringutel on oluline roll; on veendunud, et kuni Hiina ei täida kõiki viit kriteeriumi, mis on vajalikud turumajandusliku staatuse saamiseks, peaks EL kasutama Hiina importkaupa puudutavates dumpingu- ja subsiidiumivastastes uurimistes hindade võrreldavuse kindlaksmääramiseks mittestandardset metoodikat, tehes seda täielikus kooskõlas Hiina ühinemisprotokolli 15. jao nende osadega, mis võimaldavad mittestandardset metoodikat kohaldada; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, milles järgitakse nimetatud põhimõtet ning tuletab meelde vajadust kooskõlastada nimetatud küsimuses tegevust teiste WTO partneritega;

| 53. | palub, et komisjon ei võtaks selles osas ühtegi meedet ilma eelneva põhjaliku ja laiaulatusliku mõjuhindamiseta, milles käsitletakse kõiki võimalikke tagajärgi tööhõivele ja jätkusuutlikule majanduskasvule kõikides ELi majandusharudes, samuti võimalikku mõju ja tagajärgi keskkonnale; |
| --- | --- |

53.

palub, et komisjon ei võtaks selles osas ühtegi meedet ilma eelneva põhjaliku ja laiaulatusliku mõjuhindamiseta, milles käsitletakse kõiki võimalikke tagajärgi tööhõivele ja jätkusuutlikule majanduskasvule kõikides ELi majandusharudes, samuti võimalikku mõju ja tagajärgi keskkonnale;

ELi kaubandus- ja tööstuspoliitika suurem sidusus ning intellektuaalomandi õiguste parem kaitse

| 54. | on arvamusel, et Euroopa tööstussektori vajaduste terviklikuks käsitlemiseks tuleb rohkem ära teha ning et ELi töötlev tööstus jäetakse sageli teenuste sektori kõrval tähelepanuta; rõhutab, et kaubanduspoliitikaga tuleb Euroopa tööstusele tagada võrdsed tingimused, juurdepääs uutele ja tärkavatele turgudele ning hõlbustada normide ülespoole ühtlustamist, vähendades topeltsertifitseerimist; palub komisjonil tagada ELi kaubandus- ja tööstuspoliitika sidusus ning edendada ELi tööstuse arengut ja konkurentsivõimet eeskätt reindustrialiseerimise strateegia osas; |
| --- | --- |

54.

on arvamusel, et Euroopa tööstussektori vajaduste terviklikuks käsitlemiseks tuleb rohkem ära teha ning et ELi töötlev tööstus jäetakse sageli teenuste sektori kõrval tähelepanuta; rõhutab, et kaubanduspoliitikaga tuleb Euroopa tööstusele tagada võrdsed tingimused, juurdepääs uutele ja tärkavatele turgudele ning hõlbustada normide ülespoole ühtlustamist, vähendades topeltsertifitseerimist; palub komisjonil tagada ELi kaubandus- ja tööstuspoliitika sidusus ning edendada ELi tööstuse arengut ja konkurentsivõimet eeskätt reindustrialiseerimise strateegia osas;

| 55. | rõhutab, et päritolureeglitel on oluline roll määramaks, millised tööstusharud saavad ELi vabakaubanduslepingutest kas kasu või kahju; tunnistab, et parlament ei ole päritolureegleid seni veel täielikult analüüsinud ning palub, et komisjon koostaks aruande, milles oleks välja toodud viimase kümne aasta jooksul neljakohalise CN-koodi osas tehtud muudatused võrreldes komisjoni tavapärase, eelistatud läbirääkimispositsiooniga päritolureeglite osas vabakaubanduslepingute läbirääkimistel, ning ühtlasi selgitaks muudatuste tegemise põhjuseid; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et päritolureeglitel on oluline roll määramaks, millised tööstusharud saavad ELi vabakaubanduslepingutest kas kasu või kahju; tunnistab, et parlament ei ole päritolureegleid seni veel täielikult analüüsinud ning palub, et komisjon koostaks aruande, milles oleks välja toodud viimase kümne aasta jooksul neljakohalise CN-koodi osas tehtud muudatused võrreldes komisjoni tavapärase, eelistatud läbirääkimispositsiooniga päritolureeglite osas vabakaubanduslepingute läbirääkimistel, ning ühtlasi selgitaks muudatuste tegemise põhjuseid;

| 56. | on seisukohal, et vajakajäämised intellektuaalomandi õiguste tulemusliku jõustamise osas seavad ohtu Euroopa tööstuse tervete sektorite püsimajäämise; rõhutab, et võltsimine põhjustab töökohtade kadumist ja pärsib innovatsiooni; kordab, et intellektuaalomandi õiguste asjakohane kaitse ja nende tõhus jõustamine on maailmamajanduse alustalaks; peab kiiduväärseks komisjoni lubadust parandada vabakaubanduslepingutes ja WTOs intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist ning teha partneritega koostööd pettuste vastu võitlemiseks; toetab komisjoni eesmärki kaitsta kõiki intellektuaalomandi õiguste vorme, sh patente, kaubamärke, autoriõigusi, disainilahendusi, geograafilisi tähiseid, päritolumärgiseid ja ravimeid; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et vajakajäämised intellektuaalomandi õiguste tulemusliku jõustamise osas seavad ohtu Euroopa tööstuse tervete sektorite püsimajäämise; rõhutab, et võltsimine põhjustab töökohtade kadumist ja pärsib innovatsiooni; kordab, et intellektuaalomandi õiguste asjakohane kaitse ja nende tõhus jõustamine on maailmamajanduse alustalaks; peab kiiduväärseks komisjoni lubadust parandada vabakaubanduslepingutes ja WTOs intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist ning teha partneritega koostööd pettuste vastu võitlemiseks; toetab komisjoni eesmärki kaitsta kõiki intellektuaalomandi õiguste vorme, sh patente, kaubamärke, autoriõigusi, disainilahendusi, geograafilisi tähiseid, päritolumärgiseid ja ravimeid;

ELi kaubandusstrateegia oluline aspekt – uute turuvõimaluste loomine ELi teenusepakkujate jaoks ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamine

| 57. | tuletab meelde, et ELil on teenustesektoris juhtiv roll; rõhutab, et uute turuvõimaluste loomisel peab olema ELi rahvusvahelises kaubandusstrateegias oluline koht; rõhutab, et teenuste lisamine kaubanduslepingutesse on ülioluline, kuna annab võimaluse Euroopa ettevõtetele ja riigisisestele töötajatele, jättes samas kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 14 ja 106 ning protokolliga nr 26 mis tahes lepingu kohaldamisalast välja praegused ja tulevased üldhuviteenused ning üldist majandushuvi pakkuvad teenused, sõltumata sellest, kas neid rahastatakse avaliku või erasektori vahenditest; nõuab, et komisjon edendaks kaubanduslepingutes kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ja lisaks selle tingimuse lepingutesse, pakkudes seeläbi Euroopa ettevõtetele ja töötajatele uusi võimalusi; nõuab eelkõige, et kaalutakse võimalust integreerida kaubandus- ja investeerimislepingutesse selliste tunnustamiste vastutasuna ettevõtjasisese üleviimise direktiivi teatavad eelised; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et ELil on teenustesektoris juhtiv roll; rõhutab, et uute turuvõimaluste loomisel peab olema ELi rahvusvahelises kaubandusstrateegias oluline koht; rõhutab, et teenuste lisamine kaubanduslepingutesse on ülioluline, kuna annab võimaluse Euroopa ettevõtetele ja riigisisestele töötajatele, jättes samas kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 14 ja 106 ning protokolliga nr 26 mis tahes lepingu kohaldamisalast välja praegused ja tulevased üldhuviteenused ning üldist majandushuvi pakkuvad teenused, sõltumata sellest, kas neid rahastatakse avaliku või erasektori vahenditest; nõuab, et komisjon edendaks kaubanduslepingutes kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ja lisaks selle tingimuse lepingutesse, pakkudes seeläbi Euroopa ettevõtetele ja töötajatele uusi võimalusi; nõuab eelkõige, et kaalutakse võimalust integreerida kaubandus- ja investeerimislepingutesse selliste tunnustamiste vastutasuna ettevõtjasisese üleviimise direktiivi teatavad eelised;

| 58. | on komisjoniga nõus, et kutsetöötajate ajutine liikuvus on muutunud äritegevuse rahvusvahelise suurendamise seisukohast ülioluliseks ning on endiselt ELi välisturgudele juurdepääsuga seotud huvi; rõhutab, et kõikides ELi kaubandus- ja investeerimislepingutes peaks olema töötajate liikuvust käsitlev peatükk; tuletab siiski meelde, et 4. tarneviisi alusel võetud kohustusi tuleb kohaldada üksnes kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide (näiteks isikud, kellel on ülikooli või sellega võrdväärne magistrikraad või kes töötavad kõrgema astme juhtivatel ametikohtadel) liikumise suhtes, mis toimub sihtotstarbeliselt, piiratud ajavahemikus ning konkreetsete tingimuste kohaselt, mis on sätestatud selle riigi siseriiklikes õigusaktides, kus teenust osutatakse, ja neid siseriiklikke õigusakte järgivas lepingus, kooskõlas teenuste direktiivi artikliga 16, tagades, et miski ei takista ELil ja liikmesriikidel säilitada ja parandada töönorme ja kollektiivlepinguid; |
| --- | --- |

58.

on komisjoniga nõus, et kutsetöötajate ajutine liikuvus on muutunud äritegevuse rahvusvahelise suurendamise seisukohast ülioluliseks ning on endiselt ELi välisturgudele juurdepääsuga seotud huvi; rõhutab, et kõikides ELi kaubandus- ja investeerimislepingutes peaks olema töötajate liikuvust käsitlev peatükk; tuletab siiski meelde, et 4. tarneviisi alusel võetud kohustusi tuleb kohaldada üksnes kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide (näiteks isikud, kellel on ülikooli või sellega võrdväärne magistrikraad või kes töötavad kõrgema astme juhtivatel ametikohtadel) liikumise suhtes, mis toimub sihtotstarbeliselt, piiratud ajavahemikus ning konkreetsete tingimuste kohaselt, mis on sätestatud selle riigi siseriiklikes õigusaktides, kus teenust osutatakse, ja neid siseriiklikke õigusakte järgivas lepingus, kooskõlas teenuste direktiivi artikliga 16, tagades, et miski ei takista ELil ja liikmesriikidel säilitada ja parandada töönorme ja kollektiivlepinguid;

| 59. | peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust kasutada kaubanduspoliitikat digitaalse protektsionismi uute vormide vastu võitlemiseks ning selleks, et kehtestada e-kaubandust ja piiriülest andmevahetust käsitlevad eeskirjad, mis oleksid kooskõlas andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitleva ELi õigusega, tagades ühtlasi põhiõiguste kaitse; on veendunud, et palju rohkem tuleb ära teha e-kaubandust ja ettevõtlust soodustava keskkonna loomiseks ELis, vähendades monopole ja monopoolseid positsioone telekommunikatsiooni turul ja asukohapõhiseid piiranguid ning tagades konkreetsed õiguskaitsevahendid; rõhutab, et äärmiselt tähtis on tagada e-kaubanduse valdkonnas regulatiivne koostöö, internetipettuste vähendamine, vastastikune tunnustamine ja standardite ühtlustamine; kutsub komisjoni üles esitama e-kaubanduse peatükkide käsitlemiseks uue mudeli, millest oleks täielikult välja jäetud kehtiv ja mis tahes tulevane kõikide kaubandusläbirääkimiste raames andmete kaitse raamistik, mille eesmärk on tagada, et andmevahetus toimub täielikus kooskõlas andmesubjekti päritoluriigis kehtivate andmekaitse-eeskirjadega; nõuab täitevasutuste suuremat koostööd, eelkõige veebikeskkonnas esinevate ebaausate kaubandustavade küsimuses; |
| --- | --- |

59.

peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust kasutada kaubanduspoliitikat digitaalse protektsionismi uute vormide vastu võitlemiseks ning selleks, et kehtestada e-kaubandust ja piiriülest andmevahetust käsitlevad eeskirjad, mis oleksid kooskõlas andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitleva ELi õigusega, tagades ühtlasi põhiõiguste kaitse; on veendunud, et palju rohkem tuleb ära teha e-kaubandust ja ettevõtlust soodustava keskkonna loomiseks ELis, vähendades monopole ja monopoolseid positsioone telekommunikatsiooni turul ja asukohapõhiseid piiranguid ning tagades konkreetsed õiguskaitsevahendid; rõhutab, et äärmiselt tähtis on tagada e-kaubanduse valdkonnas regulatiivne koostöö, internetipettuste vähendamine, vastastikune tunnustamine ja standardite ühtlustamine; kutsub komisjoni üles esitama e-kaubanduse peatükkide käsitlemiseks uue mudeli, millest oleks täielikult välja jäetud kehtiv ja mis tahes tulevane kõikide kaubandusläbirääkimiste raames andmete kaitse raamistik, mille eesmärk on tagada, et andmevahetus toimub täielikus kooskõlas andmesubjekti päritoluriigis kehtivate andmekaitse-eeskirjadega; nõuab täitevasutuste suuremat koostööd, eelkõige veebikeskkonnas esinevate ebaausate kaubandustavade küsimuses;

E-majanduse keskne roll tulevases maailmakaubanduses

| 60. | võtab teadmiseks, et e-majanduse tähtsus kasvab tulevikus mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas ning et internetikasutajaid on maailmas hinnanguliselt 3,3 miljardit inimest, mis moodustab 40 % maailma elanikkonnast; on veendunud, et sellised suundumused nagu pilvandmetöötlus, mobiilse interneti teenused, arukad võrgud ja sotsiaalmeedia muudavad radikaalselt ettevõtlusmaastikku; toonitab, et ELi kaubanduspoliitika peab digitaalsete ja tehnoloogiliste trendidega sammu pidama; |
| --- | --- |

60.

võtab teadmiseks, et e-majanduse tähtsus kasvab tulevikus mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas ning et internetikasutajaid on maailmas hinnanguliselt 3,3 miljardit inimest, mis moodustab 40 % maailma elanikkonnast; on veendunud, et sellised suundumused nagu pilvandmetöötlus, mobiilse interneti teenused, arukad võrgud ja sotsiaalmeedia muudavad radikaalselt ettevõtlusmaastikku; toonitab, et ELi kaubanduspoliitika peab digitaalsete ja tehnoloogiliste trendidega sammu pidama;

| 61. | nõuab, et komisjon looks WTO raames koos WTO partneritega e-kaubanduse töörühma, mis uuriks põhjalikult praeguse raamistiku sobivust e-kaubanduseks ning tutvuks konkreetsete soovituste, selgituste ja kohandustega, samuti kaaluks võimalust kehtestada uus raamistik kaubanduse hõlbustamiseks teenustekaubanduse osas, tuginedes kaubanduse lihtsustamise lepingu rakendamisel saadud parimatele tavadele; |
| --- | --- |

61.

nõuab, et komisjon looks WTO raames koos WTO partneritega e-kaubanduse töörühma, mis uuriks põhjalikult praeguse raamistiku sobivust e-kaubanduseks ning tutvuks konkreetsete soovituste, selgituste ja kohandustega, samuti kaaluks võimalust kehtestada uus raamistik kaubanduse hõlbustamiseks teenustekaubanduse osas, tuginedes kaubanduse lihtsustamise lepingu rakendamisel saadud parimatele tavadele;

Komisjoni toetamine võitluses korruptsiooni vastu

| 62. | on teadlik asjaolust, et finantsteenuseid käsitlevate sätete lisamine kaubanduslepingutesse on tekitanud muret nende võimaliku negatiivse mõju pärast rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise asjus; nõuab tungivalt, et komisjon võitleks korruptsiooni vastu, mis on nii arenenud kui ka arenguriikides peamine mittetariifne kaubandustõke; nõuab, et kaubandus- ja investeerimislepingud pakuksid head võimalust suurendada koostööd korruptsiooni, rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastase võitluse valdkonnas; on arvamusel, et rahvusvahelistel standarditel põhinevad kohustused, riikide kaupa liigendatud aruandluse kohustus ja automaatne teabevahetus tuleb lisada asjakohastesse rahvusvahelistesse lepingutesse, et hoogustada finantsteenuste edasist liberaliseerimist; |
| --- | --- |

62.

on teadlik asjaolust, et finantsteenuseid käsitlevate sätete lisamine kaubanduslepingutesse on tekitanud muret nende võimaliku negatiivse mõju pärast rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise asjus; nõuab tungivalt, et komisjon võitleks korruptsiooni vastu, mis on nii arenenud kui ka arenguriikides peamine mittetariifne kaubandustõke; nõuab, et kaubandus- ja investeerimislepingud pakuksid head võimalust suurendada koostööd korruptsiooni, rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastase võitluse valdkonnas; on arvamusel, et rahvusvahelistel standarditel põhinevad kohustused, riikide kaupa liigendatud aruandluse kohustus ja automaatne teabevahetus tuleb lisada asjakohastesse rahvusvahelistesse lepingutesse, et hoogustada finantsteenuste edasist liberaliseerimist;

| 63. | on arvamusel, et kaubandus- ja investeerimislepingute ning topeltmaksustamise vältimise lepingute omavahelist seost ei ole veel piisavalt uuritud ning kutsub komisjoni üles lähemalt uurima, milline võib olla selliste vahendite vastastikune mõju ja laiemas kontekstis mõju poliitika sidususele maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

on arvamusel, et kaubandus- ja investeerimislepingute ning topeltmaksustamise vältimise lepingute omavahelist seost ei ole veel piisavalt uuritud ning kutsub komisjoni üles lähemalt uurima, milline võib olla selliste vahendite vastastikune mõju ja laiemas kontekstis mõju poliitika sidususele maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse valdkonnas;

Kaugelevaatav kaubanduspoliitika, milles võetakse arvesse VKEde konkreetseid vajadusi

| 64. | rõhutab, et kaugelevaatavas kaubanduspoliitikas tuleb pöörata rohkem tähelepanu mikroettevõtete ja VKEde konkreetsetele vajadustele ning tagada, et nad saavad kaubandus- ja investeerimislepingutest igakülgset kasu; tuletab meelde, et vaid väike osa Euroopa VKEdest on võimelised globaliseerumise ja kaubanduse liberaliseerimise pakutavaid võimalusi kindlaks tegema ja ära kasutama; märgib, et vaid 13 % Euroopa VKEdest on tegutsenud rahvusvaheliselt väljaspool ELi, ent nad annavad ühe kolmandiku ELi ekspordist; toetab algatusi, millega hõlbustatakse Euroopa VKEde rahvusvahelistumist ning rõhutab seetõttu, kui oluline on lisada kõikidesse tulevastesse vabakaubanduslepingutesse VKEsid käsitlev peatükk; on veendunud, et vaja on uurida uusi võimalusi, kuidas aidata VKEdel oma kaupu ja teenuseid välismaal paremini müüa; rõhutab, et VKEd vajavad rohkem nende vajadustele kohandatud toetust, eeskätt liikmesriikide tasandil, hõlpsat juurdepääsu internetis pakutavale kaubandusmeetmeid käsitlevale kasutajasõbralikule teabele ning konkreetseid ja selgeid juhendmaterjale selle kohta, milliseid võimalusi ja eeliseid pakuvad mis tahes ELi poolt sõlmitud või sõlmitavad kaubanduslepingud; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et kaugelevaatavas kaubanduspoliitikas tuleb pöörata rohkem tähelepanu mikroettevõtete ja VKEde konkreetsetele vajadustele ning tagada, et nad saavad kaubandus- ja investeerimislepingutest igakülgset kasu; tuletab meelde, et vaid väike osa Euroopa VKEdest on võimelised globaliseerumise ja kaubanduse liberaliseerimise pakutavaid võimalusi kindlaks tegema ja ära kasutama; märgib, et vaid 13 % Euroopa VKEdest on tegutsenud rahvusvaheliselt väljaspool ELi, ent nad annavad ühe kolmandiku ELi ekspordist; toetab algatusi, millega hõlbustatakse Euroopa VKEde rahvusvahelistumist ning rõhutab seetõttu, kui oluline on lisada kõikidesse tulevastesse vabakaubanduslepingutesse VKEsid käsitlev peatükk; on veendunud, et vaja on uurida uusi võimalusi, kuidas aidata VKEdel oma kaupu ja teenuseid välismaal paremini müüa; rõhutab, et VKEd vajavad rohkem nende vajadustele kohandatud toetust, eeskätt liikmesriikide tasandil, hõlpsat juurdepääsu internetis pakutavale kaubandusmeetmeid käsitlevale kasutajasõbralikule teabele ning konkreetseid ja selgeid juhendmaterjale selle kohta, milliseid võimalusi ja eeliseid pakuvad mis tahes ELi poolt sõlmitud või sõlmitavad kaubanduslepingud;

| 65. | palub, et komisjon käsitleks horisontaalselt VKEde vajadusi kaubanduslepingute kõikides peatükkides, luues muu hulgas, kuid mitte ainult, veebis ühtse kontaktpunkti, kus VKEd saavad tutvuda asjaomaste õigusaktidega, mis on eriti oluline piiriüleste teenuste pakkujatele litsentseerimise ja muude haldusnõuete puhul; juhib tähelepanu asjaolule, et kui see on asjakohane, peaksid nimetatud vahendid hõlmama ka uusi turulepääsu võimalusi VKEde jaoks, eelkõige madala maksumusega pakkumismenetluste puhul; rõhutab vajadust vähendada VKEde kauplemiskulusid, lihtsustades tollimenetlusi, vähendades tarbetuid mittetariifseid tõkkeid ja regulatiivset koormust ning lihtsustades päritolureegleid; on veendunud, et VKEdel on oluline roll, et abistada komisjoni nende vahendite kujundamisel, tagamaks, et kaubanduslepingud vastavad nende vajadustele; ergutab komisjoni olema kaubandusläbirääkimiste kõikides etappides tihedas dialoogis VKEde esindajatega; |
| --- | --- |

65.

palub, et komisjon käsitleks horisontaalselt VKEde vajadusi kaubanduslepingute kõikides peatükkides, luues muu hulgas, kuid mitte ainult, veebis ühtse kontaktpunkti, kus VKEd saavad tutvuda asjaomaste õigusaktidega, mis on eriti oluline piiriüleste teenuste pakkujatele litsentseerimise ja muude haldusnõuete puhul; juhib tähelepanu asjaolule, et kui see on asjakohane, peaksid nimetatud vahendid hõlmama ka uusi turulepääsu võimalusi VKEde jaoks, eelkõige madala maksumusega pakkumismenetluste puhul; rõhutab vajadust vähendada VKEde kauplemiskulusid, lihtsustades tollimenetlusi, vähendades tarbetuid mittetariifseid tõkkeid ja regulatiivset koormust ning lihtsustades päritolureegleid; on veendunud, et VKEdel on oluline roll, et abistada komisjoni nende vahendite kujundamisel, tagamaks, et kaubanduslepingud vastavad nende vajadustele; ergutab komisjoni olema kaubandusläbirääkimiste kõikides etappides tihedas dialoogis VKEde esindajatega;

| 66. | rõhutab, et Euroopa VKEde kiirem juurdepääs dumpinguvastastele menetlustele on põhiline vahend, millega kaitsta neid ebaausate kaubandustavade eest; toonitab vajadust reformida WTO mitmepoolset raamistikku, et kaasata paremini VKEsid ja tagada vaidluste kiirem lahendamine; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et Euroopa VKEde kiirem juurdepääs dumpinguvastastele menetlustele on põhiline vahend, millega kaitsta neid ebaausate kaubandustavade eest; toonitab vajadust reformida WTO mitmepoolset raamistikku, et kaasata paremini VKEsid ja tagada vaidluste kiirem lahendamine;

| 67. | palub, et komisjon hindaks ja parandaks enne uute üksikmeetmete väljatöötamist VKEde rahvusvahelistumise toetamiseks subsidiaarsuse, dubleerimise vältimise ja täiendavuse osas olemasolevaid vahendeid, lähtudes asjaomastest liikmesriikide programmidest ja Euroopa lisaväärtusest; rõhutab, et komisjon peaks esitama parlamendile sõltumatud hinnangud kõikide olemasolevate programmide kohta; |
| --- | --- |

67.

palub, et komisjon hindaks ja parandaks enne uute üksikmeetmete väljatöötamist VKEde rahvusvahelistumise toetamiseks subsidiaarsuse, dubleerimise vältimise ja täiendavuse osas olemasolevaid vahendeid, lähtudes asjaomastest liikmesriikide programmidest ja Euroopa lisaväärtusest; rõhutab, et komisjon peaks esitama parlamendile sõltumatud hinnangud kõikide olemasolevate programmide kohta;

Investeeringud

| 68. | rõhutab, kui oluline on ELi majanduse jaoks investeeringute sisse- ja väljavool ning kaitsta ELi ettevõtteid kolmandate riikide turgudele investeerimisel; tunnustab sellega seoses komisjoni jõupingutusi uue investeerimiskohtu osas; rõhutab, kui oluline on pidada sidusrühmade ja Euroopa Parlamendiga investeerimiskohtu küsimuses täiendavaid arutelusid; rõhutab, et see süsteem peab olema kooskõlas ELi õiguskorraga, täpsemalt ELi kohtute volitustega ja veelgi konkreetsemalt ELi konkurentsieeskirjadega; toetab algatust leida keskpikas perspektiivis mitmepoolne lahendus investeeringute küsimustes tekkivate erimeelsuste lahendamiseks; peab kahetsusväärseks, et investeerimiskohut käsitlev ettepanek ei hõlma sätet investorite kohustuste kohta; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, kui oluline on ELi majanduse jaoks investeeringute sisse- ja väljavool ning kaitsta ELi ettevõtteid kolmandate riikide turgudele investeerimisel; tunnustab sellega seoses komisjoni jõupingutusi uue investeerimiskohtu osas; rõhutab, kui oluline on pidada sidusrühmade ja Euroopa Parlamendiga investeerimiskohtu küsimuses täiendavaid arutelusid; rõhutab, et see süsteem peab olema kooskõlas ELi õiguskorraga, täpsemalt ELi kohtute volitustega ja veelgi konkreetsemalt ELi konkurentsieeskirjadega; toetab algatust leida keskpikas perspektiivis mitmepoolne lahendus investeeringute küsimustes tekkivate erimeelsuste lahendamiseks; peab kahetsusväärseks, et investeerimiskohut käsitlev ettepanek ei hõlma sätet investorite kohustuste kohta;

| 69. | kutsub ELi ja liikmesriike üles järgima ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) laiaulatusliku säästvat arengut käsitleva investeerimispoliitika raamistiku soovitusi, et edendada vastutustundlikumaid, läbipaistvamaid ja kontrollitavamaid investeeringuid; |
| --- | --- |

69.

kutsub ELi ja liikmesriike üles järgima ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) laiaulatusliku säästvat arengut käsitleva investeerimispoliitika raamistiku soovitusi, et edendada vastutustundlikumaid, läbipaistvamaid ja kontrollitavamaid investeeringuid;

| 70. | võtab teadmiseks komisjoni Euroopa investeerimiskavas sisalduva nõude edendada ELi-siseseid investeeringuid ja on seisukohal, et kaubandusstrateegiad on selle eesmärgi saavutamiseks oluline vahend; täheldab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondil puudub välismõõde; palub, et komisjon kaaluks välismõõtme loomist alles pärast seda, kui on hoolikalt analüüsinud fondi tulemuslikkust ja kasutegurit, võttes arvesse asjaolu, et laenuandmisega tegelevad Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning et ka Euroopa Arengufondi tegevus on sellega seotud; toonitab, et sellised fondid peavad toetama jätkusuutlikku arengut ja inimväärsete töökohtade loomist ning vaesuse ja rände algpõhjuste vastu võitlemist; |
| --- | --- |

70.

võtab teadmiseks komisjoni Euroopa investeerimiskavas sisalduva nõude edendada ELi-siseseid investeeringuid ja on seisukohal, et kaubandusstrateegiad on selle eesmärgi saavutamiseks oluline vahend; täheldab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondil puudub välismõõde; palub, et komisjon kaaluks välismõõtme loomist alles pärast seda, kui on hoolikalt analüüsinud fondi tulemuslikkust ja kasutegurit, võttes arvesse asjaolu, et laenuandmisega tegelevad Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning et ka Euroopa Arengufondi tegevus on sellega seotud; toonitab, et sellised fondid peavad toetama jätkusuutlikku arengut ja inimväärsete töökohtade loomist ning vaesuse ja rände algpõhjuste vastu võitlemist;

| 71. | tuletab meelde, kui oluline on suurendada arenguabi rahastamise institutsioonide läbipaistvust ja vastutust, kui oluline on, et avaliku ja erasektori partnerlused uurivad ja jälgivad tulemuslikult rahavooge, võla jätkusuutlikkust ning oma projektide lisaväärtust säästva arengu osas; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde, kui oluline on suurendada arenguabi rahastamise institutsioonide läbipaistvust ja vastutust, kui oluline on, et avaliku ja erasektori partnerlused uurivad ja jälgivad tulemuslikult rahavooge, võla jätkusuutlikkust ning oma projektide lisaväärtust säästva arengu osas;

Kaubandus ja põllumajandus

| 72. | rõhutab, et Euroopa kõrged keskkonna-, toiduohutus-, loomade heaolu ja sotsiaalsete tingimustega seotud standardid on ELi kodanike jaoks väga olulised, eelkõige mis puudutab väärtushinnanguid ja tarbijate teadlikku valikut; on arvamusel, et kaubanduslepingud peaksid edendama õiglast konkurentsi, tagamaks, et ELi põllumajandustootjad saavad tariifsetest soodustustest täit kasu ning et nad ei oleks võrreldes oma kolmandates riikides asuvate kolleegidega majanduslikult ebasoodsamas olukorras; rõhutab, kui oluline on tagada, et ELi toiduohutus- ja loomade heaolu standardid oleksid kaitstud, säilitades ettevaatuspõhimõtte, säästva põllumajanduse ning toodete jälgitavuse ja märgistamise kõrge taseme, kindlustades ühtlasi, et kogu imporditav kaup vastab kohaldatavatele ELi õigusaktidele; täheldab, et loomade heaolu standardid on rahvusvahelisel tasandil vägagi erinevad; rõhutab sellega seoses vajadust reguleerida põllumajanduslike elusloomade eksporti kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega ja Maailma Loomatervise Organisatsiooni kehtestatud standarditega; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et Euroopa kõrged keskkonna-, toiduohutus-, loomade heaolu ja sotsiaalsete tingimustega seotud standardid on ELi kodanike jaoks väga olulised, eelkõige mis puudutab väärtushinnanguid ja tarbijate teadlikku valikut; on arvamusel, et kaubanduslepingud peaksid edendama õiglast konkurentsi, tagamaks, et ELi põllumajandustootjad saavad tariifsetest soodustustest täit kasu ning et nad ei oleks võrreldes oma kolmandates riikides asuvate kolleegidega majanduslikult ebasoodsamas olukorras; rõhutab, kui oluline on tagada, et ELi toiduohutus- ja loomade heaolu standardid oleksid kaitstud, säilitades ettevaatuspõhimõtte, säästva põllumajanduse ning toodete jälgitavuse ja märgistamise kõrge taseme, kindlustades ühtlasi, et kogu imporditav kaup vastab kohaldatavatele ELi õigusaktidele; täheldab, et loomade heaolu standardid on rahvusvahelisel tasandil vägagi erinevad; rõhutab sellega seoses vajadust reguleerida põllumajanduslike elusloomade eksporti kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega ja Maailma Loomatervise Organisatsiooni kehtestatud standarditega;

| 73. | peab praeguse põllumajanduskriisi kontekstis oluliseks uute turgude avamist ELi põllumajandustoodete, näiteks piimatoodete, liha ning puu- ja köögiviljade jaoks; rõhutab vajadust selgitada välja uued, suure ostupotentsiaaliga turuväljundid; |
| --- | --- |

73.

peab praeguse põllumajanduskriisi kontekstis oluliseks uute turgude avamist ELi põllumajandustoodete, näiteks piimatoodete, liha ning puu- ja köögiviljade jaoks; rõhutab vajadust selgitada välja uued, suure ostupotentsiaaliga turuväljundid;

| 74. | peab vajalikuks suurendada põllumajanduse lisaväärtust ja viia läbi tutvustuskampaaniaid uute turgude avamiseks; rõhutab eelkõige seda, et oluline on tugevdada ELi tasandi kvaliteedikavasid, kuna nendega tagatakse ELi toodetele ülemaailmsel turul parim võimalik kaubamärgi kuvand, tuues kaudselt kasu Euroopa põllumajandusele tervikuna; |
| --- | --- |

74.

peab vajalikuks suurendada põllumajanduse lisaväärtust ja viia läbi tutvustuskampaaniaid uute turgude avamiseks; rõhutab eelkõige seda, et oluline on tugevdada ELi tasandi kvaliteedikavasid, kuna nendega tagatakse ELi toodetele ülemaailmsel turul parim võimalik kaubamärgi kuvand, tuues kaudselt kasu Euroopa põllumajandusele tervikuna;

| 75. | rõhutab, et vaja on karmistada impordi kontrolli piiril ning et Toidu- ja Veterinaaramet peaks viima läbi rangemaid kontrolle seoses ELi eksportivate riikide tootmis- ja turustamistingimustega, et tagada liidu eeskirjade järgimine; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et vaja on karmistada impordi kontrolli piiril ning et Toidu- ja Veterinaaramet peaks viima läbi rangemaid kontrolle seoses ELi eksportivate riikide tootmis- ja turustamistingimustega, et tagada liidu eeskirjade järgimine;

| 76. | rõhutab, et kõigis vabakaubandust puudutavates läbirääkimistes on vaja teha edusamme seoses põllumajandustoodetega kauplemisele kehtestatud tervishoiualaste, fütosanitaarsete ja muude mittetariifsete tõketega, eriti seoses ELi jäikade seisukohtadega nendes aspektides, millel võib olla mõju tarbija tervisele; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et kõigis vabakaubandust puudutavates läbirääkimistes on vaja teha edusamme seoses põllumajandustoodetega kauplemisele kehtestatud tervishoiualaste, fütosanitaarsete ja muude mittetariifsete tõketega, eriti seoses ELi jäikade seisukohtadega nendes aspektides, millel võib olla mõju tarbija tervisele;

| 77. | tuletab meelde, kui olulised on geograafilised tähised, et edendada Euroopa traditsioonilisi põllumajanduslikke toiduaineid, kaitsta neid kahjulike parasiitlustavade eest, tagada tarbijate õigused ja teadlik valik ning kaitsta maapiirkondade tootjaid ja põllumehi, pidades eeskätt silmas VKEsid; märgib, et geograafiliste tähiste kaitsmine ja tunnustamine kolmandates riikides on potentsiaalselt väga väärtuslik kogu ELi põllumajandusliku toidutööstuse jaoks, ning on seisukohal, et kõik kaubanduslepingud peaksid sisaldama kaitsemeetmeid ja võltsimise vastu võitlemise meetmeid; |
| --- | --- |

77.

tuletab meelde, kui olulised on geograafilised tähised, et edendada Euroopa traditsioonilisi põllumajanduslikke toiduaineid, kaitsta neid kahjulike parasiitlustavade eest, tagada tarbijate õigused ja teadlik valik ning kaitsta maapiirkondade tootjaid ja põllumehi, pidades eeskätt silmas VKEsid; märgib, et geograafiliste tähiste kaitsmine ja tunnustamine kolmandates riikides on potentsiaalselt väga väärtuslik kogu ELi põllumajandusliku toidutööstuse jaoks, ning on seisukohal, et kõik kaubanduslepingud peaksid sisaldama kaitsemeetmeid ja võltsimise vastu võitlemise meetmeid;

Euroopa ettevõtjate parem juurdepääs hankelepingutele

| 78. | nõuab praeguse ebavõrdsuse kaotamist ELi ja teiste kaubanduspartnerite vahel avalike hangete turgude avatuse küsimuses; palub, et komisjon teeks veelgi rohkem jõupingutusi, et püüda rahvusvahelisi avalike hangete turgusid ambitsioonikalt ja vastastikku avada, tagades siiski, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused jäetakse nendest välja ning et riikidel on võimalik vastu võtta sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, nagu majanduslikult soodsaima pakkumuse (MEAT) käsitusviisi rakendamine pakkumismenetluses; rõhutab, et Euroopa ettevõtjad, nii suurettevõtted kui ka VKEd, vajavad paremat juurdepääsu hankelepingutele kolmandates riikides selliste vahendite kaudu nagu Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“ ja praegu olemasolevate asümmeetriate likvideerimine; tuletab sellega seoses meelde, et ELil on kõikidest WTO liikmetest üks kõige avatumaid riigihanketurge; |
| --- | --- |

78.

nõuab praeguse ebavõrdsuse kaotamist ELi ja teiste kaubanduspartnerite vahel avalike hangete turgude avatuse küsimuses; palub, et komisjon teeks veelgi rohkem jõupingutusi, et püüda rahvusvahelisi avalike hangete turgusid ambitsioonikalt ja vastastikku avada, tagades siiski, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused jäetakse nendest välja ning et riikidel on võimalik vastu võtta sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, nagu majanduslikult soodsaima pakkumuse (MEAT) käsitusviisi rakendamine pakkumismenetluses; rõhutab, et Euroopa ettevõtjad, nii suurettevõtted kui ka VKEd, vajavad paremat juurdepääsu hankelepingutele kolmandates riikides selliste vahendite kaudu nagu Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“ ja praegu olemasolevate asümmeetriate likvideerimine; tuletab sellega seoses meelde, et ELil on kõikidest WTO liikmetest üks kõige avatumaid riigihanketurge;

| 79. | võtab teadmiseks komisjoni muudetud ettepaneku võtta vastu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule, mis on tähtis vahend võrdsete võimaluste tagamiseks kolmandate riikide turulepääsu küsimuses, ning peab äärmiselt kahetsusväärseks, et liikmesriikide valitsused hoiavad kinni esialgsest ettepanekust; kutsub komisjoni üles saavutama peamiste kaubanduspartnerite puhul positiivse vastastikkuse riigihanketurgudele juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

79.

võtab teadmiseks komisjoni muudetud ettepaneku võtta vastu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule, mis on tähtis vahend võrdsete võimaluste tagamiseks kolmandate riikide turulepääsu küsimuses, ning peab äärmiselt kahetsusväärseks, et liikmesriikide valitsused hoiavad kinni esialgsest ettepanekust; kutsub komisjoni üles saavutama peamiste kaubanduspartnerite puhul positiivse vastastikkuse riigihanketurgudele juurdepääsu osas;

Võrdne juurdepääs ressurssidele, et tagada ülemaailmsel turul aus konkurents

| 80. | rõhutab, et loodusvarad on piiratud ning neid tuleks kasutada säästvalt, seda nii majanduslikus kui ka keskkonnaalases mõttes, seades prioriteediks ringlussevõtu; tunnistab, et arenguriigid ja eelkõige vähim arenenud riigid on loodusvaradest väga sõltuvad; tuletab meelde, et Euroopa kaubanduspoliitika peab toorainete vallas jätkama järjepidevat, säästvat, terviklikku ja valdkondadeülest strateegiat, nagu parlament on juba osutanud oma resolutsioonis Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et loodusvarad on piiratud ning neid tuleks kasutada säästvalt, seda nii majanduslikus kui ka keskkonnaalases mõttes, seades prioriteediks ringlussevõtu; tunnistab, et arenguriigid ja eelkõige vähim arenenud riigid on loodusvaradest väga sõltuvad; tuletab meelde, et Euroopa kaubanduspoliitika peab toorainete vallas jätkama järjepidevat, säästvat, terviklikku ja valdkondadeülest strateegiat, nagu parlament on juba osutanud oma resolutsioonis Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames;

| 81. | rõhutab vajadust liikuda süsinikuvaese majanduse suunas ning ergutab seetõttu komisjoni suurendama koostööd energeetikaalase teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas, mille eesmärk on energia tarnijate, tarneteede ja -allikate mitmekesistamise edendamine, uute energeetikavaldkonna kaubanduspartnerite väljaselgitamine ning suurema konkurentsi tekitamine, mis peaks alandama hindu energia tarbijate jaoks; rõhutab, et taastuvate energiaallikate arendamine ja energiatõhususe edendamine on olulised, et suurendada energiajulgeolekut ja vähendada sõltuvust impordist; toonitab vajadust lisada vabakaubanduslepingutesse mõlemad sätted, et luua jätkusuutlikke energeetikaalaseid partnerlussuhteid, suurendada tehnika alast koostööd eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe ja kaitsemeetmete osas, ning hoida ära süsinikdioksiidi leke, et saavutada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu (COP21) raames püstitatud eesmärgid; |
| --- | --- |

81.

rõhutab vajadust liikuda süsinikuvaese majanduse suunas ning ergutab seetõttu komisjoni suurendama koostööd energeetikaalase teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas, mille eesmärk on energia tarnijate, tarneteede ja -allikate mitmekesistamise edendamine, uute energeetikavaldkonna kaubanduspartnerite väljaselgitamine ning suurema konkurentsi tekitamine, mis peaks alandama hindu energia tarbijate jaoks; rõhutab, et taastuvate energiaallikate arendamine ja energiatõhususe edendamine on olulised, et suurendada energiajulgeolekut ja vähendada sõltuvust impordist; toonitab vajadust lisada vabakaubanduslepingutesse mõlemad sätted, et luua jätkusuutlikke energeetikaalaseid partnerlussuhteid, suurendada tehnika alast koostööd eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe ja kaitsemeetmete osas, ning hoida ära süsinikdioksiidi leke, et saavutada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu (COP21) raames püstitatud eesmärgid;

Ebaseaduslik looduslike liikide ja nende saadustega kauplemise vastane võitlus

| 82. | tunneb jätkuvalt tõsist muret selle pärast, et viimasel ajal on suurenenud looduslike liikidega seotud kuritegevuse määr ja sellega seotud ebaseaduslik kaubandus, millel ei ole mitte ainult hävitav mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja liikide arvukusele, vaid mis kujutab endast selget ja üldist ohtu elatusvahenditele ja kohalikule majandusele, eelkõige arenguriikides; peab kiiduväärseks ELi kohustust teha lõpp ebaseaduslikule looduslike liikidega kauplemisele, mis on ELi vastus ÜRO säästva arengu tegevuskavale 2030, eelkõige säästva arengu 15. eesmärgile, millega mitte ainult ei märgita vajadust tagada kaitstud taime- ja loomaliikide salaküttimise ja kaubitsemise lõpetamine, vaid ka tegeleda looduslike liikide ebaseaduslike saadustega seotud nõudluse ja pakkumise küsimusega; ootab sellega seoses, et komisjon kaaluks pärast mõningast mõtlemisaega, mille vältel konsulteeritakse parlamendi ja liikmesriikidega, kuidas oleks kõige parem integreerida kõikidesse tulevastesse ELi kaubanduslepingutesse sätted ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise kohta; |
| --- | --- |

82.

tunneb jätkuvalt tõsist muret selle pärast, et viimasel ajal on suurenenud looduslike liikidega seotud kuritegevuse määr ja sellega seotud ebaseaduslik kaubandus, millel ei ole mitte ainult hävitav mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja liikide arvukusele, vaid mis kujutab endast selget ja üldist ohtu elatusvahenditele ja kohalikule majandusele, eelkõige arenguriikides; peab kiiduväärseks ELi kohustust teha lõpp ebaseaduslikule looduslike liikidega kauplemisele, mis on ELi vastus ÜRO säästva arengu tegevuskavale 2030, eelkõige säästva arengu 15. eesmärgile, millega mitte ainult ei märgita vajadust tagada kaitstud taime- ja loomaliikide salaküttimise ja kaubitsemise lõpetamine, vaid ka tegeleda looduslike liikide ebaseaduslike saadustega seotud nõudluse ja pakkumise küsimusega; ootab sellega seoses, et komisjon kaaluks pärast mõningast mõtlemisaega, mille vältel konsulteeritakse parlamendi ja liikmesriikidega, kuidas oleks kõige parem integreerida kõikidesse tulevastesse ELi kaubanduslepingutesse sätted ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise kohta;

Parem tollikoostöö ja ELi piiridel toimuv võitlus ebaseadusliku kaubanduse vastu

| 83. | rõhutab, et nii Euroopa kui ka välisriikide paremad, ühtlustatud ja tõhusamad tolliprotseduurid aitavad hõlbustada kaubandust, täita kaubanduse lihtsustamisega seotud nõudeid ning takistada järeletehtud, ebaseaduslike ja võltsitud kaupade jõudmist ühtsele turule, mis õõnestab ELi majanduskasvu ja seab ELi tarbijad tõsiselt halba olukorda; peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust tõhustada tolliasutuste koostööd; kutsub komisjoni ja liikmesriike uuesti üles looma ELi ühtse tolliteenistuse, et tollieeskirju ja -menetlusi kogu ELi tolliterritooriumil tõhusamalt kohaldada; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et nii Euroopa kui ka välisriikide paremad, ühtlustatud ja tõhusamad tolliprotseduurid aitavad hõlbustada kaubandust, täita kaubanduse lihtsustamisega seotud nõudeid ning takistada järeletehtud, ebaseaduslike ja võltsitud kaupade jõudmist ühtsele turule, mis õõnestab ELi majanduskasvu ja seab ELi tarbijad tõsiselt halba olukorda; peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust tõhustada tolliasutuste koostööd; kutsub komisjoni ja liikmesriike uuesti üles looma ELi ühtse tolliteenistuse, et tollieeskirju ja -menetlusi kogu ELi tolliterritooriumil tõhusamalt kohaldada;

| 84. | rõhutab, et komisjon peaks kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel alati püüdma veenda kaubanduspartnereid sisse seadma ühtseid kontaktpunkte tolli- ja piirivalvega seotud kohustuste täitmise järelevalveks, mida tuleb vajaduse korral suutlikkuse suurendamiseks täiendada kaubandustoetustega; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et komisjon peaks kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel alati püüdma veenda kaubanduspartnereid sisse seadma ühtseid kontaktpunkte tolli- ja piirivalvega seotud kohustuste täitmise järelevalveks, mida tuleb vajaduse korral suutlikkuse suurendamiseks täiendada kaubandustoetustega;

| 85. | rõhutab, et vaja on asjakohast teabevahetust ja tihedat kooskõlastamist, tagamaks et tollitariifide kaotamisega kaasnevad asjakohased tehnilised, institutsioonilised ja poliitilised meetmed, mis tagavad kaubandussuhete kindluse; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et vaja on asjakohast teabevahetust ja tihedat kooskõlastamist, tagamaks et tollitariifide kaotamisega kaasnevad asjakohased tehnilised, institutsioonilised ja poliitilised meetmed, mis tagavad kaubandussuhete kindluse;

| 86. | palub komisjonil kaaluda võimalust kasutada tulemuslikkuse põhinäitajaid, mille abil hinnata tolliasutuste tööd riigisiseselt ja välisriikides; peab kahetsusväärseks, et praegu on kättesaadavate avalike andmete hulk väga väike; juhib tähelepanu asjaolule, et kasulik oleks mõista tolli ja teiste piirivalveasutuste jooksvat toimimist nii koduriigis kui ka kaubanduspartnerite juures, et jagada parimaid tavasid ja koordineerida kaubanduse lihtsustamise konkreetseid huve Euroopa institutsioonides, võttes arvesse WTO kaubanduse lihtsustamise lepingu artikli 13 sätteid; |
| --- | --- |

86.

palub komisjonil kaaluda võimalust kasutada tulemuslikkuse põhinäitajaid, mille abil hinnata tolliasutuste tööd riigisiseselt ja välisriikides; peab kahetsusväärseks, et praegu on kättesaadavate avalike andmete hulk väga väike; juhib tähelepanu asjaolule, et kasulik oleks mõista tolli ja teiste piirivalveasutuste jooksvat toimimist nii koduriigis kui ka kaubanduspartnerite juures, et jagada parimaid tavasid ja koordineerida kaubanduse lihtsustamise konkreetseid huve Euroopa institutsioonides, võttes arvesse WTO kaubanduse lihtsustamise lepingu artikli 13 sätteid;

| 87. | palub, et komisjon ja liikmesriigid algataksid avaliku arutelu tolliasutuste võimaliku riiklikult tasandilt ELi tasandile üleviimise kohta; |
| --- | --- |

87.

palub, et komisjon ja liikmesriigid algataksid avaliku arutelu tolliasutuste võimaliku riiklikult tasandilt ELi tasandile üleviimise kohta;

Tarbijatele konkreetse kasu tagamine

| 88. | tunnistab, et kaubanduslepingutel on potentsiaal pakkuda tarbijatele märkimisväärseid eeliseid, eelkõige konkurentsi suurendamise, hindade alandamise, suurema valiku tagamise ja innovatsiooni hoogustamise osas; kutsub komisjoni nimetatud potentsiaali ärakasutamiseks üles nõudma kõikidel läbirääkimistel energiliselt asukohapõhise piiramise tavade piiramist, rahvusvahelise rändlusteenuse tasude vähendamist ja reisijate õiguste tugevdamist; |
| --- | --- |

88.

tunnistab, et kaubanduslepingutel on potentsiaal pakkuda tarbijatele märkimisväärseid eeliseid, eelkõige konkurentsi suurendamise, hindade alandamise, suurema valiku tagamise ja innovatsiooni hoogustamise osas; kutsub komisjoni nimetatud potentsiaali ärakasutamiseks üles nõudma kõikidel läbirääkimistel energiliselt asukohapõhise piiramise tavade piiramist, rahvusvahelise rändlusteenuse tasude vähendamist ja reisijate õiguste tugevdamist;

| 89. | nõuab meetmete võtmist, et toetada tarbijaid piiriüleses kaubavahetuses ja teenustekaubanduses kolmandate riikidega, näiteks veebipõhiste kontaktpunktide kaudu teabe kättesaadavaks tegemise või vaidluste puhul aitamise osas; |
| --- | --- |

89.

nõuab meetmete võtmist, et toetada tarbijaid piiriüleses kaubavahetuses ja teenustekaubanduses kolmandate riikidega, näiteks veebipõhiste kontaktpunktide kaudu teabe kättesaadavaks tegemise või vaidluste puhul aitamise osas;

| 90. | nõuab, et tarbijatele antaks kaubeldavate toodete omaduste kohta täpset teavet; |
| --- | --- |

90.

nõuab, et tarbijatele antaks kaubeldavate toodete omaduste kohta täpset teavet;

Kaubandus kõigile – avatud kaubandus- ja investeerimispoliitika kõrvale on vaja toetavaid poliitikameetmeid, et maksimeerida kasu ja minimeerida kahju

| 91. | jagab OECD seisukohta, et avatud ja õiglase kaubandus- ja investeerimispoliitika kõrvale on vaja mitmesuguseid tõhusaid toetavaid poliitikameetmeid, et maksimeerida ELi ning kolmandate riikide elanikkonna ja majanduse jaoks kaubanduse liberaliseerimisega kaasnevat kasu ja minimeerida kahju; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon teeks säästva arengu tagamise eesmärgil palju suuremaid jõupingutusi, et täiendada kaubanduse avamist mitmesuguste toetavate poliitikameetmetega, näiteks avalike teenuste ja investeeringute, hariduse ja tervishoiu, aktiivsete tööturumeetmete, teadus- ja arendustegevuse, infrastruktuuri arendamise ning sotsiaalse ja keskkonnakaitse tagamiseks väljatöötatavate asjakohaste õigusnormide vallas; |
| --- | --- |

91.

jagab OECD seisukohta, et avatud ja õiglase kaubandus- ja investeerimispoliitika kõrvale on vaja mitmesuguseid tõhusaid toetavaid poliitikameetmeid, et maksimeerida ELi ning kolmandate riikide elanikkonna ja majanduse jaoks kaubanduse liberaliseerimisega kaasnevat kasu ja minimeerida kahju; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon teeks säästva arengu tagamise eesmärgil palju suuremaid jõupingutusi, et täiendada kaubanduse avamist mitmesuguste toetavate poliitikameetmetega, näiteks avalike teenuste ja investeeringute, hariduse ja tervishoiu, aktiivsete tööturumeetmete, teadus- ja arendustegevuse, infrastruktuuri arendamise ning sotsiaalse ja keskkonnakaitse tagamiseks väljatöötatavate asjakohaste õigusnormide vallas;

| 92. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teostama asjakohaste kaubanduslepingute ja seadusandlike pakettide puhul põhjalikke sektoripõhiseid eel- ja järelhindamisi ning piirkondlikke mõjuhindamisi, ennetades võimalikku kahjulikku mõju tööturule ELis ning leides otstarbekamaid viise leevendusmeetmete kasutuselevõtmiseks ebasoodsasse olukorda sattunud tööstusharude ja piirkondade elavdamiseks, et saavutada kaubandusest saadava kasu õiglasem ümberjaotamine ja üldine suurendamine; toonitab, et sellest seisukohast võivad ülimalt tähtsaks osutuda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning eriti Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Sotsiaalfond; juhib tähelepanu asjaolule, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist võib samuti saada oluline vahend, kui seda reformida ja kujundada nii, et sellele eraldatakse piisavaid rahalisi vahendeid kolmandate riikide suhtes kehtestatud kaubandussanktsioonide tõttu kahju kannatavate EL ettevõtete ja tootjate ning nende VKEde töötajate toetamiseks, kes kannatavad otseselt globaliseerumise tagajärgede tõttu; |
| --- | --- |

92.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teostama asjakohaste kaubanduslepingute ja seadusandlike pakettide puhul põhjalikke sektoripõhiseid eel- ja järelhindamisi ning piirkondlikke mõjuhindamisi, ennetades võimalikku kahjulikku mõju tööturule ELis ning leides otstarbekamaid viise leevendusmeetmete kasutuselevõtmiseks ebasoodsasse olukorda sattunud tööstusharude ja piirkondade elavdamiseks, et saavutada kaubandusest saadava kasu õiglasem ümberjaotamine ja üldine suurendamine; toonitab, et sellest seisukohast võivad ülimalt tähtsaks osutuda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning eriti Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Sotsiaalfond; juhib tähelepanu asjaolule, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist võib samuti saada oluline vahend, kui seda reformida ja kujundada nii, et sellele eraldatakse piisavaid rahalisi vahendeid kolmandate riikide suhtes kehtestatud kaubandussanktsioonide tõttu kahju kannatavate EL ettevõtete ja tootjate ning nende VKEde töötajate toetamiseks, kes kannatavad otseselt globaliseerumise tagajärgede tõttu;

o

o o

| 93. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsile ning Maailma Kaubandusorganisatsioonile. |
| --- | --- |

93.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsile ning Maailma Kaubandusorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0415.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0252.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0041.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0250.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0219.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0175.

(7)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 87.

(8)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 42.

(9)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(10)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(11)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/47

---

P8_TA(2016)0300

Inimkaubanduse vastane võitlus ELi välissuhetes

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsioon inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (2015/2340(INI))

(2018/C 101/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid,

| — | võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli, milles käsitletakse laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli, milles käsitletakse laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat,

| — | võttes arvesse 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ja seda täiendavaid protokolle, eriti naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise 2000. aasta protokolli ning maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestavat 2000. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ja seda täiendavaid protokolle, eriti naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise 2000. aasta protokolli ning maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestavat 2000. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvaheliste inimõigusmehhanismide tööd, sealhulgas ÜRO inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise küsimuste eriraportööri ning teiste asjaomaste ÜRO eriraportööride tööd, inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ja ÜRO inimõiguslepingute järelevalveorganite tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvaheliste inimõigusmehhanismide tööd, sealhulgas ÜRO inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise küsimuste eriraportööri ning teiste asjaomaste ÜRO eriraportööride tööd, inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ja ÜRO inimõiguslepingute järelevalveorganite tööd,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise küsimuste eriraportööri 2014. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise küsimuste eriraportööri 2014. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo 2014. aasta aruannet inimkaubanduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo 2014. aasta aruannet inimkaubanduse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 2009. aasta mudelseadust inimkaubanduse kohta, mille eesmärk on abistada riike olemasoleva seadusandluse läbivaatamisel ja muutmisel ning võtta vastu uued õigusaktid inimkaubanduse vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2009. aasta mudelseadust inimkaubanduse kohta, mille eesmärk on abistada riike olemasoleva seadusandluse läbivaatamisel ja muutmisel ning võtta vastu uued õigusaktid inimkaubanduse vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogule ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aruande lisana esitatud inimõigusi ja inimkaubandust puudutavaid soovituslikke põhimõtteid ja suuniseid (E/2002/68/Add. 1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogule ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aruande lisana esitatud inimõigusi ja inimkaubandust puudutavaid soovituslikke põhimõtteid ja suuniseid (E/2002/68/Add. 1),

| — | võttes arvesse ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mille eesmärk on viia ellu ÜRO raamistik „Kaitsta, austada ja heastada“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mille eesmärk on viia ellu ÜRO raamistik „Kaitsta, austada ja heastada“,

| — | võttes arvesse ÜRO aluspõhimõtteid inimkaubanduse ohvrite õiguse kohta tõhusale õiguskaitsevahendile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aluspõhimõtteid inimkaubanduse ohvrite õiguse kohta tõhusale õiguskaitsevahendile,

| — | võttes arvesse UNICEFi suuniseid inimkaubanduse lapsohvrite kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi suuniseid inimkaubanduse lapsohvrite kaitse kohta,

| — | võttes arvesse ILO 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni (nr 29), 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli, 1957. aasta sunniviisilise töö kaotamise konventsiooni (nr 105) ja sunniviisilise töö 2014. aasta täiendavate meetmete soovitust (nr 203), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni (nr 29), 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli, 1957. aasta sunniviisilise töö kaotamise konventsiooni (nr 105) ja sunniviisilise töö 2014. aasta täiendavate meetmete soovitust (nr 203),

| — | võttes arvesse 1973. aasta konventsiooni, mis käsitleb vanuse alammäära tööle lubamisel (nr 138), ning lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise 1999. aasta konventsiooni (nr 182), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1973. aasta konventsiooni, mis käsitleb vanuse alammäära tööle lubamisel (nr 138), ning lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise 1999. aasta konventsiooni (nr 182),

| — | võttes arvesse ILO 2011. aasta koduabiliste konventsiooni (nr 189), mis käsitleb koduabiliste inimväärset tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 2011. aasta koduabiliste konventsiooni (nr 189), mis käsitleb koduabiliste inimväärset tööd,

| — | võttes arvesse ILO 2014. aasta aruannet „Profits and Poverty: the Economics of Forced Labour“ („Kasum ja vaesus. Sunniviisilise töö majanduslikud aspektid“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 2014. aasta aruannet „Profits and Poverty: the Economics of Forced Labour“ („Kasum ja vaesus. Sunniviisilise töö majanduslikud aspektid“),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artiklit 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta,

| — | võttes arvesse 2009. aasta meetmedokumenti, milles käsitletakse ELi välismõõtme tugevdamist inimkaubanduse vastaste meetmete alal, ja selle 2011. ja 2012. aasta rakendamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta meetmedokumenti, milles käsitletakse ELi välismõõtme tugevdamist inimkaubanduse vastaste meetmete alal, ja selle 2011. ja 2012. aasta rakendamisaruannet,

| — | võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016,

| — | võttes arvesse vaheraportit inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegia rakendamise kohta (COM(2014)0635), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vaheraportit inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegia rakendamise kohta (COM(2014)0635),

| — | võttes arvesse ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatori tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatori tööd,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse ELi tegevusraamistikku soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ELi välissuhetes aastatel 2016–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi tegevusraamistikku soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ELi välissuhetes aastatel 2016–2020,

| — | võttes arvesse Europoli 2016. aasta veebruari aruannet olukorra kohta Euroopas, milles käsitletakse inimkaubandust ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 2016. aasta veebruari aruannet olukorra kohta Euroopas, milles käsitletakse inimkaubandust ELis,

| — | võttes arvesse rände ja liikuvuse suhtes võetud üldist lähenemisviisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rände ja liikuvuse suhtes võetud üldist lähenemisviisi,

| — | võttes arvesse 13. mai 2015. aasta Euroopa rände tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. mai 2015. aasta Euroopa rände tegevuskava,

| — | võttes arvesse Valletta tippkohtumisel 2015. aasta novembris vastu võetud tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valletta tippkohtumisel 2015. aasta novembris vastu võetud tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2005. aasta inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2005. aasta inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni,

| — | võttes arvesse inimkaubandusevastase võitluse eksperdirühma tegevuse viimast üldist aruannet, milles antakse ülevaade Euroopa Nõukogu 2014. aasta inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni rakendamisest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimkaubandusevastase võitluse eksperdirühma tegevuse viimast üldist aruannet, milles antakse ülevaade Euroopa Nõukogu 2014. aasta inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni rakendamisest,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimelunditega kauplemise vastast konventsiooni, mis on allakirjutamiseks avatud alates 2015. aasta märtsist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimelunditega kauplemise vastast konventsiooni, mis on allakirjutamiseks avatud alates 2015. aasta märtsist,

| — | võttes arvesse bioloogia ja arstiteaduse rakendamisel inimõiguste ja inimväärikuse kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogia ja arstiteaduse rakendamisel inimõiguste ja inimväärikuse kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2008. aasta Istanbuli deklaratsiooni elundikaubanduse ja siirdamisturismi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta Istanbuli deklaratsiooni elundikaubanduse ja siirdamisturismi kohta,

| — | võttes arvesse OSCE 2014. aasta suuniseid tagasi pöördunud inimkaubandusohvrite inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE 2014. aasta suuniseid tagasi pöördunud inimkaubandusohvrite inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise rahapesuvastase töökonna 2011. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise rahapesuvastase töökonna 2011. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Haagis alla kirjutatud konventsiooni lastekaitse ja rahvusvahelises lapsendamises tehtava koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haagis alla kirjutatud konventsiooni lastekaitse ja rahvusvahelises lapsendamises tehtava koostöö kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni 2012. aasta aruannet inimkaubanduse vastase tegevuse ja kaitsetute pagulaste abistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni 2012. aasta aruannet inimkaubanduse vastase tegevuse ja kaitsetute pagulaste abistamise kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni 2015. aasta aruannet inimkaubanduse ja inimeste ärakasutamise kohta kriisi ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni 2015. aasta aruannet inimkaubanduse ja inimeste ärakasutamise kohta kriisi ajal,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) 2015. aasta konventsiooni inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) 2015. aasta konventsiooni inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise vastu,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A8-0205/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A8-0205/2016),

| A. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse hulka kuuluv inimkaubandus on üks inimõiguste rikkumise kõige rängemaid vorme, kuna see muudab inimesed kaubaks, rikub sügavalt ja püsivalt ohvri väärikust ja tema õigusi, kahjustab terveid peresid ja kogukondi ning kasutab sihilikult ära selliseid kaitstetuid seisundeid nagu vaesus või tõrjutus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse hulka kuuluv inimkaubandus on üks inimõiguste rikkumise kõige rängemaid vorme, kuna see muudab inimesed kaubaks, rikub sügavalt ja püsivalt ohvri väärikust ja tema õigusi, kahjustab terveid peresid ja kogukondi ning kasutab sihilikult ära selliseid kaitstetuid seisundeid nagu vaesus või tõrjutus;

| B. | arvestades, et ÜRO Palermo protokolli kohaselt on inimkaubandus inimese värbamine, vedamine, üleandmine, majutamine või vastuvõtmine, inimröövi toimepanemine või muul viisil jõu kasutamine või sellega ähvardamine, petmine, võimu kuritarvitamine, isiku abitu seisundi ärakasutamine või inimese üle mõjujõudu omava isiku nõusoleku saavutamine selleks, et inimest ekspluateerida; arvestades, et ekspluateerimisena käsitletakse vähemalt teise isiku sundimist prostitutsioonile või muul viisil seksuaalset ärakasutamist, sunniviisilist tööd või teenistust, orjuses või sama laadi seisundis pidamist, sh laste orjastamist kasutamiseks lapssõduritena, või elundi sunniviisilist eemaldamist; arvestades, et tegemist on jälestusväärsete tegudega, kus lapsed on kõige kohutavama inimeste ekspluateerimise vormi ohvrid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Palermo protokolli kohaselt on inimkaubandus inimese värbamine, vedamine, üleandmine, majutamine või vastuvõtmine, inimröövi toimepanemine või muul viisil jõu kasutamine või sellega ähvardamine, petmine, võimu kuritarvitamine, isiku abitu seisundi ärakasutamine või inimese üle mõjujõudu omava isiku nõusoleku saavutamine selleks, et inimest ekspluateerida; arvestades, et ekspluateerimisena käsitletakse vähemalt teise isiku sundimist prostitutsioonile või muul viisil seksuaalset ärakasutamist, sunniviisilist tööd või teenistust, orjuses või sama laadi seisundis pidamist, sh laste orjastamist kasutamiseks lapssõduritena, või elundi sunniviisilist eemaldamist; arvestades, et tegemist on jälestusväärsete tegudega, kus lapsed on kõige kohutavama inimeste ekspluateerimise vormi ohvrid;

| C. | arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli (lastega kauplemise, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafia kohta) artikli 2 punktis a määratletakse lastega kauplemist kui mis tahes tehingut, millega laps antakse ühe isiku või isikute rühma poolt teisele kas tasu eest või muudel kaalutlustel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli (lastega kauplemise, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafia kohta) artikli 2 punktis a määratletakse lastega kauplemist kui mis tahes tehingut, millega laps antakse ühe isiku või isikute rühma poolt teisele kas tasu eest või muudel kaalutlustel;

| D. | arvestades, et vastavalt ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse büroo (UNODC) 2014. aasta ülemaailmsele aruandele inimkaubanduse kohta on 70 % tuvastatud ohvritest naised ja tütarlapsed; arvestades, et 79 %-ga tuvastatud naisohvritest kaubitseti seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, kusjuures seksuaalne ekspluateerimine moodustab 53 % tuvastatud ekspluateerimise vormidest maailmas, ning arvestades, et 83 %-ga tuvastatud meesohvritest kaubitseti sunnitöö eesmärgil, kusjuures sunniviisiline töö moodustab 40 % tuvastatud ekspluateerimise vormidest maailmas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse büroo (UNODC) 2014. aasta ülemaailmsele aruandele inimkaubanduse kohta on 70 % tuvastatud ohvritest naised ja tütarlapsed; arvestades, et 79 %-ga tuvastatud naisohvritest kaubitseti seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, kusjuures seksuaalne ekspluateerimine moodustab 53 % tuvastatud ekspluateerimise vormidest maailmas, ning arvestades, et 83 %-ga tuvastatud meesohvritest kaubitseti sunnitöö eesmärgil, kusjuures sunniviisiline töö moodustab 40 % tuvastatud ekspluateerimise vormidest maailmas;

| E. | arvestades, et mitmed keerukad ja omavahel seotud tegurid, nagu süsteemne ja struktuuriline diskrimineerimine, inimõiguste rikkumine, vaesus, ebavõrdsus, korruptsioon, vägivaldsed konfliktid, maa konfiskeerimine, puudulik haridus, töötus ja mittetoimiv tööjõurände kord, süvendavad inimeste haavatavust ekspluateerimise ja kuritarvitamise suhtes, kuna neile jäetakse vähem valikuvõimalusi ja ressursse; arvestades, et inimkaubanduse kaotamist käsitlevas ELi strateegias aastateks 2012–2016 nähakse inimkaubanduse ühe algpõhjusena naistevastast vägivalda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmed keerukad ja omavahel seotud tegurid, nagu süsteemne ja struktuuriline diskrimineerimine, inimõiguste rikkumine, vaesus, ebavõrdsus, korruptsioon, vägivaldsed konfliktid, maa konfiskeerimine, puudulik haridus, töötus ja mittetoimiv tööjõurände kord, süvendavad inimeste haavatavust ekspluateerimise ja kuritarvitamise suhtes, kuna neile jäetakse vähem valikuvõimalusi ja ressursse; arvestades, et inimkaubanduse kaotamist käsitlevas ELi strateegias aastateks 2012–2016 nähakse inimkaubanduse ühe algpõhjusena naistevastast vägivalda;

| F. | arvestades, et inimkaubandus on soolise kuuluvusega seotud kuritegu; arvestades, et naised ja tütarlapsed moodustavad ka märkimisväärse osa inimkaubanduse muude vormide – nt inimeste sunniviisiline ärakasutamine koduabilise ja hooldaja töös, tootval tööl, toidusektoris, puhastusteenuste osutamisel ja muudes sektorites – ohvritest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimkaubandus on soolise kuuluvusega seotud kuritegu; arvestades, et naised ja tütarlapsed moodustavad ka märkimisväärse osa inimkaubanduse muude vormide – nt inimeste sunniviisiline ärakasutamine koduabilise ja hooldaja töös, tootval tööl, toidusektoris, puhastusteenuste osutamisel ja muudes sektorites – ohvritest;

| G. | arvestades, et inimkaubandus on ebaseaduslike uimastite ja relvadega kaubitsemise kõrval üks tulusamaid organiseeritud kuritegevuse liike maailmas; arvestades, et viimastele ILO hinnangutele tuginedes on sunniviisilisest tööst saadav ebaseaduslik kasum, sh ka rahapesu kaudu, ligi 150 miljardit USA dollarit aastas, kusjuures hinnanguliselt 90 % ohvritest ekspluateeritakse erasektoris ning kaks kolmandikku kasumist saadakse ärieesmärgil toimuvast seksuaalsest ekspluateerimisest, mis muudab selle kõige tulusamaks ekspluateerimise liigiks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et inimkaubandus on ebaseaduslike uimastite ja relvadega kaubitsemise kõrval üks tulusamaid organiseeritud kuritegevuse liike maailmas; arvestades, et viimastele ILO hinnangutele tuginedes on sunniviisilisest tööst saadav ebaseaduslik kasum, sh ka rahapesu kaudu, ligi 150 miljardit USA dollarit aastas, kusjuures hinnanguliselt 90 % ohvritest ekspluateeritakse erasektoris ning kaks kolmandikku kasumist saadakse ärieesmärgil toimuvast seksuaalsest ekspluateerimisest, mis muudab selle kõige tulusamaks ekspluateerimise liigiks;

| H. | arvestades, et inimkaubandust tuleb vaadelda nii nõudluse kui ka kasusaamise seisukohast, kuna naiste ärakasutamine, eelkõige ärakasutamine seksiteenustes, on tingitud nõudlusest nende teenuste järele ja tulust, mida sellest on võimalik saada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimkaubandust tuleb vaadelda nii nõudluse kui ka kasusaamise seisukohast, kuna naiste ärakasutamine, eelkõige ärakasutamine seksiteenustes, on tingitud nõudlusest nende teenuste järele ja tulust, mida sellest on võimalik saada;

| I. | arvestades, et inimkaubandust käsitleva õigusraamistiku ebapiisav rakendamine riikide tasandil ning vastava õigusraamistiku puudumine kolmandates riikides on olulisimaid takistusi inimkaubandusega võitlemisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimkaubandust käsitleva õigusraamistiku ebapiisav rakendamine riikide tasandil ning vastava õigusraamistiku puudumine kolmandates riikides on olulisimaid takistusi inimkaubandusega võitlemisel;

| J. | arvestades, et inimkaubanduse ohvriks langenud isikute õiguskaitse kättesaadavus on jaoks problemaatiline või lausa olematu; arvestades, et paljudes riikides on politsei- ja kohtuorganite peamised probleemid korruptsioon ja võimekuse puudumine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimkaubanduse ohvriks langenud isikute õiguskaitse kättesaadavus on jaoks problemaatiline või lausa olematu; arvestades, et paljudes riikides on politsei- ja kohtuorganite peamised probleemid korruptsioon ja võimekuse puudumine;

| K. | arvestades, et Europoli andmetel on interneti kättesaadavus kogu maailmas võimaldanud inimkaubandusel üha rohkem areneda veebikeskkonnas; arvestades, et see soodustab uute ohvrite leidmise ja ärakasutamise uute vormide teket; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Europoli andmetel on interneti kättesaadavus kogu maailmas võimaldanud inimkaubandusel üha rohkem areneda veebikeskkonnas; arvestades, et see soodustab uute ohvrite leidmise ja ärakasutamise uute vormide teket;

| L. | arvestades, et rändajatega kauplemine ja inimkaubandus on omavahel seotud; arvestades, et inimkaubanduse võrgustikud kasutavad muu hulgas internetti oma teenuste pakkumiseks potentsiaalsetele rändajatele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rändajatega kauplemine ja inimkaubandus on omavahel seotud; arvestades, et inimkaubanduse võrgustikud kasutavad muu hulgas internetti oma teenuste pakkumiseks potentsiaalsetele rändajatele;

| M. | arvestades, et inimkaubandus ja inimsmugeldamine ei ole kahjuks mööduvad nähtused ning võivad tulevikus koguni suureneda, kuna konfliktipiirkonnad, repressiivsed režiimid või majandusolukord kogu maailmas on aluseks inimkaubitsejate ja -smugeldajate kriminaalsele tegevusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et inimkaubandus ja inimsmugeldamine ei ole kahjuks mööduvad nähtused ning võivad tulevikus koguni suureneda, kuna konfliktipiirkonnad, repressiivsed režiimid või majandusolukord kogu maailmas on aluseks inimkaubitsejate ja -smugeldajate kriminaalsele tegevusele;

| N. | arvestades, et ebaseaduslikud rändevood suurendavad inimkaubanduse ohtu, sest haavatavuse ja ebaseaduslikkuse tõttu on õigusliku aluseta rändajad eriti ohustatud inimkaubandusest; arvestades, et sellistest rändajatest on inimkaubandusvõrgustike sihtrühm saatjata alaealised, kes moodustavad suure osa Euroopasse saabuvatest rändajatest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ebaseaduslikud rändevood suurendavad inimkaubanduse ohtu, sest haavatavuse ja ebaseaduslikkuse tõttu on õigusliku aluseta rändajad eriti ohustatud inimkaubandusest; arvestades, et sellistest rändajatest on inimkaubandusvõrgustike sihtrühm saatjata alaealised, kes moodustavad suure osa Euroopasse saabuvatest rändajatest;

| O. | arvestades, et inimkaubandus on piirkondlik ja ülemaailmne probleem, mida ei saa alati lahendada ainult riigi tasandil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et inimkaubandus on piirkondlik ja ülemaailmne probleem, mida ei saa alati lahendada ainult riigi tasandil;

| P. | arvestades, et uusima ülemaailmse orjandusindeksi kohaselt on maailmas kaasaegse orjanduse tekitatud olukordades lõksus 35,8 miljonit inimest, mis tähendab, et inimkaubandus on olemuselt endeemiline ja esineb kõikides maailmaosades; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et uusima ülemaailmse orjandusindeksi kohaselt on maailmas kaasaegse orjanduse tekitatud olukordades lõksus 35,8 miljonit inimest, mis tähendab, et inimkaubandus on olemuselt endeemiline ja esineb kõikides maailmaosades;

| Q. | arvestades, et inimkaubanduse mineviku- ja veel tekkivad suundumused erinevad oluliselt nii piirkondade vahel kui ka alapiirkondades; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et inimkaubanduse mineviku- ja veel tekkivad suundumused erinevad oluliselt nii piirkondade vahel kui ka alapiirkondades;

| R. | arvestades, et inimkaubandus ei ole nähtus, mis piirduks vähem arenenud riikidega, vaid seda võib varjatumal kujul leida ka arenenud riikides; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et inimkaubandus ei ole nähtus, mis piirduks vähem arenenud riikidega, vaid seda võib varjatumal kujul leida ka arenenud riikides;

| S. | arvestades, et ILO andmetel on hinnanguliselt 56 % sunniviisilise töö, sh seksuaalse ekspluateerimise ohvritest pärit Aasiast ja Vaikse ookeani piirkonnast, moodustades ülekaalukalt suurima osa kogu maailmas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ILO andmetel on hinnanguliselt 56 % sunniviisilise töö, sh seksuaalse ekspluateerimise ohvritest pärit Aasiast ja Vaikse ookeani piirkonnast, moodustades ülekaalukalt suurima osa kogu maailmas;

| T. | arvestades, et hinnanguliselt 300 000 last üle maailma on seotud relvakonfliktidega; arvestades, et lastega kaubitsetakse kõige enam Aafrikas, ja seda lapssõdurite hankimise eesmärgil; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hinnanguliselt 300 000 last üle maailma on seotud relvakonfliktidega; arvestades, et lastega kaubitsetakse kõige enam Aafrikas, ja seda lapssõdurite hankimise eesmärgil;

| U. | arvestades, et Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas on 95 % tuvastatud ohvritest täiskasvanud; arvestades, et Lähis-Ida riigid on peamiselt võõrtöötajate sihtriigid, kus nn kafala sponsorite süsteemi kasutades seotakse töötajad kindla tööandjaga, luues tingimused kuritegevuseks ja tööalaseks ärakasutamiseks, mis vahel võib viia sunniviisilise tööni; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas on 95 % tuvastatud ohvritest täiskasvanud; arvestades, et Lähis-Ida riigid on peamiselt võõrtöötajate sihtriigid, kus nn kafala sponsorite süsteemi kasutades seotakse töötajad kindla tööandjaga, luues tingimused kuritegevuseks ja tööalaseks ärakasutamiseks, mis vahel võib viia sunniviisilise tööni;

| V. | arvestades, et ELi idapoolsetes naaberriikides on tuvastatud inimkaubanduse peamine põhjus seksuaalne ärakasutamine; arvestades, et süsteemne diskrimineerimine ja rassism on viinud selleni, et nii mees- kui ka naissoost romad on eriti kaitsetud eri eesmärkidel toimuva inimkaubanduse eest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi idapoolsetes naaberriikides on tuvastatud inimkaubanduse peamine põhjus seksuaalne ärakasutamine; arvestades, et süsteemne diskrimineerimine ja rassism on viinud selleni, et nii mees- kui ka naissoost romad on eriti kaitsetud eri eesmärkidel toimuva inimkaubanduse eest;

| W. | arvestades, et liikmesriikide, Europoli ning inimkaubanduse ohvrite päritolu- ja transiidiriikide koostöö on oluline vahend võitluses inimkaubanduse võrgustikega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et liikmesriikide, Europoli ning inimkaubanduse ohvrite päritolu- ja transiidiriikide koostöö on oluline vahend võitluses inimkaubanduse võrgustikega;

| X. | arvestades, et EL on inimkaubandusvastase koostöö edasise tugevdamise ja ühtlustamise eesmärgil kindlaks määranud teatud hulga prioriteetseid riike ja piirkondi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et EL on inimkaubandusvastase koostöö edasise tugevdamise ja ühtlustamise eesmärgil kindlaks määranud teatud hulga prioriteetseid riike ja piirkondi;

| Y. | arvestades, et komisjon määras ELi institutsioonide, asutuste ja liikmesriikide ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste osalejate vahelise kooskõlastamise ja sidususe parandamiseks ametisse ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatori; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et komisjon määras ELi institutsioonide, asutuste ja liikmesriikide ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste osalejate vahelise kooskõlastamise ja sidususe parandamiseks ametisse ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatori;

Inimkaubanduse ülemaailmsed suundumused

| 1. | mõistab sõnaselgelt hukka inimkaubanduse, mis esindab kogu ühiskonda ja majandust sügavalt ja kestvalt mõjutavat kasvavat inimkannatuste tööstust; |
| --- | --- |

1.

mõistab sõnaselgelt hukka inimkaubanduse, mis esindab kogu ühiskonda ja majandust sügavalt ja kestvalt mõjutavat kasvavat inimkannatuste tööstust;

| 2. | rõhutab, et inimkaubandus on orjuse tänapäevane vorm ja raske kuritegu, mis on üks tõsisemaid inimõiguste rikkumisi, mida ei tohi aktsepteerida ühiskonnas, mis põhineb inimõiguste, sh soolise võrdõiguslikkuse austamisel; on ühtlasi seisukohal, et inimkaubandust tuleb käsitleda terviklikult ja keskenduda mitte ainult seksuaalsele ärakasutamisele, vaid ka sunniviisilisele tööle, elunditega kaubitsemisele, sunniviisilisele kerjamisele, sundabieludele, lapssõduritele ja väikelastega kaubitsemisele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et inimkaubandus on orjuse tänapäevane vorm ja raske kuritegu, mis on üks tõsisemaid inimõiguste rikkumisi, mida ei tohi aktsepteerida ühiskonnas, mis põhineb inimõiguste, sh soolise võrdõiguslikkuse austamisel; on ühtlasi seisukohal, et inimkaubandust tuleb käsitleda terviklikult ja keskenduda mitte ainult seksuaalsele ärakasutamisele, vaid ka sunniviisilisele tööle, elunditega kaubitsemisele, sunniviisilisele kerjamisele, sundabieludele, lapssõduritele ja väikelastega kaubitsemisele;

| 3. | tuletab meelde, et inimkaubandus on ülemaailmse ulatusega riikideülene kuritegevuse liik ning et selle vastu võitlemise meetmetes tuleb alati arvesse võtta selle algpõhjusi ja ülemaailmseid suundumusi; rõhutab siinkohal ELi poliitika sise- ja välismõõtme järjepideva lähenemisviisi olulisust inimkaubandusega võitlemisel; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et inimkaubandus on ülemaailmse ulatusega riikideülene kuritegevuse liik ning et selle vastu võitlemise meetmetes tuleb alati arvesse võtta selle algpõhjusi ja ülemaailmseid suundumusi; rõhutab siinkohal ELi poliitika sise- ja välismõõtme järjepideva lähenemisviisi olulisust inimkaubandusega võitlemisel;

| 4. | tunnistab, et inimkaubandus kui organiseeritud kuritegevuse liik toimib nii piirideüleselt kui ka -siseselt, mis muudab vajalikuks ranged inimkaubanduse vastased siseriiklikud õigusaktid ning riikidevahelise koostöö; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et inimkaubandus kui organiseeritud kuritegevuse liik toimib nii piirideüleselt kui ka -siseselt, mis muudab vajalikuks ranged inimkaubanduse vastased siseriiklikud õigusaktid ning riikidevahelise koostöö;

| 5. | taunib jätkuvat piisavate õigusaktide puudust, mis mõjutab kriminaalvastutusele võtmist ja inimkaubanduse vastase võitluse tõhusust paljudes maailma riikides; |
| --- | --- |

5.

taunib jätkuvat piisavate õigusaktide puudust, mis mõjutab kriminaalvastutusele võtmist ja inimkaubanduse vastase võitluse tõhusust paljudes maailma riikides;

| 6. | taunib samuti suurt lõhet olemasolevate õigusaktide ja nende rakendamise vahel, sh piiratud või olematut õiguskaitse kättesaadavust ohvrite jaoks ühelt poolt ja puudulikku õigusrikkujate vastutusele võtmist teiselt poolt; |
| --- | --- |

6.

taunib samuti suurt lõhet olemasolevate õigusaktide ja nende rakendamise vahel, sh piiratud või olematut õiguskaitse kättesaadavust ohvrite jaoks ühelt poolt ja puudulikku õigusrikkujate vastutusele võtmist teiselt poolt;

| 7. | mõistab eriti hukka asjaolu, et tuvastatud ohvrite arv jääb kaugele allapoole inimkaubandusse sunnitud inimeste hinnangulisest hulgast, ning et süüdistuste esitamise määr on jätkuvalt väga madal; tunneb endiselt suurt muret selle pärast, et suur hulk inimkaubanduse ohvreid on jäetud ilma piisavast toetusest, kaitsest ja oma põhiõiguste rikkumise hüvitamise vahenditest; |
| --- | --- |

7.

mõistab eriti hukka asjaolu, et tuvastatud ohvrite arv jääb kaugele allapoole inimkaubandusse sunnitud inimeste hinnangulisest hulgast, ning et süüdistuste esitamise määr on jätkuvalt väga madal; tunneb endiselt suurt muret selle pärast, et suur hulk inimkaubanduse ohvreid on jäetud ilma piisavast toetusest, kaitsest ja oma põhiõiguste rikkumise hüvitamise vahenditest;

| 8. | tuletab meelde, et inimkaubanduse ohvrid on riikides, kus neid ekspluateeritakse, sageli „nähtamatud inimesed“ ja et nad seisavad silmitsi kultuuri- ja keeleerinevuste põhjustatud raskustega, mis muudab nende jaoks veelgi raskemaks neist kuritegudest teatamise, mille ohvrid nad on; mõistab hukka asjaolu, et eriti kaitsetute ohvrite, nagu naiste ja laste puhul on need raskused veelgi suuremad; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et inimkaubanduse ohvrid on riikides, kus neid ekspluateeritakse, sageli „nähtamatud inimesed“ ja et nad seisavad silmitsi kultuuri- ja keeleerinevuste põhjustatud raskustega, mis muudab nende jaoks veelgi raskemaks neist kuritegudest teatamise, mille ohvrid nad on; mõistab hukka asjaolu, et eriti kaitsetute ohvrite, nagu naiste ja laste puhul on need raskused veelgi suuremad;

| 9. | toonitab, et arenenud maades valitsev nõudlus seksiteenuste järele hoogustab inimkaubandust arengumaadest ning seab inimesed, eelkõige naised ja tütarlapsed, kaitsetusse olukorda; kutsub liikmesriike üles kriminaliseerima inimkaubanduse ohvrite teenuste teadliku kasutamise; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et arenenud maades valitsev nõudlus seksiteenuste järele hoogustab inimkaubandust arengumaadest ning seab inimesed, eelkõige naised ja tütarlapsed, kaitsetusse olukorda; kutsub liikmesriike üles kriminaliseerima inimkaubanduse ohvrite teenuste teadliku kasutamise;

| 10. | tuletab meelde, et rahvusvahelisel tasandil organiseerunud rühmad transpordivad ohvreid rikkamatesse piirkondadesse – kas salaja või ohvrite nõusolekul, mis on saadud valelike lubadustega, ning et selle nimekirja eesotsas on Euroopa riigid, kus on jõukamad kliendid, eelkõige inimkaubanduseks seksuaalsetel eesmärkidel; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et rahvusvahelisel tasandil organiseerunud rühmad transpordivad ohvreid rikkamatesse piirkondadesse – kas salaja või ohvrite nõusolekul, mis on saadud valelike lubadustega, ning et selle nimekirja eesotsas on Euroopa riigid, kus on jõukamad kliendid, eelkõige inimkaubanduseks seksuaalsetel eesmärkidel;

| 11. | mõistab hukka asjaolu, et vastavalt Europoli staabiülema pressiteatele on üle 10 000 saatjata lapspagulase ja lapsrändaja Euroopas teadmata kadunud; juhib ELi ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et mainitud tohutu hulga laste seast on väga paljud sattunud seksikaubanduse rühmituste meelevalda, kerjusteks, ebaseadusliku ja ülitulusa elundite siirdamise äri või orjakaubanduse ohvriks; |
| --- | --- |

11.

mõistab hukka asjaolu, et vastavalt Europoli staabiülema pressiteatele on üle 10 000 saatjata lapspagulase ja lapsrändaja Euroopas teadmata kadunud; juhib ELi ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et mainitud tohutu hulga laste seast on väga paljud sattunud seksikaubanduse rühmituste meelevalda, kerjusteks, ebaseadusliku ja ülitulusa elundite siirdamise äri või orjakaubanduse ohvriks;

| 12. | rõhutab, et tuleb selgelt eristada inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise mõisteid; märgib, et ehkki kuritegelike võrgustike ja organiseeritud kuritegevuse tegevusvaldkonnaks on ka inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine, mis võib viia inimkaubanduseni, rõhutab siiski, et need kaks mõistet eeldavad erinevate õiguslike ja praktiliste meetmete võtmist ning riikidel on nende suhtes eri kohustused; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid koolitaksid töötajaid, kelle ülesanne on rändajate ja varjupaigataotlejate vastuvõtmine ja identifitseerimine, spetsiaalsete teadlikkuse suurendamise programmide abil, mille eesmärgiks on eristada selgelt inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, et tuvastada ja kaitsta eelkõige kaubitsemise ohvriks langenud lapsi ja selle ohus olevaid saatjata lapsi; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tuleb selgelt eristada inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise mõisteid; märgib, et ehkki kuritegelike võrgustike ja organiseeritud kuritegevuse tegevusvaldkonnaks on ka inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine, mis võib viia inimkaubanduseni, rõhutab siiski, et need kaks mõistet eeldavad erinevate õiguslike ja praktiliste meetmete võtmist ning riikidel on nende suhtes eri kohustused; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid koolitaksid töötajaid, kelle ülesanne on rändajate ja varjupaigataotlejate vastuvõtmine ja identifitseerimine, spetsiaalsete teadlikkuse suurendamise programmide abil, mille eesmärgiks on eristada selgelt inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, et tuvastada ja kaitsta eelkõige kaubitsemise ohvriks langenud lapsi ja selle ohus olevaid saatjata lapsi;

| 13. | tuletab meelde, et rändajad on nõustunud üle piiri toimetamisega ja see lõpeb nende sihtkohta jõudmisel, erinevalt inimkaubanduse ohvritest, keda kasutatakse ära sundimise, pettuse ja kuritarvitamisega ilma igasuguse nõusolekuta; rõhutab, et neil nähtustel võib olla ka kokkupuutepunkte, sest on olemas oht, et pagulasi ja muid rändajaid üle piiri ELi toimetavad kuritegelikud rühmitused võivad neid, eriti saatjata alaealisi ja üksi rändavaid naisi, inimkaubanduse ohvritena sunniviisiliselt ära kasutada; nõuab, et liikmesriikide pädevad ametiasutused pööraksid oma politsei- ja õiguskoostöös ning õiguskaitsetegevuses sellele osalisele kattumusele tähelepanu; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et rändajad on nõustunud üle piiri toimetamisega ja see lõpeb nende sihtkohta jõudmisel, erinevalt inimkaubanduse ohvritest, keda kasutatakse ära sundimise, pettuse ja kuritarvitamisega ilma igasuguse nõusolekuta; rõhutab, et neil nähtustel võib olla ka kokkupuutepunkte, sest on olemas oht, et pagulasi ja muid rändajaid üle piiri ELi toimetavad kuritegelikud rühmitused võivad neid, eriti saatjata alaealisi ja üksi rändavaid naisi, inimkaubanduse ohvritena sunniviisiliselt ära kasutada; nõuab, et liikmesriikide pädevad ametiasutused pööraksid oma politsei- ja õiguskoostöös ning õiguskaitsetegevuses sellele osalisele kattumusele tähelepanu;

| 14. | täheldab, et kuritegelikud võrgustikud kasutavad ohvrite leidmiseks ja ärakasutamiseks üha enam internetti ja sotsiaalvõrgustikke; nõuab seepärast, et EL ja liikmesriigid investeeriksid inimkaubanduse vastases võitluses piisavalt tehnoloogiasse ja ekspertteadmistesse, et tuvastada, jälitada ja vähendada interneti väärkasutamist kuritegelike võrgustike poolt nii ohvrite leidmiseks kui ka selliste teenuste pakkumiseks, mille eesmärk on ohvreid ära kasutada; |
| --- | --- |

14.

täheldab, et kuritegelikud võrgustikud kasutavad ohvrite leidmiseks ja ärakasutamiseks üha enam internetti ja sotsiaalvõrgustikke; nõuab seepärast, et EL ja liikmesriigid investeeriksid inimkaubanduse vastases võitluses piisavalt tehnoloogiasse ja ekspertteadmistesse, et tuvastada, jälitada ja vähendada interneti väärkasutamist kuritegelike võrgustike poolt nii ohvrite leidmiseks kui ka selliste teenuste pakkumiseks, mille eesmärk on ohvreid ära kasutada;

| 15. | tõdeb, et inimkaubanduses on oluline osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogial ning samas kui tehnoloogiat kasutatakse ohvrite värbamise ja ärakasutamise hõlbustamiseks, võib seda kasutada ka inimkaubanduse ennetamise vahendina; on seisukohal, et rohkem tuleks uurida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia osa inimkaubanduses; |
| --- | --- |

15.

tõdeb, et inimkaubanduses on oluline osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogial ning samas kui tehnoloogiat kasutatakse ohvrite värbamise ja ärakasutamise hõlbustamiseks, võib seda kasutada ka inimkaubanduse ennetamise vahendina; on seisukohal, et rohkem tuleks uurida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia osa inimkaubanduses;

| 16. | palub komisjonil hinnata interneti kasutamist inimkaubanduses, eriti selle osa seksuaalsel ärakasutamisel veebis; palub Europolil tõhustada internetisisust teavitamise üksuse (EU IRU) raames võitlust veebipõhise kaubitsemisega, et teha kindlaks inimkaubandusega seotud materjalid, neist teada anda ja need kõrvaldada; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil hinnata interneti kasutamist inimkaubanduses, eriti selle osa seksuaalsel ärakasutamisel veebis; palub Europolil tõhustada internetisisust teavitamise üksuse (EU IRU) raames võitlust veebipõhise kaubitsemisega, et teha kindlaks inimkaubandusega seotud materjalid, neist teada anda ja need kõrvaldada;

| 17. | palub komisjonil kohandada oma koostööd kolmandate riikidega, et võtta arvesse inimkaubanduse uute vormide arengut internetis; kutsub komisjoni ja Europoli kaaluma võimalusi teha koostööd Euroopa ja kolmandate riikide küberkuritegevuse vastaste organitega (eriti Europoli raames); palub komisjonil samuti uurida kõiki koostöövõimalusi internetiteenuste pakkujatega, et teha kindlaks inimkaubandusega seotud sisu internetis ja võidelda selle vastu; palub komisjonil teavitada nõuetekohaselt Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil kohandada oma koostööd kolmandate riikidega, et võtta arvesse inimkaubanduse uute vormide arengut internetis; kutsub komisjoni ja Europoli kaaluma võimalusi teha koostööd Euroopa ja kolmandate riikide küberkuritegevuse vastaste organitega (eriti Europoli raames); palub komisjonil samuti uurida kõiki koostöövõimalusi internetiteenuste pakkujatega, et teha kindlaks inimkaubandusega seotud sisu internetis ja võidelda selle vastu; palub komisjonil teavitada nõuetekohaselt Euroopa Parlamenti;

Inimkaubandus kui majandusharu

| 18. | mõistab hukka asjaolu, et inimkaubandus on väga tulus äri ja et selle kriminaalse tegevuse kasum viiakse rahasüstidena maailmamajandusse ja finantssüsteemi suures osas tagasi; taunib asjaolu, et inimkaubandusega on seotud kõige struktureeritumad ja võimsamad rahvusvahelised kuritegelikud organisatsioonid, kes on loonud tõeliselt rahvusvahelise ja mitmeharulise võrgustiku; kutsub kõiki riike ja selle valdkonna asjaomaseid osapooli võtma endale eesmärgiks muuta inimkaubandus väikese riski ja suure tulukusega ettevõtmisest suure riski ja väikese tulukusega ettevõtmiseks; |
| --- | --- |

18.

mõistab hukka asjaolu, et inimkaubandus on väga tulus äri ja et selle kriminaalse tegevuse kasum viiakse rahasüstidena maailmamajandusse ja finantssüsteemi suures osas tagasi; taunib asjaolu, et inimkaubandusega on seotud kõige struktureeritumad ja võimsamad rahvusvahelised kuritegelikud organisatsioonid, kes on loonud tõeliselt rahvusvahelise ja mitmeharulise võrgustiku; kutsub kõiki riike ja selle valdkonna asjaomaseid osapooli võtma endale eesmärgiks muuta inimkaubandus väikese riski ja suure tulukusega ettevõtmisest suure riski ja väikese tulukusega ettevõtmiseks;

| 19. | on seisukohal, et finantsuurimised, mille käigus jälgitakse, arestitakse ja nõutakse tagasi kuritegelikul teel saadud vara, ning rahapesuvastased meetmed on inimkaubandusevastases võitluses tähtsal kohal; tuletab meelde, et rahapesuga seotud tegevuse kohta on vaja rohkem andmeid ning pöörata sellele suuremat tähelepanu; taunib asjaolu, et meetmeid finantsteabe kogumiseks, analüüsimiseks ja jagamiseks inimkaubandust käsitlevate kriminaalmenetluste toetamisel kasutatakse piiratud ulatuses ja finantsuurimiste täielik integreerimine valmistab inimkaubandusega seotud juhtumite puhul tihti raskusi; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tugevdaksid koostööd, koordineerimist ja teabe jagamist kolmandate riikidega, et leida ja konfiskeerida sellisel kuritegelikul teel saadud vara; nõuab, et konfiskeeritud vara kasutataks inimkaubanduse ohvrite toetuseks ja abistamiseks; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et finantsuurimised, mille käigus jälgitakse, arestitakse ja nõutakse tagasi kuritegelikul teel saadud vara, ning rahapesuvastased meetmed on inimkaubandusevastases võitluses tähtsal kohal; tuletab meelde, et rahapesuga seotud tegevuse kohta on vaja rohkem andmeid ning pöörata sellele suuremat tähelepanu; taunib asjaolu, et meetmeid finantsteabe kogumiseks, analüüsimiseks ja jagamiseks inimkaubandust käsitlevate kriminaalmenetluste toetamisel kasutatakse piiratud ulatuses ja finantsuurimiste täielik integreerimine valmistab inimkaubandusega seotud juhtumite puhul tihti raskusi; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tugevdaksid koostööd, koordineerimist ja teabe jagamist kolmandate riikidega, et leida ja konfiskeerida sellisel kuritegelikul teel saadud vara; nõuab, et konfiskeeritud vara kasutataks inimkaubanduse ohvrite toetuseks ja abistamiseks;

| 20. | kutsub valitsusi üles nõuetekohaselt hoolitsema selle eest, et võideldaks inimkaubandust soodustava korruptsiooniga ning tehtaks kindlaks ja kaotataks avaliku sektori seotus inimkaubandusega või kaassüü selles, sh tagades, et need avalikus sektoris töötajad, kes puutuvad tõenäolisemalt kokku inimkaubanduse juhtumitega, oleksid koolitatud märkama selliseid juhtumeid, ning et eksisteeriksid sise-eeskirjad, mis abistaksid neid kahtlaste juhtumitega tegelemisel; |
| --- | --- |

20.

kutsub valitsusi üles nõuetekohaselt hoolitsema selle eest, et võideldaks inimkaubandust soodustava korruptsiooniga ning tehtaks kindlaks ja kaotataks avaliku sektori seotus inimkaubandusega või kaassüü selles, sh tagades, et need avalikus sektoris töötajad, kes puutuvad tõenäolisemalt kokku inimkaubanduse juhtumitega, oleksid koolitatud märkama selliseid juhtumeid, ning et eksisteeriksid sise-eeskirjad, mis abistaksid neid kahtlaste juhtumitega tegelemisel;

| 21. | tuletab meelde, et värbamisega seotud kuritarvitused tunduvad esinevat paljudes maailma riikides ja piirkondades, ning et olenemata riigist, kus need esinevad, on need tihedalt seotud inimkaubandusega kas seetõttu, et värbamisagentuurid on otseselt seotud inimkaubandusega oma valelike või sunnimeetodeid sisaldavate värbamistavade kaudu, või seetõttu, et nad muudavad altiks ekspluateeriva töö suhtes, nõudes kõrget vahendustasu, mis muudab eelkõige migrandid ja väheste oskustega töötajad rahaliselt kaitsetuks või sõltuvaks; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et värbamisega seotud kuritarvitused tunduvad esinevat paljudes maailma riikides ja piirkondades, ning et olenemata riigist, kus need esinevad, on need tihedalt seotud inimkaubandusega kas seetõttu, et värbamisagentuurid on otseselt seotud inimkaubandusega oma valelike või sunnimeetodeid sisaldavate värbamistavade kaudu, või seetõttu, et nad muudavad altiks ekspluateeriva töö suhtes, nõudes kõrget vahendustasu, mis muudab eelkõige migrandid ja väheste oskustega töötajad rahaliselt kaitsetuks või sõltuvaks;

| 22. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid koostööd kolmandate riikidega, et uurida kõiki inimkaubanduse etappe, kaasa arvatud värbamisetapp, parandada teabevahetust ning käivitada ennetusmeetmed, (finants)uurimised ja süüdistuste esitamine; kutsub kõiki riike üles parandama värbamisasutuste järelevalvet ja nende tegevuse reguleerimist; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid koostööd kolmandate riikidega, et uurida kõiki inimkaubanduse etappe, kaasa arvatud värbamisetapp, parandada teabevahetust ning käivitada ennetusmeetmed, (finants)uurimised ja süüdistuste esitamine; kutsub kõiki riike üles parandama värbamisasutuste järelevalvet ja nende tegevuse reguleerimist;

| 23. | on seisukohal, et tegeliku nõusolekuga ei saa olla tegemist olukorras, kus kolmanda riigi kodanik viiakse oma riigist ära ja tuuakse ELi (või kui ELi kodanik viiakse teise liikmesriiki) prostitutsiooni, mõnes muus vormis seksuaalse ärakasutamise või sunniviisilise töö eesmärgil; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et tegeliku nõusolekuga ei saa olla tegemist olukorras, kus kolmanda riigi kodanik viiakse oma riigist ära ja tuuakse ELi (või kui ELi kodanik viiakse teise liikmesriiki) prostitutsiooni, mõnes muus vormis seksuaalse ärakasutamise või sunniviisilise töö eesmärgil;

| 24. | on seisukohal, et valitsused peaksid edendama mitmeid sidusrühmi hõlmavat dialoogi ja partnerlust, viies kokku ettevõtted, inimkaubandusevastase võitluse eksperdid ja valitsusvälised organisatsioonid, ning viima ellu inimkaubanduse vastu suunatud ühismeetmeid ja tagama töötajate õiguste, sealhulgas põhiliste tööõiguste kaitse; kutsub valitsusi samuti üles kehtestama õiguslikke meetmeid, et tagada tarneahela läbipaistvus ja jälgitavus ning suunata ettevõtteid andma paremini aru oma jõupingutustest inimkaubanduse kaotamiseks oma tarneahelates; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kaasaksid aktiivselt riiklikud ja rahvusvahelised ettevõtted, tagamaks, et nende tooted on kogu tarneahela ulatuses ärakasutamisest sõltumatud ning võtma neid mis tahes tarneahela etapis toimuva inimkaubanduse eest vastutusele, kaasa arvatud sidusettevõtjate ja alltöövõtjate puhul; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et valitsused peaksid edendama mitmeid sidusrühmi hõlmavat dialoogi ja partnerlust, viies kokku ettevõtted, inimkaubandusevastase võitluse eksperdid ja valitsusvälised organisatsioonid, ning viima ellu inimkaubanduse vastu suunatud ühismeetmeid ja tagama töötajate õiguste, sealhulgas põhiliste tööõiguste kaitse; kutsub valitsusi samuti üles kehtestama õiguslikke meetmeid, et tagada tarneahela läbipaistvus ja jälgitavus ning suunata ettevõtteid andma paremini aru oma jõupingutustest inimkaubanduse kaotamiseks oma tarneahelates; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kaasaksid aktiivselt riiklikud ja rahvusvahelised ettevõtted, tagamaks, et nende tooted on kogu tarneahela ulatuses ärakasutamisest sõltumatud ning võtma neid mis tahes tarneahela etapis toimuva inimkaubanduse eest vastutusele, kaasa arvatud sidusettevõtjate ja alltöövõtjate puhul;

| 25. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid konstruktiivselt valitsustevahelise avatud töörühma läbirääkimistes, kus käsitletakse rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi väljatöötamist, mis kohustaks rahvusvahelisi korporatsioone ja muid äriettevõtteid austama inimõigusi ning rakendama ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid konstruktiivselt valitsustevahelise avatud töörühma läbirääkimistes, kus käsitletakse rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi väljatöötamist, mis kohustaks rahvusvahelisi korporatsioone ja muid äriettevõtteid austama inimõigusi ning rakendama ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid;

Ärakasutamise eri vormid

| 26. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid teeksid vajalikke jõupingutusi, et võidelda sunniviisilise töö vastu ELi välismaal asuvates tööstusharudes ja seoses kolmandate riikidega, kohaldades ja jõustades töönorme ning aidates valitsustel vastu võtta tööseadusi, millega kehtestatakse miinimumnormid töötajate, sh võõrtööliste kaitseks, ning tagaksid, et kolmandates riikides tegutsevad Euroopa ettevõtted järgivad neid norme; nõuab tungivalt, et valitsused jõustaksid tööalased õigusnormid, kohtleksid õiglaselt kõiki töötajaid, tagades samasugused õigused kõikidele töötajatele olenemata nende kodakondsusest või päritolust, ning juuriksid välja korruptsiooni; nõuab aktiivsemat rahvusvahelist koostööd, et tugevdada tööjõu liikuvusega seotud poliitikat, ning seda, et töötataks välja ja rakendataks paremaid õigusakte töölevõtjate suhtes; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid teeksid vajalikke jõupingutusi, et võidelda sunniviisilise töö vastu ELi välismaal asuvates tööstusharudes ja seoses kolmandate riikidega, kohaldades ja jõustades töönorme ning aidates valitsustel vastu võtta tööseadusi, millega kehtestatakse miinimumnormid töötajate, sh võõrtööliste kaitseks, ning tagaksid, et kolmandates riikides tegutsevad Euroopa ettevõtted järgivad neid norme; nõuab tungivalt, et valitsused jõustaksid tööalased õigusnormid, kohtleksid õiglaselt kõiki töötajaid, tagades samasugused õigused kõikidele töötajatele olenemata nende kodakondsusest või päritolust, ning juuriksid välja korruptsiooni; nõuab aktiivsemat rahvusvahelist koostööd, et tugevdada tööjõu liikuvusega seotud poliitikat, ning seda, et töötataks välja ja rakendataks paremaid õigusakte töölevõtjate suhtes;

| 27. | kutsub üles ILO töö- ja keskkonnaõiguse põhireeglite paremale ülemaailmsele täitmisele kõigis etappides, sealhulgas sotsiaalkindlustuse ja tööjärelevalve tugevdamise teel; kutsub samuti üles ratifitseerima ja rakendama ILO 2011. aasta koduabiliste konventsiooni (nr 189), tõlkima selle sätteid (sh sätted koduabiliste kohta diplomaatide majapidamistes) ja neid siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtma; |
| --- | --- |

27.

kutsub üles ILO töö- ja keskkonnaõiguse põhireeglite paremale ülemaailmsele täitmisele kõigis etappides, sealhulgas sotsiaalkindlustuse ja tööjärelevalve tugevdamise teel; kutsub samuti üles ratifitseerima ja rakendama ILO 2011. aasta koduabiliste konventsiooni (nr 189), tõlkima selle sätteid (sh sätted koduabiliste kohta diplomaatide majapidamistes) ja neid siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtma;

| 28. | rõhutab, et on olemas selge seos seksuaalsetel eesmärkidel toimuva inimkaubanduse ja prostitutsiooni vahel, mis nõuab meetmete kehtestamist, et lõpetada nõudlus prostitutsiooni järele; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et on olemas selge seos seksuaalsetel eesmärkidel toimuva inimkaubanduse ja prostitutsiooni vahel, mis nõuab meetmete kehtestamist, et lõpetada nõudlus prostitutsiooni järele;

| 29. | juhib tähelepanu, et enamikus liikmesriikides on sundprostitutsiooni ohvritel raske saada juurdepääsu psühholoogilisele abile ning seega sõltuvad nad peaaegu täielikult heategevusorganisatsioonide toetusest; nõuab seepärast, et niisuguseid organisatsioone toetataks rohkem, ning kutsub liikmesriike üles kaotama takistused juurdepääsul psühholoogilisele abile; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu, et enamikus liikmesriikides on sundprostitutsiooni ohvritel raske saada juurdepääsu psühholoogilisele abile ning seega sõltuvad nad peaaegu täielikult heategevusorganisatsioonide toetusest; nõuab seepärast, et niisuguseid organisatsioone toetataks rohkem, ning kutsub liikmesriike üles kaotama takistused juurdepääsul psühholoogilisele abile;

| 30. | rõhutab, et sundabielu võib käsitleda inimkaubanduse vormina, kui see hõlmab ohvri ärakasutamist, ning kutsub kõiki liikmesriike üles seda mõõdet inimkaubanduse määratlemisel arvesse võtma; rõhutab, et ärakasutamine võib olla seksuaalne (abielusisene vägistamine, sunniviisiline prostitutsioon ja pornograafiale sundimine) või majanduslik (majapidamistöödele sundimine või sunniviisiline kerjamine) ning et inimkaubanduse lõppeesmärk võib olla sundabielu (ohvri müümine abikaasana või abielu sõlmimine sundolukorras); tuletab meelde, et sundabielul võib olla rahvusvaheline mõõde; kutsub seepärast liikmesriike tagama rände eest vastutavatele riigiasutustele nõuetekohase koolituse sundabielu kohta inimkaubanduse kontekstis; palub komisjonil samuti tõhustada parimate tavade vahetamist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et sundabielu võib käsitleda inimkaubanduse vormina, kui see hõlmab ohvri ärakasutamist, ning kutsub kõiki liikmesriike üles seda mõõdet inimkaubanduse määratlemisel arvesse võtma; rõhutab, et ärakasutamine võib olla seksuaalne (abielusisene vägistamine, sunniviisiline prostitutsioon ja pornograafiale sundimine) või majanduslik (majapidamistöödele sundimine või sunniviisiline kerjamine) ning et inimkaubanduse lõppeesmärk võib olla sundabielu (ohvri müümine abikaasana või abielu sõlmimine sundolukorras); tuletab meelde, et sundabielul võib olla rahvusvaheline mõõde; kutsub seepärast liikmesriike tagama rände eest vastutavatele riigiasutustele nõuetekohase koolituse sundabielu kohta inimkaubanduse kontekstis; palub komisjonil samuti tõhustada parimate tavade vahetamist selles valdkonnas;

| 31. | mõistab hukka inimkaubanduse sunniviisilise surrogaatemaduse eesmärgil, kuna see rikub naise õigusi ja lapse õigusi; märgib, et see nõudlus tuleb arenenud riikidest, sageli arengumaade vaeste ja kaitsetute arvel, ning palub liikmesriikidel kaaluda oma piirava reproduktiivpoliitika tagajärgi; |
| --- | --- |

31.

mõistab hukka inimkaubanduse sunniviisilise surrogaatemaduse eesmärgil, kuna see rikub naise õigusi ja lapse õigusi; märgib, et see nõudlus tuleb arenenud riikidest, sageli arengumaade vaeste ja kaitsetute arvel, ning palub liikmesriikidel kaaluda oma piirava reproduktiivpoliitika tagajärgi;

| 32. | nõuab, et inimkaubanduse ohvriks langenud lapsed oleksid sellisena ka määratletud ning nende parimad huvid, õigused ja vajadused seataks alati esikohale; nõuab, et sellistele lastele oleks tagatud õigusabi ja -kaitse ning füüsiline, psühholoogiline ja muud laadi toetus ja kaitse nii lühemas kui ka pikas perspektiivis ning võetaks perekondade taasühinemist hõlbustavaid meetmeid, kui see on vajalik ja vastab lapse parimatele huvidele, austades lapse väärikust ja õigusi, või korraldataks sobiv hooldus; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et inimkaubanduse ohvriks langenud lapsed oleksid sellisena ka määratletud ning nende parimad huvid, õigused ja vajadused seataks alati esikohale; nõuab, et sellistele lastele oleks tagatud õigusabi ja -kaitse ning füüsiline, psühholoogiline ja muud laadi toetus ja kaitse nii lühemas kui ka pikas perspektiivis ning võetaks perekondade taasühinemist hõlbustavaid meetmeid, kui see on vajalik ja vastab lapse parimatele huvidele, austades lapse väärikust ja õigusi, või korraldataks sobiv hooldus;

| 33. | tuletab meelde, et lastega kaubitsemisega kaasnevad sageli seksuaalse ärakasutamise juhtumid, prostitutsioon, sunniviisiline töö või elundite eemaldamine ja nendega kaubitsemine ning rõhutab, et kaubitsetud laste puhul ei tohi kunagi arvesse võtta võimalust, et tööks või teenuste osutamiseks on laps andnud nõusoleku; peab taunimisväärseks asjaolu, et õiguskaitseametnikud kohtlevad sageli ohustatud lapsi õigusrikkujate või õigusliku aluseta rändajatena ega otsi järjepidevalt inimkaubanduse märke, et teha kindlaks kaubitsemise ohvrid; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et lastega kaubitsemisega kaasnevad sageli seksuaalse ärakasutamise juhtumid, prostitutsioon, sunniviisiline töö või elundite eemaldamine ja nendega kaubitsemine ning rõhutab, et kaubitsetud laste puhul ei tohi kunagi arvesse võtta võimalust, et tööks või teenuste osutamiseks on laps andnud nõusoleku; peab taunimisväärseks asjaolu, et õiguskaitseametnikud kohtlevad sageli ohustatud lapsi õigusrikkujate või õigusliku aluseta rändajatena ega otsi järjepidevalt inimkaubanduse märke, et teha kindlaks kaubitsemise ohvrid;

| 34. | usub, et saatjate alaealiste puhul on oluline paremini ja ennetavamalt teha kaubitsemise ohvriks langenud lapsed kindlaks eeskätt piiriületamisel ja vastuvõtukeskustes, samuti on vajalik tihedam valdkondadevaheline koostöö, et tagada laste huvide tõhus kaitse; peab vajalikuks liikmesriikides kehtivate eestkostesüsteemide tugevdamist, et hoida ära saatjata ja vanematest eraldatud laste sattumist organiseeritud inimkaubanduse organisatsioonide kätte; |
| --- | --- |

34.

usub, et saatjate alaealiste puhul on oluline paremini ja ennetavamalt teha kaubitsemise ohvriks langenud lapsed kindlaks eeskätt piiriületamisel ja vastuvõtukeskustes, samuti on vajalik tihedam valdkondadevaheline koostöö, et tagada laste huvide tõhus kaitse; peab vajalikuks liikmesriikides kehtivate eestkostesüsteemide tugevdamist, et hoida ära saatjata ja vanematest eraldatud laste sattumist organiseeritud inimkaubanduse organisatsioonide kätte;

| 35. | nõuab, et Euroopas tõhustataks laste riiklikke eestkostesüsteeme kui osa inimkaubandusevastasest strateegiast, milles tunnistatakse eestkostjate üliolulist rolli laste kaitsmisel väärkohtlemise eest; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et Euroopas tõhustataks laste riiklikke eestkostesüsteeme kui osa inimkaubandusevastasest strateegiast, milles tunnistatakse eestkostjate üliolulist rolli laste kaitsmisel väärkohtlemise eest;

| 36. | nõuab tungivalt, et EL jätkaks jõupingutusi lapssõdurite nähtuse vastu võitlemiseks, eelkõige toetades valitsusi selle probleemiga tegelemisel ja kohapeal aktiivselt tegutsevaid kodanikuühiskonna rühmi, võtaks kasutusele meetmed lapssõdurite edasise värbamise ja kasutamise vältimiseks, toetaks laste kaitset käsitlevate õigusaktide väljatöötamist, sh laste värbamise kuritegelikuks tunnistamist, ning võtaks kasutusele vahendid, mille abil suurendada vastupanuvõimet ja tugevdada lapsi kaitsvat keskkonda; nõuab, et EL nõuaks kolmandatelt riikidelt asjakohaste rahvusvaheliste normide ratifitseerimist ja rakendamist, kaasa arvatud ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et EL jätkaks jõupingutusi lapssõdurite nähtuse vastu võitlemiseks, eelkõige toetades valitsusi selle probleemiga tegelemisel ja kohapeal aktiivselt tegutsevaid kodanikuühiskonna rühmi, võtaks kasutusele meetmed lapssõdurite edasise värbamise ja kasutamise vältimiseks, toetaks laste kaitset käsitlevate õigusaktide väljatöötamist, sh laste värbamise kuritegelikuks tunnistamist, ning võtaks kasutusele vahendid, mille abil suurendada vastupanuvõimet ja tugevdada lapsi kaitsvat keskkonda; nõuab, et EL nõuaks kolmandatelt riikidelt asjakohaste rahvusvaheliste normide ratifitseerimist ja rakendamist, kaasa arvatud ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse;

| 37. | rõhutab, et lapsi ja puudega inimesi tuleks pidada inimkaubanduse kaitsetuteks ohvriteks; toonitab, et inimkaubanduse ohvritel võib tekkida puue inimkaubanduse käigus, kuid samas võib puudega isiku võtta sihikule inimkaubitseja just tema haavatavuse tõttu; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et lapsi ja puudega inimesi tuleks pidada inimkaubanduse kaitsetuteks ohvriteks; toonitab, et inimkaubanduse ohvritel võib tekkida puue inimkaubanduse käigus, kuid samas võib puudega isiku võtta sihikule inimkaubitseja just tema haavatavuse tõttu;

| 38. | kiidab heaks sunniviisilise kerjamise tunnistamise inimkaubanduse vormiks direktiivi 2011/36/EL alusel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ühtlustaksid siseriiklikke õigusakte ning ergutaksid kolmandate riikide valitsusi kehtestama ja rakendama sellealaseid õigusnorme; mõistab hukka sunniviisilise kerjamise ohvrite igasuguse kriminaliseerimise ning nõuab töövõimaluste ja eluaseme kättesaadavuse tagamist; nõuab tungivalt politsei ja muude ametnike koolitust isikute nõuetekohase tuvastamise ja abi juurde suunamise alal, et tagada sunniviisilise kerjamise ohvritele piisav abi; rõhutab, et paljud ohvrid pärinevad vaesest ja tõrjutud keskkonnast; nõuab, et ennetusmeetmetes keskendutaks riskirühmade haavatavuse vähendamisele ning sellistest alusstruktuuridest alustamisele nagu haridus ja tööturule integreerimine ning varjupaikade ja kaitsetute isikute abistamise kohtade arvu suurendamisele; |
| --- | --- |

38.

kiidab heaks sunniviisilise kerjamise tunnistamise inimkaubanduse vormiks direktiivi 2011/36/EL alusel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ühtlustaksid siseriiklikke õigusakte ning ergutaksid kolmandate riikide valitsusi kehtestama ja rakendama sellealaseid õigusnorme; mõistab hukka sunniviisilise kerjamise ohvrite igasuguse kriminaliseerimise ning nõuab töövõimaluste ja eluaseme kättesaadavuse tagamist; nõuab tungivalt politsei ja muude ametnike koolitust isikute nõuetekohase tuvastamise ja abi juurde suunamise alal, et tagada sunniviisilise kerjamise ohvritele piisav abi; rõhutab, et paljud ohvrid pärinevad vaesest ja tõrjutud keskkonnast; nõuab, et ennetusmeetmetes keskendutaks riskirühmade haavatavuse vähendamisele ning sellistest alusstruktuuridest alustamisele nagu haridus ja tööturule integreerimine ning varjupaikade ja kaitsetute isikute abistamise kohtade arvu suurendamisele;

| 39. | rõhutab, et ÜRO Palermo protokollis nõutakse võlaorjuse kui inimkaubanduse ühe vormi kuritegelikuks tunnistamist; nõuab tungivalt, et valitsused jõustaksid vastavad seadused ning tagaksid võlaorjusest kasusaajate karistamise; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et ÜRO Palermo protokollis nõutakse võlaorjuse kui inimkaubanduse ühe vormi kuritegelikuks tunnistamist; nõuab tungivalt, et valitsused jõustaksid vastavad seadused ning tagaksid võlaorjusest kasusaajate karistamise;

| 40. | märgib, et on tekkinud inimkaubanduse uus vorm – lunaraha väljapressimise ja ränga piinamisega seotud inimkaubandus; tõdeb, et sellist inimestega kaubitsemise uut vormi iseloomustab väljapressimine, peksmine ja vägistamine, millega sunnitakse ELis ja väljaspool seda elavaid perekondi ja sugulasi võlgu ära maksma; |
| --- | --- |

40.

märgib, et on tekkinud inimkaubanduse uus vorm – lunaraha väljapressimise ja ränga piinamisega seotud inimkaubandus; tõdeb, et sellist inimestega kaubitsemise uut vormi iseloomustab väljapressimine, peksmine ja vägistamine, millega sunnitakse ELis ja väljaspool seda elavaid perekondi ja sugulasi võlgu ära maksma;

| 41. | mõistab hukka inimelundite, -kudede ja -rakkude, sh sugurakkude (munarakkude, sperma) ning embrüote kudede ja rakkude, samuti täiskasvanute ja embrüote tüvirakkude salakaubanduse; |
| --- | --- |

41.

mõistab hukka inimelundite, -kudede ja -rakkude, sh sugurakkude (munarakkude, sperma) ning embrüote kudede ja rakkude, samuti täiskasvanute ja embrüote tüvirakkude salakaubanduse;

| 42. | rõhutab, et vastavalt Global Financial Integrity aruandele on kauplemine inimelunditega maailma kümne tulusaima ebaseadusliku äri hulgas, andes aastas 600 miljonit kuni 1,2 miljardit USA dollarit kasumit ja hõlmates paljusid riike; rõhutab lisaks, et ÜRO andmetel võivad sihikul olla igas vanuses inimesed, kuid eriti kaitsetud on rändajad, kodutud ja kirjaoskamatud; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et vastavalt Global Financial Integrity aruandele on kauplemine inimelunditega maailma kümne tulusaima ebaseadusliku äri hulgas, andes aastas 600 miljonit kuni 1,2 miljardit USA dollarit kasumit ja hõlmates paljusid riike; rõhutab lisaks, et ÜRO andmetel võivad sihikul olla igas vanuses inimesed, kuid eriti kaitsetud on rändajad, kodutud ja kirjaoskamatud;

| 43. | rõhutab, et majandusseisak, lüngad seadustes ja puudujäägid seaduste jõustamises arengumaades koos kasvava üleilmastumisega ja kommunikatsioonitehnoloogia arenemisega loovad ideaalsed tingimused selliseks kuritegevuseks nagu ebaseaduslik elundiäri; juhib tähelepanu sellele, et majanduslike võimaluste nappus sunnib inimesi kaaluma valikuid, mida nad muidu peaksid ohtlikuks või taunitavaks, samal ajal kui puudulik seaduste jõustamine võimaldab kaubitsejatel tegutseda ilma erilise hirmuta kohtu alla sattuda; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et majandusseisak, lüngad seadustes ja puudujäägid seaduste jõustamises arengumaades koos kasvava üleilmastumisega ja kommunikatsioonitehnoloogia arenemisega loovad ideaalsed tingimused selliseks kuritegevuseks nagu ebaseaduslik elundiäri; juhib tähelepanu sellele, et majanduslike võimaluste nappus sunnib inimesi kaaluma valikuid, mida nad muidu peaksid ohtlikuks või taunitavaks, samal ajal kui puudulik seaduste jõustamine võimaldab kaubitsejatel tegutseda ilma erilise hirmuta kohtu alla sattuda;

| 44. | rõhutab, et inimelundite, -kudede ja -rakkude ostmine on ebaseaduslik; märgib, et elundite eemaldamise eesmärgil inimkaubanduse ohvriks langenud inimestel tekivad spetsiifilised probleemid ning et ohvrid ei ole sageli teadlikud elundite eemaldamise ja puuduliku operatsioonijärgse ravi pikaajalistest ja invaliidsust põhjustavatest tagajärgedest ega operatsiooni psühholoogilisest mõjust; nõuab paremini suunatud algatusi teadlikkuse tõstmiseks, et muuta elundimüügiga tekitatav kahju nähtavamaks, eriti vaeseimatele ning kaitsetumatele, kellele võib tunduda, et elundi müümine on parema majandusliku olukorra nimel mõistlik; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et inimelundite, -kudede ja -rakkude ostmine on ebaseaduslik; märgib, et elundite eemaldamise eesmärgil inimkaubanduse ohvriks langenud inimestel tekivad spetsiifilised probleemid ning et ohvrid ei ole sageli teadlikud elundite eemaldamise ja puuduliku operatsioonijärgse ravi pikaajalistest ja invaliidsust põhjustavatest tagajärgedest ega operatsiooni psühholoogilisest mõjust; nõuab paremini suunatud algatusi teadlikkuse tõstmiseks, et muuta elundimüügiga tekitatav kahju nähtavamaks, eriti vaeseimatele ning kaitsetumatele, kellele võib tunduda, et elundi müümine on parema majandusliku olukorra nimel mõistlik;

| 45. | kutsub komisjoni üles mõistma hukka elundite eemaldamise eesmärgil toimuvat inimkaubandust ning võtma selge seisukoha elundite, kudede ja rakkude ebaseadusliku kaubitsemise suhtes; palub ELil innustada arstide liite ja siirdamisega tegelevaid ühinguid, et nad töötaksid välja eetilise käitumise juhendi tervishoiutöötajatele ja siirdamiskeskustele välismaalt elundite hankimise viiside ja siirdamisjärgse ravi korra kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et maailma vaeseimate kogukondade liikmetel on eriti suur oht sattuda ebaseadusliku elundiäri ohvriteks; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles mõistma hukka elundite eemaldamise eesmärgil toimuvat inimkaubandust ning võtma selge seisukoha elundite, kudede ja rakkude ebaseadusliku kaubitsemise suhtes; palub ELil innustada arstide liite ja siirdamisega tegelevaid ühinguid, et nad töötaksid välja eetilise käitumise juhendi tervishoiutöötajatele ja siirdamiskeskustele välismaalt elundite hankimise viiside ja siirdamisjärgse ravi korra kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et maailma vaeseimate kogukondade liikmetel on eriti suur oht sattuda ebaseadusliku elundiäri ohvriteks;

| 46. | nõuab Euroopa Nõukogu inimelunditega kauplemise vastase konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist; palub ELil pöörduda kolmandate riikide valitsuste poole palvega võtta õiguslikke meetmeid tervishoiutöötajate, haiglate ja erakliinikute vastu, kes osalevad ebaseaduslikus ja tulusas elundite siirdamise äris; |
| --- | --- |

46.

nõuab Euroopa Nõukogu inimelunditega kauplemise vastase konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist; palub ELil pöörduda kolmandate riikide valitsuste poole palvega võtta õiguslikke meetmeid tervishoiutöötajate, haiglate ja erakliinikute vastu, kes osalevad ebaseaduslikus ja tulusas elundite siirdamise äris;

| 47. | kutsub liikmesriike üles ergutama meedikuid tegema tõhusamaid jõupingutusi seda liiki inimkaubanduse vastu võitlemiseks, kehtestades aruandluskohustuse ning määrates selgemalt kindlaks eetilised põhimõtted ja kohustused; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles ergutama meedikuid tegema tõhusamaid jõupingutusi seda liiki inimkaubanduse vastu võitlemiseks, kehtestades aruandluskohustuse ning määrates selgemalt kindlaks eetilised põhimõtted ja kohustused;

| 48. | rõhutab, kui oluline on ennetus ning sektoriülene, valdkonnavaheline lähenemisviis võitluseks ebaseadusliku elundiäri vastu, sh inimkaubanduse vastu elundite eemaldamiseks, mis on muutunud ülemaailmseks probleemiks; nõuab paremini suunatud algatusi teadlikkuse tõstmiseks, et muuta elundimüügiga tekitatav kahju nähtavamaks ning teavitada ohvreid ja potentsiaalseid ohvreid paremini füüsilistest ja psühholoogilistest ohtudest, eriti vaeseimaid ning ebavõrdsuse ja vaesuse osas kaitsetumaid, kellele võib tunduda, et elundi müümine on parema majandusliku olukorra nimel mõistlik; rõhutab, et teadlikkuse tõstmise kampaaniad peaksid olema kohustuslikud nii Euroopa naabruspoliitika kui ka ELi arengukoostöös; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, kui oluline on ennetus ning sektoriülene, valdkonnavaheline lähenemisviis võitluseks ebaseadusliku elundiäri vastu, sh inimkaubanduse vastu elundite eemaldamiseks, mis on muutunud ülemaailmseks probleemiks; nõuab paremini suunatud algatusi teadlikkuse tõstmiseks, et muuta elundimüügiga tekitatav kahju nähtavamaks ning teavitada ohvreid ja potentsiaalseid ohvreid paremini füüsilistest ja psühholoogilistest ohtudest, eriti vaeseimaid ning ebavõrdsuse ja vaesuse osas kaitsetumaid, kellele võib tunduda, et elundi müümine on parema majandusliku olukorra nimel mõistlik; rõhutab, et teadlikkuse tõstmise kampaaniad peaksid olema kohustuslikud nii Euroopa naabruspoliitika kui ka ELi arengukoostöös;

| 49. | märgib, kui oluline on arstide, õdede, sotsiaaltöötajate ja teiste meedikute roll, kellel on oma eriala tõttu eriline kontakt kinnipeetavate ohvritega ning kes etendavad olulist osa inimkaubanduse tõkestamises; märgib murega, et praegu on see käest lastud võimalus sekkumiseks; juhib tähelepanu, et meditsiinispetsialiste tuleb õpetada inimkaubanduse hoiatusmärke ära tundma ning kasutama teatamise menetlusi, et ohvreid paremini aidata, samuti tuleb kasutusele võtta karmid karistused igasuguse ebaseaduslikus elundikaubitsemises osalemise eest; |
| --- | --- |

49.

märgib, kui oluline on arstide, õdede, sotsiaaltöötajate ja teiste meedikute roll, kellel on oma eriala tõttu eriline kontakt kinnipeetavate ohvritega ning kes etendavad olulist osa inimkaubanduse tõkestamises; märgib murega, et praegu on see käest lastud võimalus sekkumiseks; juhib tähelepanu, et meditsiinispetsialiste tuleb õpetada inimkaubanduse hoiatusmärke ära tundma ning kasutama teatamise menetlusi, et ohvreid paremini aidata, samuti tuleb kasutusele võtta karmid karistused igasuguse ebaseaduslikus elundikaubitsemises osalemise eest;

| 50. | julgustab riike võtma kasutusele eeldatava nõusoleku programme või skeeme, mille kohaselt kodanikel on võimalus teatud haldustoiminguid tehes liituda otseselt elundidoonorite registriga, vähendades sellega patsientide sõltumist mustast turust ja suurendades samas kasutadaolevate organite arvu, et vähendada siirdamise rahalist maksumust ja vähendada meditsiiniturismi atraktiivsust; |
| --- | --- |

50.

julgustab riike võtma kasutusele eeldatava nõusoleku programme või skeeme, mille kohaselt kodanikel on võimalus teatud haldustoiminguid tehes liituda otseselt elundidoonorite registriga, vähendades sellega patsientide sõltumist mustast turust ja suurendades samas kasutadaolevate organite arvu, et vähendada siirdamise rahalist maksumust ja vähendada meditsiiniturismi atraktiivsust;

| 51. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et ennetada nn siirdeturismi, eelkõige meetmete võtmisega, et suurendada seaduslikul teel saadud elundite kättesaadavust, et edendada ebaseadusliku elundiäri ennetamist ja luua läbipaistev süsteem siirdatud elundite jälgimiseks, tagades doonorite anonüümsuse; kutsub komisjoni üles koostama suunised, et ergutada liikmesriike osalema koostööpartnerlustes, nagu Eurotransplant ja Scandiatransplant; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et ennetada nn siirdeturismi, eelkõige meetmete võtmisega, et suurendada seaduslikul teel saadud elundite kättesaadavust, et edendada ebaseadusliku elundiäri ennetamist ja luua läbipaistev süsteem siirdatud elundite jälgimiseks, tagades doonorite anonüümsuse; kutsub komisjoni üles koostama suunised, et ergutada liikmesriike osalema koostööpartnerlustes, nagu Eurotransplant ja Scandiatransplant;

| 52. | juhib tähelepanu asjaolule, et Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel on ainult piiratud teadusandmeid inimkaubanduse ja tervise, eelkõige vaimse ja psühholoogilise tervise kohta; märgib ka, et ohvrite ja ellujääjate vajadused on sageli alahinnatud; nõuab seepärast, et komisjon ja liikmesriikide asjaomased asutused kehtestaksid järelevalvesüsteemi ja levitaksid teavet inimkaubanduse tagajärgede kohta ning ohvrite vajaduste kohta nii füüsilise kui ka psühholoogilise tervise seisukohast; |
| --- | --- |

52.

juhib tähelepanu asjaolule, et Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel on ainult piiratud teadusandmeid inimkaubanduse ja tervise, eelkõige vaimse ja psühholoogilise tervise kohta; märgib ka, et ohvrite ja ellujääjate vajadused on sageli alahinnatud; nõuab seepärast, et komisjon ja liikmesriikide asjaomased asutused kehtestaksid järelevalvesüsteemi ja levitaksid teavet inimkaubanduse tagajärgede kohta ning ohvrite vajaduste kohta nii füüsilise kui ka psühholoogilise tervise seisukohast;

Ohvrite õigused, sh õigus õiguskaitsevahendile

| 53. | kutsub ELi ja liikmesriike üles lähtuma inimõigustest ja ohvrikesksusest ning seadma ohvrid ja kaitsetud inimrühmad kõigi inimkaubanduse vastu võitlemise, selle ärahoidmise ja ohvrite kaitse alaste jõupingutuste keskmesse; |
| --- | --- |

53.

kutsub ELi ja liikmesriike üles lähtuma inimõigustest ja ohvrikesksusest ning seadma ohvrid ja kaitsetud inimrühmad kõigi inimkaubanduse vastu võitlemise, selle ärahoidmise ja ohvrite kaitse alaste jõupingutuste keskmesse;

| 54. | mõistab hukka murettekitavad lüngad riigi kohustuste ja nende täitmise vahel ohvrite õiguste valdkonnas; peab tervitatavaks direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded; loodab, et liikmesriigid on kõnealuse direktiivi, mille jõustamiskuupäevaks oli määratud 16. november 2015, nõuetekohaselt üle võtnud; kutsub liikmesriike, sh päritolu-, transiit- ja sihtriike võimaldama ja hõlbustama kõigile inimkaubanduse ohvritele, sh mittekodanikele, oma territooriumil ja oma jurisdiktsiooni kohaselt juurdepääsu õiguskaitsevahenditele, mis on õiglased, piisavad ja asjakohased; |
| --- | --- |

54.

mõistab hukka murettekitavad lüngad riigi kohustuste ja nende täitmise vahel ohvrite õiguste valdkonnas; peab tervitatavaks direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded; loodab, et liikmesriigid on kõnealuse direktiivi, mille jõustamiskuupäevaks oli määratud 16. november 2015, nõuetekohaselt üle võtnud; kutsub liikmesriike, sh päritolu-, transiit- ja sihtriike võimaldama ja hõlbustama kõigile inimkaubanduse ohvritele, sh mittekodanikele, oma territooriumil ja oma jurisdiktsiooni kohaselt juurdepääsu õiguskaitsevahenditele, mis on õiglased, piisavad ja asjakohased;

| 55. | tuletab meelde, et ohvrite kiire ja täpne tuvastamine on nende seaduslike õiguste teostamise alus; nõuab, et võetaks meetmeid inimkaubanduse ohvrite tuvastamise suutlikkuse suurendamiseks, eelkõige rände, turvalisuse ja piirikontrolli teenuste vallas; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde, et ohvrite kiire ja täpne tuvastamine on nende seaduslike õiguste teostamise alus; nõuab, et võetaks meetmeid inimkaubanduse ohvrite tuvastamise suutlikkuse suurendamiseks, eelkõige rände, turvalisuse ja piirikontrolli teenuste vallas;

| 56. | kutsub Euroopa välisteenistust vahetama kolmandate riikidega parimaid tavasid esmalt selleks, et politseiasutused ja humanitaartöötajad teaksid, mil viisil on parim alustada suhtlemist ohvritega, ning seejärel, kuidas kohaldada ohvrite individuaalse hindamise põhimõtet, et teha kindlaks nende erivajadused, neid abistada ja kaitsta; |
| --- | --- |

56.

kutsub Euroopa välisteenistust vahetama kolmandate riikidega parimaid tavasid esmalt selleks, et politseiasutused ja humanitaartöötajad teaksid, mil viisil on parim alustada suhtlemist ohvritega, ning seejärel, kuidas kohaldada ohvrite individuaalse hindamise põhimõtet, et teha kindlaks nende erivajadused, neid abistada ja kaitsta;

| 57. | rõhutab ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikes 1 sätestatud vastastikuse tunnustamise põhimõtte olulisust; kutsub komisjoni, liikmesriike ja ELi asutusi kindlustama inimkaubanduse ohvrite seisundit, tunnustades vastastikku täielikult kohtu- ja haldusotsuseid, mis on muu hulgas seotud inimkaubanduse ohvrite kaitsemeetmetega, mis tähendab, et kui ohvri seisund on ühes liikmesriigis kindlaks tehtud, tuleb seda kohaldada kogu Euroopa Liidu territooriumil ning seega tuleks ohvreid (või neid esindavaid ühendusi) toetada ja abistada juhul, kui nende seisundit ei tunnustata liidu piires reisimise korral; |
| --- | --- |

57.

rõhutab ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikes 1 sätestatud vastastikuse tunnustamise põhimõtte olulisust; kutsub komisjoni, liikmesriike ja ELi asutusi kindlustama inimkaubanduse ohvrite seisundit, tunnustades vastastikku täielikult kohtu- ja haldusotsuseid, mis on muu hulgas seotud inimkaubanduse ohvrite kaitsemeetmetega, mis tähendab, et kui ohvri seisund on ühes liikmesriigis kindlaks tehtud, tuleb seda kohaldada kogu Euroopa Liidu territooriumil ning seega tuleks ohvreid (või neid esindavaid ühendusi) toetada ja abistada juhul, kui nende seisundit ei tunnustata liidu piires reisimise korral;

| 58. | nõuab, et kriminaalõiguse kohaselt tagataks ohvritele õiguskaitse võrdne ja tulemuslik kättesaadavus ning teave õigushüvede kohta; kutsub kõiki riike üles täitma oma rahvusvahelist kohustust austada oma jurisdiktsiooni kohaselt ohvrite õigusi ja tagada ohvritele täielik kaitse, sealhulgas psühholoogiline abi, sõltumata nende valmisolekust teha kriminaalmenetluste raames koostööd; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et kriminaalõiguse kohaselt tagataks ohvritele õiguskaitse võrdne ja tulemuslik kättesaadavus ning teave õigushüvede kohta; kutsub kõiki riike üles täitma oma rahvusvahelist kohustust austada oma jurisdiktsiooni kohaselt ohvrite õigusi ja tagada ohvritele täielik kaitse, sealhulgas psühholoogiline abi, sõltumata nende valmisolekust teha kriminaalmenetluste raames koostööd;

| 59. | kinnitab, et inimkaubanduse ohvritel on õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, kaasa arvatud õiguskaitse kättesaadavusele, oma isiku ja kodakondsuse seaduslikule tunnustamisele, vara tagastamisele, piisavale hüvitisele ning meditsiinilisele ja psühholoogilisele abile, õigus- ja sotsiaalteenustele ning pikaajalisele (taas)integreerumistoetusele, sh majanduslikule toetusele; |
| --- | --- |

59.

kinnitab, et inimkaubanduse ohvritel on õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, kaasa arvatud õiguskaitse kättesaadavusele, oma isiku ja kodakondsuse seaduslikule tunnustamisele, vara tagastamisele, piisavale hüvitisele ning meditsiinilisele ja psühholoogilisele abile, õigus- ja sotsiaalteenustele ning pikaajalisele (taas)integreerumistoetusele, sh majanduslikule toetusele;

| 60. | märgib, et tähtis on tervishoiu ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu üldine kättesaadavus, ja see on eriti oluline inimkaubanduse ohvrite jaoks, kellel võib ärakasutamise otsesel tagajärjel olla palju füüsilisi ja vaimseid probleeme; kutsub liikmesriike üles looma inimkaubanduse ohvritele kergesti kättesaadavaid tervishoiu- ja järelhooldusteenuseid; |
| --- | --- |

60.

märgib, et tähtis on tervishoiu ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu üldine kättesaadavus, ja see on eriti oluline inimkaubanduse ohvrite jaoks, kellel võib ärakasutamise otsesel tagajärjel olla palju füüsilisi ja vaimseid probleeme; kutsub liikmesriike üles looma inimkaubanduse ohvritele kergesti kättesaadavaid tervishoiu- ja järelhooldusteenuseid;

| 61. | kutsub neid liikmesriike, milles on esinenud inimkaubanduse ohvrite ärakasutamist, võimaldama neile kohast ja hädavajalikku soospetsiifilist arstiabi vastavalt nende individuaalsetele vajadustele ning pöörama sealjuures erilist tähelepanu seksuaalse ärakasutamise tõttu kannatanud inimkaubanduse ohvritele; |
| --- | --- |

61.

kutsub neid liikmesriike, milles on esinenud inimkaubanduse ohvrite ärakasutamist, võimaldama neile kohast ja hädavajalikku soospetsiifilist arstiabi vastavalt nende individuaalsetele vajadustele ning pöörama sealjuures erilist tähelepanu seksuaalse ärakasutamise tõttu kannatanud inimkaubanduse ohvritele;

| 62. | märgib, et puudega isikud või inimkaubanduse käigus puude saanud isikud vajavad täiendavat kaitset ärakasutamise eest, ning nõuab, et EL ja liikmesriigid tagaksid, et kindlakstehtud ohvritele abi andmisel pööratakse nõuetekohast tähelepanu nende erivajadustele; |
| --- | --- |

62.

märgib, et puudega isikud või inimkaubanduse käigus puude saanud isikud vajavad täiendavat kaitset ärakasutamise eest, ning nõuab, et EL ja liikmesriigid tagaksid, et kindlakstehtud ohvritele abi andmisel pööratakse nõuetekohast tähelepanu nende erivajadustele;

| 63. | rõhutab vajadust inimkaubanduse ohvrite ühiskonda taasintegreerimiseks ning tagada nende õigus saada kaitset; palub, et liikmesriigid looksid võrgustikke keskustest, mis pakuvad inimkaubanduse ohvritele toetust ja varjupaika, ja tugevdaksid selliseid võrgustikke, ning tagaksid, et teenuseid osutatakse keeles, millest ohver aru saab, samuti tagaksid inimkaubanduse ohvritele hariduse kättesaadavuse; nõuab, et valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid ning siht- ja päritoluriikide valitsusorganid ja -asutused teeksid ühiseid jõupingutusi sotsiaalse kaasatuse tagamiseks ning annaksid ühisel jõul abi, eelkõige olukordades, kus ohvrid pöörduvad tagasi oma kodumaale; |
| --- | --- |

63.

rõhutab vajadust inimkaubanduse ohvrite ühiskonda taasintegreerimiseks ning tagada nende õigus saada kaitset; palub, et liikmesriigid looksid võrgustikke keskustest, mis pakuvad inimkaubanduse ohvritele toetust ja varjupaika, ja tugevdaksid selliseid võrgustikke, ning tagaksid, et teenuseid osutatakse keeles, millest ohver aru saab, samuti tagaksid inimkaubanduse ohvritele hariduse kättesaadavuse; nõuab, et valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid ning siht- ja päritoluriikide valitsusorganid ja -asutused teeksid ühiseid jõupingutusi sotsiaalse kaasatuse tagamiseks ning annaksid ühisel jõul abi, eelkõige olukordades, kus ohvrid pöörduvad tagasi oma kodumaale;

| 64. | rõhutab, et oluline on tagada nende inimkaubanduse ohvrite julgeolek, kes annavad kohtus tunnistusi inimkaubitsejate vastu; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et oluline on tagada nende inimkaubanduse ohvrite julgeolek, kes annavad kohtus tunnistusi inimkaubitsejate vastu;

| 65. | nõuab, et kriminaalmenetluste käigus pöörataks ohvritele suuremat tähelepanu; kutsub pädevaid asutusi üles hoiduma inimkaubanduses kannatanute vahistamisest ning seadmast neid olukorda, kus neid võidakse karistada inimkaubanduse ohvri seisundis sunniviisil sooritatud kuritegude eest, eriti prostitutsiooni, muu seksuaalse kuritarvitamise või sunniviisilise töö korral; kutsub liikmesriike järgima mittekriminaliseerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

65.

nõuab, et kriminaalmenetluste käigus pöörataks ohvritele suuremat tähelepanu; kutsub pädevaid asutusi üles hoiduma inimkaubanduses kannatanute vahistamisest ning seadmast neid olukorda, kus neid võidakse karistada inimkaubanduse ohvri seisundis sunniviisil sooritatud kuritegude eest, eriti prostitutsiooni, muu seksuaalse kuritarvitamise või sunniviisilise töö korral; kutsub liikmesriike järgima mittekriminaliseerimise põhimõtet;

| 66. | kutsub liikmesriike üles rakendama õiguslikke vahendeid, mis parandaksid inimkaubanduse ohvrite võimalusi ametivõimudega ühendust võtta ilma enda kui ohvrite isiklikku julgeolekut ja õigusi ohtu seadmata; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike üles rakendama õiguslikke vahendeid, mis parandaksid inimkaubanduse ohvrite võimalusi ametivõimudega ühendust võtta ilma enda kui ohvrite isiklikku julgeolekut ja õigusi ohtu seadmata;

| 67. | kutsub liikmesriike üles rakendama lisaks kõigile asjakohastele inimkaubandust käsitlevatele õigusraamistikele viivitamata direktiivi 2011/36/EL ja eriti selle artiklit 8; nõuab, et komisjon võtaks õiguslikke meetmeid liikmesriikide suhtes, kes neid ei kohalda, ning avaldaks võimalikult kiiresti rakendamisaruande, mille tähtaeg oli 2015. aasta aprillis; |
| --- | --- |

67.

kutsub liikmesriike üles rakendama lisaks kõigile asjakohastele inimkaubandust käsitlevatele õigusraamistikele viivitamata direktiivi 2011/36/EL ja eriti selle artiklit 8; nõuab, et komisjon võtaks õiguslikke meetmeid liikmesriikide suhtes, kes neid ei kohalda, ning avaldaks võimalikult kiiresti rakendamisaruande, mille tähtaeg oli 2015. aasta aprillis;

| 68. | palub valitsustel asetada sisserändeasutuste ja tööinspektsioonide vahele nn tulemüür, et julgustada ohvreid esitama kaebusi ja tagada, et kui avastatakse inimkaubanduse juhtumid, ei oleks ohtu, et sisserändeasutused võtavad ohvrite vastu meetmeid; |
| --- | --- |

68.

palub valitsustel asetada sisserändeasutuste ja tööinspektsioonide vahele nn tulemüür, et julgustada ohvreid esitama kaebusi ja tagada, et kui avastatakse inimkaubanduse juhtumid, ei oleks ohtu, et sisserändeasutused võtavad ohvrite vastu meetmeid;

| 69. | kutsub liikmesriike üles käsitlema kuriteona inimkaubanduse ohvrite teenuste kasutamise oma kodanike poolt juhul, kui see toimub väljaspool liikmesriiki ja/või väljaspool ELi, sh inimkaubanduse ohvrite ärakasutamist prostitutsioonis või muudes seksuaalse ärakasutamise vormides, sunniviisilist tööd või pealesunnitud teenuseid, sealhulgas kerjamist, orjust või sellele sarnast tegevust, sundust, ärakasutamist kuritegelikuks tegevuseks ja elundite eemaldamist; |
| --- | --- |

69.

kutsub liikmesriike üles käsitlema kuriteona inimkaubanduse ohvrite teenuste kasutamise oma kodanike poolt juhul, kui see toimub väljaspool liikmesriiki ja/või väljaspool ELi, sh inimkaubanduse ohvrite ärakasutamist prostitutsioonis või muudes seksuaalse ärakasutamise vormides, sunniviisilist tööd või pealesunnitud teenuseid, sealhulgas kerjamist, orjust või sellele sarnast tegevust, sundust, ärakasutamist kuritegelikuks tegevuseks ja elundite eemaldamist;

| 70. | on seisukohal, et pagulasseisundit, varjupaigataotleja staatust, humanitaarviisa saanud või rahvusvahelist kaitset vajavat isikut tuleb inimkaubanduse ohvri puhul lugeda riskifaktoriga isikuks; nõuab, et liikmesriigid tagaksid õiguskaitseasutuste ja varjupaigaametite koostöö, et aidata inimkaubanduse ohvritel, kes vajavad rahvusvahelist kaitset, esitada kaitse saamise taotlus; rõhutab, et inimkaubanduse tõkestamiseks võetavad meetmed ei tohiks kahjustada inimkaubanduse ohvrite, rändajate, pagulaste ja rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õigusi; |
| --- | --- |

70.

on seisukohal, et pagulasseisundit, varjupaigataotleja staatust, humanitaarviisa saanud või rahvusvahelist kaitset vajavat isikut tuleb inimkaubanduse ohvri puhul lugeda riskifaktoriga isikuks; nõuab, et liikmesriigid tagaksid õiguskaitseasutuste ja varjupaigaametite koostöö, et aidata inimkaubanduse ohvritel, kes vajavad rahvusvahelist kaitset, esitada kaitse saamise taotlus; rõhutab, et inimkaubanduse tõkestamiseks võetavad meetmed ei tohiks kahjustada inimkaubanduse ohvrite, rändajate, pagulaste ja rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õigusi;

| 71. | kutsub liikmesriike üles rakendama soospetsiifilisi meetmeid, et parandada inimkaubanduse ohvrite tuvastamist varjupaiga- ja tagasisaatmismenetlustes, koguma üksikasjalikumaid ja sooliselt eristatud andmeid ning tagama, et sellised ohvrid suunatakse samuti nõuetekohaste toetusvõimaluste juurde; |
| --- | --- |

71.

kutsub liikmesriike üles rakendama soospetsiifilisi meetmeid, et parandada inimkaubanduse ohvrite tuvastamist varjupaiga- ja tagasisaatmismenetlustes, koguma üksikasjalikumaid ja sooliselt eristatud andmeid ning tagama, et sellised ohvrid suunatakse samuti nõuetekohaste toetusvõimaluste juurde;

| 72. | tuletab liikmesriikidele meelde, et direktiiviga 2011/36/EL ei piirata tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte kohaldamist vastavalt 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile; |
| --- | --- |

72.

tuletab liikmesriikidele meelde, et direktiiviga 2011/36/EL ei piirata tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte kohaldamist vastavalt 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile;

| 73. | julgustab liikmesriike tagama inimkaubanduse ohvritest varjupaigataotlejatele samu õigusi, mis tagatakse muudele ininkaubanduse ohvritele; |
| --- | --- |

73.

julgustab liikmesriike tagama inimkaubanduse ohvritest varjupaigataotlejatele samu õigusi, mis tagatakse muudele ininkaubanduse ohvritele;

| 74. | märgib, et vastavalt Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) andmetele on rändajate ja pagulaste tagasisaatmine seotud põhjendatud turvalisuseriskiga, sest on oht, et neist saavad uuesti inimkaubanduse ohvrid, ning need riskid tuleb kindlaks teha, neid hinnata ja vähendada, sest sageli suureneb ärakasutajatest tulenev oht inimkaubanduses kasutatud rändajatele, kui neil on õnnestunud põgeneda, nad on teinud koostööd õiguskaitseametnikega või andnud tunnistusi kohtus (2); |
| --- | --- |

74.

märgib, et vastavalt Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) andmetele on rändajate ja pagulaste tagasisaatmine seotud põhjendatud turvalisuseriskiga, sest on oht, et neist saavad uuesti inimkaubanduse ohvrid, ning need riskid tuleb kindlaks teha, neid hinnata ja vähendada, sest sageli suureneb ärakasutajatest tulenev oht inimkaubanduses kasutatud rändajatele, kui neil on õnnestunud põgeneda, nad on teinud koostööd õiguskaitseametnikega või andnud tunnistusi kohtus (2);

| 75. | nõuab, et EL ja liikmesriigid muudaksid võitluse inimkaubanduse vastu avalikkusele nähtavamaks, võttes tähelepanu alla lennu- ja rongijaamad, bussid, koolid, ülikoolid ja asjakohased töökohad; nõuab, et EL ja liikmesriigid suurendaksid oma ametnike teadlikkust ELi suunistest inimkaubanduse ohvrite tuvastamise kohta ja komisjoni väljaandest inimkaubanduse ohvrite õigustest ELis ning innustab neid aktiivselt rakendama; |
| --- | --- |

75.

nõuab, et EL ja liikmesriigid muudaksid võitluse inimkaubanduse vastu avalikkusele nähtavamaks, võttes tähelepanu alla lennu- ja rongijaamad, bussid, koolid, ülikoolid ja asjakohased töökohad; nõuab, et EL ja liikmesriigid suurendaksid oma ametnike teadlikkust ELi suunistest inimkaubanduse ohvrite tuvastamise kohta ja komisjoni väljaandest inimkaubanduse ohvrite õigustest ELis ning innustab neid aktiivselt rakendama;

| 76. | ergutab ELi sihipäraselt rahastama kohalikke vabaühendusi, et tuvastada ja toetada inimkaubanduse ohvreid ning suurendada ärakasutamise ja inimkaubanduse suhtes kaitsetute inimeste teadlikkust; peab sellega seoses tervitatavaks meedia rolli, sest meedia saab aidata kaasa teadlikkuse suurendamisele ja ohtudest teavitamisele; |
| --- | --- |

76.

ergutab ELi sihipäraselt rahastama kohalikke vabaühendusi, et tuvastada ja toetada inimkaubanduse ohvreid ning suurendada ärakasutamise ja inimkaubanduse suhtes kaitsetute inimeste teadlikkust; peab sellega seoses tervitatavaks meedia rolli, sest meedia saab aidata kaasa teadlikkuse suurendamisele ja ohtudest teavitamisele;

Piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi koostöö inimkaubanduse vastases võitluses

| 77. | peab murettekitavaks asjaolu, et rahvusvahelise koostöö praegune tase inimkaubanduse juhtumite lahendamisel on ebapiisav, eelkõige lähte- ja transiitriikide puhul, ning et see on tegur, mis takistab oluliselt tulemuslikku võitlemist inimkaubandusega; nõuab tegevuse paremat kooskõlastamist ja suuremat koostööd ning korrapärast teabevahetust, et uurida riikidevahelise inimkaubanduse juhtumeid ja võidelda nende vastu, milleks tuleb tõhustada rahalist ja tehnilist abi ning tõhustada piiriülest suhtlust, koostööd ja suutlikkuse suurendamist valitsuste ja õiguskaitseorganite tasandil (sh piirivalvurid, rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad ametnikud, kriminaaluurijad ja ohvriabiasutused, kodanikuühiskond ning ÜRO ametid), muu hulgas seoses sellega, kuidas tuvastada ja kaitsta ohvreid ja kuidas toimida päritolu-, transiidi- ja sihtriikide suhtes, kes ei ole ÜRO Palermo protokolli ratifitseerinud; nõuab, et EL töötaks välja piirkondliku käsitluse, keskendudes inimkaubanduse marsruutidele, et reageerida eri piirkondades vastavalt sellele, millist tüüpi ärakasutamisega on tegemist; rõhutab lisaks sellele, kui kasulikud on inimkaubandusevastase võitluse ekspertidele mõeldud rahvusvahelised vahetusprogrammid; |
| --- | --- |

77.

peab murettekitavaks asjaolu, et rahvusvahelise koostöö praegune tase inimkaubanduse juhtumite lahendamisel on ebapiisav, eelkõige lähte- ja transiitriikide puhul, ning et see on tegur, mis takistab oluliselt tulemuslikku võitlemist inimkaubandusega; nõuab tegevuse paremat kooskõlastamist ja suuremat koostööd ning korrapärast teabevahetust, et uurida riikidevahelise inimkaubanduse juhtumeid ja võidelda nende vastu, milleks tuleb tõhustada rahalist ja tehnilist abi ning tõhustada piiriülest suhtlust, koostööd ja suutlikkuse suurendamist valitsuste ja õiguskaitseorganite tasandil (sh piirivalvurid, rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad ametnikud, kriminaaluurijad ja ohvriabiasutused, kodanikuühiskond ning ÜRO ametid), muu hulgas seoses sellega, kuidas tuvastada ja kaitsta ohvreid ja kuidas toimida päritolu-, transiidi- ja sihtriikide suhtes, kes ei ole ÜRO Palermo protokolli ratifitseerinud; nõuab, et EL töötaks välja piirkondliku käsitluse, keskendudes inimkaubanduse marsruutidele, et reageerida eri piirkondades vastavalt sellele, millist tüüpi ärakasutamisega on tegemist; rõhutab lisaks sellele, kui kasulikud on inimkaubandusevastase võitluse ekspertidele mõeldud rahvusvahelised vahetusprogrammid;

| 78. | kutsub komisjoni, pädevaid ELi ameteid ja liikmesriike üles välja kujundama soopõhise koolituse õigus- ja piirikaitse teenistuste töötajate jaoks, et paremini kindlaks teha ja abistada võimalikke inimkaubanduse, eelkõige seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse ohvreid; |
| --- | --- |

78.

kutsub komisjoni, pädevaid ELi ameteid ja liikmesriike üles välja kujundama soopõhise koolituse õigus- ja piirikaitse teenistuste töötajate jaoks, et paremini kindlaks teha ja abistada võimalikke inimkaubanduse, eelkõige seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse ohvreid;

| 79. | rõhutab, et EL peab inimkaubanduse ärahoidmiseks, uurimiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks tugevdama politsei- ja õiguskoostööd liikmesriikide ja kolmandate riikidega, eriti inimkaubanduse ohvrite päritolu- ja transiidiriikidega, tehes seda eelkõige Europoli ja Eurojusti kaudu, kusjuures koostöö peaks hõlmama teabevahetust, eriti teadaolevate inimkaubanduse marsruutide kohta, osalemist ühistes uurimisrühmades ning võitlust interneti ja muude digitaalsete vahendite abil inimeste inimkaubandusse värbamise vastu; rõhutab, et oluline on korrapärane andmete vahetamine liikmesriikide vahel ning Europoli andmebaaside Focal Point Phoenix ja Focal Point Twins täiendamine; ergutab Europoli ja Interpoli tegema tihedamat koostööd inimkaubanduse tõkestamiseks ning tuletab meelde, et andmete vahetamisel liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel tuleks täielikult järgida ELi andmekaitse norme; kutsub liikmesriike koguma rohkem andmeid inimkaubandusega võitlemise kohta ja parandama andmete vahetamist omavahel ja kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et EL peab inimkaubanduse ärahoidmiseks, uurimiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks tugevdama politsei- ja õiguskoostööd liikmesriikide ja kolmandate riikidega, eriti inimkaubanduse ohvrite päritolu- ja transiidiriikidega, tehes seda eelkõige Europoli ja Eurojusti kaudu, kusjuures koostöö peaks hõlmama teabevahetust, eriti teadaolevate inimkaubanduse marsruutide kohta, osalemist ühistes uurimisrühmades ning võitlust interneti ja muude digitaalsete vahendite abil inimeste inimkaubandusse värbamise vastu; rõhutab, et oluline on korrapärane andmete vahetamine liikmesriikide vahel ning Europoli andmebaaside Focal Point Phoenix ja Focal Point Twins täiendamine; ergutab Europoli ja Interpoli tegema tihedamat koostööd inimkaubanduse tõkestamiseks ning tuletab meelde, et andmete vahetamisel liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel tuleks täielikult järgida ELi andmekaitse norme; kutsub liikmesriike koguma rohkem andmeid inimkaubandusega võitlemise kohta ja parandama andmete vahetamist omavahel ja kolmandate riikidega;

| 80. | kutsub ELi ja liikmesriike tagama oma õiguskaitseasutustele ja politseiametitele vajaliku personali ja vahendid, et need asutused oleksid võimelised võtma vastu teavet perekondadelt või muudest allikatest, vahetama seda teavet asjaomaste Euroopa ja siseriiklike asutustega ning nimetatud teavet nõuetekohaselt töötlema ja analüüsima; |
| --- | --- |

80.

kutsub ELi ja liikmesriike tagama oma õiguskaitseasutustele ja politseiametitele vajaliku personali ja vahendid, et need asutused oleksid võimelised võtma vastu teavet perekondadelt või muudest allikatest, vahetama seda teavet asjaomaste Euroopa ja siseriiklike asutustega ning nimetatud teavet nõuetekohaselt töötlema ja analüüsima;

| 81. | rõhutab, et transiidiriigid on võitluses inimkaubanduse vastu otsustava tähtsusega, kuna läbisõidu etapis ei ole ohvrite ärakasutamine veel alanud; rõhutab, et piiripolitseinikele tuleb anda lisakoolitust, et parandada nende tuvastamisoskusi; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et transiidiriigid on võitluses inimkaubanduse vastu otsustava tähtsusega, kuna läbisõidu etapis ei ole ohvrite ärakasutamine veel alanud; rõhutab, et piiripolitseinikele tuleb anda lisakoolitust, et parandada nende tuvastamisoskusi;

| 82. | rõhutab piiriülese töörändega seotud arvukaid probleeme, eelkõige rändajate ebaseaduslikuks tunnistamise ja põhiõigustest ilmajätmise ohtu; nõuab, et ELis ja rahvusvahelisel tasandil loodaks piiriülese töörände mehhanismid, et suurendada ja formaliseerida seaduslikku töörännet; |
| --- | --- |

82.

rõhutab piiriülese töörändega seotud arvukaid probleeme, eelkõige rändajate ebaseaduslikuks tunnistamise ja põhiõigustest ilmajätmise ohtu; nõuab, et ELis ja rahvusvahelisel tasandil loodaks piiriülese töörände mehhanismid, et suurendada ja formaliseerida seaduslikku töörännet;

| 83. | tunnustab ELi pingutusi seada sisse ametlikud piiriülese töörände kanalid, millele tuleks rohkem tähelepanu pöörata, ning nõuab selles valdkonnas sidusamaid ja suuremaid pingutusi; rõhutab, et ametlik tööränne võib aidata inimkaubandust ennetada ja inimelusid säästa; |
| --- | --- |

83.

tunnustab ELi pingutusi seada sisse ametlikud piiriülese töörände kanalid, millele tuleks rohkem tähelepanu pöörata, ning nõuab selles valdkonnas sidusamaid ja suuremaid pingutusi; rõhutab, et ametlik tööränne võib aidata inimkaubandust ennetada ja inimelusid säästa;

| 84. | nõuab tungivalt, et EL tugevdaks koostööd vabaühenduste ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, tagades muu hulgas piisava rahastamise ja kooskõlastatud abi, et tõhustada parimate tavade vahetamist, poliitikameetmete koostamist ja rakendamist ning laiendada teadusuuringuid, sh koostöös kohalike osalejatega, ning peaks oluliseks ohvrite juurdepääsu õigussüsteemile ja kuritegude toimepanijate kohtu ette toomist; |
| --- | --- |

84.

nõuab tungivalt, et EL tugevdaks koostööd vabaühenduste ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, tagades muu hulgas piisava rahastamise ja kooskõlastatud abi, et tõhustada parimate tavade vahetamist, poliitikameetmete koostamist ja rakendamist ning laiendada teadusuuringuid, sh koostöös kohalike osalejatega, ning peaks oluliseks ohvrite juurdepääsu õigussüsteemile ja kuritegude toimepanijate kohtu ette toomist;

| 85. | tuletab meelde, et kooskõlas direktiiviga 2011/36/EL peaksid liikmesriigid ergutama kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevust ja tegema nendega tihedat koostööd, eeskätt poliitiliste algatuste koostamisel, teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniates ning teadus- ja haridusprogrammides, koolituste korraldamisel ning inimkaubandusvastaste meetmete mõju järelevalvel ja hindamisel; juhib ühtlasi tähelepanu asjaolule, et valitsusvälised organisatsioonid peaksid samuti abistama ohvrite varajasel kindlakstegemisel, nende abistamisel ja toetamisel; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tagama selle, et valitsusväliseid organisatsioone kaitstaks kättemaksu, ähvardust ja hirmutamise eest ning neile ei esitataks ka süüdistust, kui nad abistavad inimkaubanduse ohvreid, kelle seisund on õigusliku aluseta; |
| --- | --- |

85.

tuletab meelde, et kooskõlas direktiiviga 2011/36/EL peaksid liikmesriigid ergutama kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevust ja tegema nendega tihedat koostööd, eeskätt poliitiliste algatuste koostamisel, teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniates ning teadus- ja haridusprogrammides, koolituste korraldamisel ning inimkaubandusvastaste meetmete mõju järelevalvel ja hindamisel; juhib ühtlasi tähelepanu asjaolule, et valitsusvälised organisatsioonid peaksid samuti abistama ohvrite varajasel kindlakstegemisel, nende abistamisel ja toetamisel; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tagama selle, et valitsusväliseid organisatsioone kaitstaks kättemaksu, ähvardust ja hirmutamise eest ning neile ei esitataks ka süüdistust, kui nad abistavad inimkaubanduse ohvreid, kelle seisund on õigusliku aluseta;

| 86. | nõuab, et EL, liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus pööraks erilist tähelepanu inimkaubanduse ennetamise ja selle vastu võitlemise probleemile humanitaarkriisi olukordades, näiteks loodusõnnetuste ja relvakonfliktide korral, et vähendada ohvrite haavatavust inimkaubitsejate ja muude kuritegelike võrgustike suhtes; rõhutab, et vastavalt rahvusvahelistele ja piirkondlikele konventsioonidele tuleb kaitse tagada kõigile, kellel on sellele õigus; |
| --- | --- |

86.

nõuab, et EL, liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus pööraks erilist tähelepanu inimkaubanduse ennetamise ja selle vastu võitlemise probleemile humanitaarkriisi olukordades, näiteks loodusõnnetuste ja relvakonfliktide korral, et vähendada ohvrite haavatavust inimkaubitsejate ja muude kuritegelike võrgustike suhtes; rõhutab, et vastavalt rahvusvahelistele ja piirkondlikele konventsioonidele tuleb kaitse tagada kõigile, kellel on sellele õigus;

| 87. | juhib tähelepanu asjaolule, et inimestel, kes peavad nende elu või elamistingimusi halvendava ootamatu või süveneva kliimamuutuse tõttu kodud maha jätma, on suur oht sattuda inimkaubanduse ohvriks; rõhutab, et niisugusel kliimamuutusega seotud liikuvusel on tugev majanduslik mõõde, mis hõlmab elatise kaotust ja majapidamiste sissetuleku vähenemist, nii et asjaomaseid inimesi ähvardab otsene oht sattuda sunnitööle või orjusesse; |
| --- | --- |

87.

juhib tähelepanu asjaolule, et inimestel, kes peavad nende elu või elamistingimusi halvendava ootamatu või süveneva kliimamuutuse tõttu kodud maha jätma, on suur oht sattuda inimkaubanduse ohvriks; rõhutab, et niisugusel kliimamuutusega seotud liikuvusel on tugev majanduslik mõõde, mis hõlmab elatise kaotust ja majapidamiste sissetuleku vähenemist, nii et asjaomaseid inimesi ähvardab otsene oht sattuda sunnitööle või orjusesse;

ELi inimkaubandust käsitlev poliitika liidu välistegevuses

| 88. | tunnustab ja toetab ELi institutsioonide, asutuste, liikmesriikide ja kolmandate riikide ning rahvusvaheliste osalejate vahelise kooskõlastamise ja sidususe parandamiseks ellu kutsutud ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatori tööd ning nõuab tungivalt, et koordinaator arendaks edasi ELi, liikmesriikide, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste osalejate vahelisi konkreetseid ühismeetmeid, et luua sidusam ja tõhusam koostöö inimkaubanduse ohvrite tuvastamise, kaitsmise ja abistamise süsteemide loomisel, kiirendada inimkaubanduse ennetamist, tuua rohkem inimkaubanduses kahtlustatavaid kohtu ette ja luua võrgustik, mis on võimeline reageerima tekkivatele probleemidele; |
| --- | --- |

88.

tunnustab ja toetab ELi institutsioonide, asutuste, liikmesriikide ja kolmandate riikide ning rahvusvaheliste osalejate vahelise kooskõlastamise ja sidususe parandamiseks ellu kutsutud ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatori tööd ning nõuab tungivalt, et koordinaator arendaks edasi ELi, liikmesriikide, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste osalejate vahelisi konkreetseid ühismeetmeid, et luua sidusam ja tõhusam koostöö inimkaubanduse ohvrite tuvastamise, kaitsmise ja abistamise süsteemide loomisel, kiirendada inimkaubanduse ennetamist, tuua rohkem inimkaubanduses kahtlustatavaid kohtu ette ja luua võrgustik, mis on võimeline reageerima tekkivatele probleemidele;

| 89. | nõuab tungivalt, et EL teeks vajalikke jõupingutusi rahvusvahelisel tasandil orjakaubanduse ärahoidmiseks ja takistamiseks ning orjanduse järk-järguliseks ja võimalikult kiireks täielikuks likvideerimiseks kõigis selle vormides; |
| --- | --- |

89.

nõuab tungivalt, et EL teeks vajalikke jõupingutusi rahvusvahelisel tasandil orjakaubanduse ärahoidmiseks ja takistamiseks ning orjanduse järk-järguliseks ja võimalikult kiireks täielikuks likvideerimiseks kõigis selle vormides;

| 90. | peab oluliseks, et inimkaubanduse ärahoidmiseks mõeldud strateegiad tegeleksid inimkaubandust lihtsustavate ning seda põhjustavate tegurite ja asjaoludega ning nõuab inimkaubanduse kohta integreeritud käsitlust, milles ühendatakse eri riiklikud ja rahvusvahelised osalejad, volitused ja vaatekohad; on seisukohal, et ennetusstrateegiad peaksid hõlmama meetmeid võitluseks vaesuse, rõhumise, inimõiguste mitteaustamise, relvakonfliktide ning majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu, ning nende eesmärk peaks olema vähendada potentsiaalsete ohvrite haavatavust, pärssida nõudlust inimkaubanduse ohvrite teenuste järele, tõsta avalikkuse informeeritust ning juurida välja riigiametnike korruptsioon; kutsub samuti kõiki riike üles tulemuslikult ellu viima Palermo protokollist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

90.

peab oluliseks, et inimkaubanduse ärahoidmiseks mõeldud strateegiad tegeleksid inimkaubandust lihtsustavate ning seda põhjustavate tegurite ja asjaoludega ning nõuab inimkaubanduse kohta integreeritud käsitlust, milles ühendatakse eri riiklikud ja rahvusvahelised osalejad, volitused ja vaatekohad; on seisukohal, et ennetusstrateegiad peaksid hõlmama meetmeid võitluseks vaesuse, rõhumise, inimõiguste mitteaustamise, relvakonfliktide ning majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu, ning nende eesmärk peaks olema vähendada potentsiaalsete ohvrite haavatavust, pärssida nõudlust inimkaubanduse ohvrite teenuste järele, tõsta avalikkuse informeeritust ning juurida välja riigiametnike korruptsioon; kutsub samuti kõiki riike üles tulemuslikult ellu viima Palermo protokollist tulenevaid kohustusi;

| 91. | kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi instrumente, lepinguid ja seaduslikke kohustusi, sealhulgas Istanbuli konventsiooni, ning suurendama jõupingutusi, et muuta inimkaubanduse vastane võitlus tõhusamaks, kooskõlastatumaks ja ühtlustatumaks; ergutab ELi nõudma kõigi asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktide ratifitseerimist; |
| --- | --- |

91.

kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi instrumente, lepinguid ja seaduslikke kohustusi, sealhulgas Istanbuli konventsiooni, ning suurendama jõupingutusi, et muuta inimkaubanduse vastane võitlus tõhusamaks, kooskõlastatumaks ja ühtlustatumaks; ergutab ELi nõudma kõigi asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktide ratifitseerimist;

| 92. | kutsub ELi esindajaid pöörama inimkaubanduse küsimusele erilist tähelepanu ELi poliitilistes dialoogides kolmandate riikidega, samuti oma koostööprogrammides ning mitmepoolsetel ja piirkondlikel foorumitel, sealhulgas avalikes sõnavõttudes; |
| --- | --- |

92.

kutsub ELi esindajaid pöörama inimkaubanduse küsimusele erilist tähelepanu ELi poliitilistes dialoogides kolmandate riikidega, samuti oma koostööprogrammides ning mitmepoolsetel ja piirkondlikel foorumitel, sealhulgas avalikes sõnavõttudes;

| 93. | kutsub ELi üles oma inimkaubanduse valdkonna abiprogramme läbi vaatama, et muuta rahastamine sihipärasemaks ja teha inimkaubanduse vastasest võitlusest omaette koostöövaldkond; julgustab sellega seoses suurendama vahendeid ELi institutsioonide talitustele, mis tegelevad inimkaubanduse küsimusega; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks regulaarselt üle oma prioriteetsete riikide nimekirja, sh valikukriteeriumid, tagamaks, et see peegeldab reaalset olukorda kohapeal, ning muudaks need paindlikumaks ning muutuvatele oludele ja esilekerkivatele suundumustele paremini kohandatavaks; |
| --- | --- |

93.

kutsub ELi üles oma inimkaubanduse valdkonna abiprogramme läbi vaatama, et muuta rahastamine sihipärasemaks ja teha inimkaubanduse vastasest võitlusest omaette koostöövaldkond; julgustab sellega seoses suurendama vahendeid ELi institutsioonide talitustele, mis tegelevad inimkaubanduse küsimusega; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks regulaarselt üle oma prioriteetsete riikide nimekirja, sh valikukriteeriumid, tagamaks, et see peegeldab reaalset olukorda kohapeal, ning muudaks need paindlikumaks ning muutuvatele oludele ja esilekerkivatele suundumustele paremini kohandatavaks;

| 94. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles laiendama inimkaubandusevastaste õiguslike meetmete tõhustamise käigus ka inimkaubanduse määratlust, lisades sellesse viited inimkaubanduse uutele vormidele; |
| --- | --- |

94.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles laiendama inimkaubandusevastaste õiguslike meetmete tõhustamise käigus ka inimkaubanduse määratlust, lisades sellesse viited inimkaubanduse uutele vormidele;

| 95. | palub ELil ja liikmesriikidel rakendada kehtivas ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas toodud inimkaubanduse vastu võitlemise meetmeid, tehes seda vastavalt ELi inimkaubanduse vastasele strateegiale; |
| --- | --- |

95.

palub ELil ja liikmesriikidel rakendada kehtivas ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas toodud inimkaubanduse vastu võitlemise meetmeid, tehes seda vastavalt ELi inimkaubanduse vastasele strateegiale;

| 96. | palub komisjonil hinnata vajadust vaadata läbi tulevase Euroopa Prokuratuuri volitused, et lisada selle asutamise järel tema pädevustesse inimkaubandusvastane võitlus; |
| --- | --- |

96.

palub komisjonil hinnata vajadust vaadata läbi tulevase Euroopa Prokuratuuri volitused, et lisada selle asutamise järel tema pädevustesse inimkaubandusvastane võitlus;

| 97. | nõuab ELi inimkaubandusevastase poliitika mõjusamaks muutmist, selle sügavamat seostamist ELi laiemate strateegiatega julgeoleku, meeste ja naiste võrdsuse, majanduskasvu, küberjulgeoleku, rände ja välissuhete vallas; |
| --- | --- |

97.

nõuab ELi inimkaubandusevastase poliitika mõjusamaks muutmist, selle sügavamat seostamist ELi laiemate strateegiatega julgeoleku, meeste ja naiste võrdsuse, majanduskasvu, küberjulgeoleku, rände ja välissuhete vallas;

| 98. | nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid järgiksid ühtset poliitikat, nii siseselt kui ka väliselt, seaksid vastavalt liidu põhiväärtustele inimõigused kesksele kohale ELi suhetes kõikide kolmandate riikidega ning kasutaksid mõjutusvahendina eelkõige majandus- ja kaubandussuhteid; |
| --- | --- |

98.

nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid järgiksid ühtset poliitikat, nii siseselt kui ka väliselt, seaksid vastavalt liidu põhiväärtustele inimõigused kesksele kohale ELi suhetes kõikide kolmandate riikidega ning kasutaksid mõjutusvahendina eelkõige majandus- ja kaubandussuhteid;

| 99. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et inimõigused, sooline võrdõiguslikkus ja võitlus inimkaubanduse vastu jääksid ELi arengupoliitikas ja kolmandate riikidega sõlmitavates partnerlustes kesksele kohale; kutsub komisjoni üles nägema uut arengupoliitikat kavandades ja olemasolevaid arengupoliitilisi meetmeid läbi vaadates ette soospetsiifilisi meetmeid; |
| --- | --- |

99.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et inimõigused, sooline võrdõiguslikkus ja võitlus inimkaubanduse vastu jääksid ELi arengupoliitikas ja kolmandate riikidega sõlmitavates partnerlustes kesksele kohale; kutsub komisjoni üles nägema uut arengupoliitikat kavandades ja olemasolevaid arengupoliitilisi meetmeid läbi vaadates ette soospetsiifilisi meetmeid;

| 100. | toonitab, et naiste ja tütarlaste majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamine vähendaks nende kaitsetust inimkaubanduse ohvriks langemise ees, ja kutsub komisjoni üles jätkama sihipäraste meetmete rakendamist soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmiseks arengukoostöö kõigis osades ning tagama, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste õigused jääksid kolmandate riikidega peetavate poliitiliste dialoogide päevakorda; |
| --- | --- |

100.

toonitab, et naiste ja tütarlaste majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamine vähendaks nende kaitsetust inimkaubanduse ohvriks langemise ees, ja kutsub komisjoni üles jätkama sihipäraste meetmete rakendamist soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmiseks arengukoostöö kõigis osades ning tagama, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste õigused jääksid kolmandate riikidega peetavate poliitiliste dialoogide päevakorda;

| 101. | rõhutab, et olulised on säästva arengu eesmärgid ja eelkõige eesmärk 5.2, milles nõutakse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas inimkaubanduse ning seksuaalse ja muud laadi ärakasutamise lõpetamist nii avalikus ruumis kui ka erasfääris; |
| --- | --- |

101.

rõhutab, et olulised on säästva arengu eesmärgid ja eelkõige eesmärk 5.2, milles nõutakse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas inimkaubanduse ning seksuaalse ja muud laadi ärakasutamise lõpetamist nii avalikus ruumis kui ka erasfääris;

| 102. | kutsub ELi üles toetama kolmandaid riike nende jõupingutustes tõhustada ohvrite tuvastamist, neile abi andmist ja nende taasintegreerimist ning inimkaubitsejatele süüdistuste esitamist, asjakohaste õigusaktide kehtestamist ja rakendamist ning õiguslike määratluste ühtlustamist, korda ja koostööd kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

102.

kutsub ELi üles toetama kolmandaid riike nende jõupingutustes tõhustada ohvrite tuvastamist, neile abi andmist ja nende taasintegreerimist ning inimkaubitsejatele süüdistuste esitamist, asjakohaste õigusaktide kehtestamist ja rakendamist ning õiguslike määratluste ühtlustamist, korda ja koostööd kooskõlas rahvusvaheliste standarditega;

| 103. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid õiguskaitsetöötajatele, sealhulgas sellistes asutustes nagu Frontex, Europol ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet töötavatele isikutele ja muudele ametlikele, kes võivad kokku puutuda inimkaubanduse ohvrite või potentsiaalsete ohvritega, asjakohase koolituse inimkaubanduse kohta, et nad oleksid võimelised tegelema inimkaubanduse juhtumitega, kusjuures koolitusel peaks olema terviklik valdkondadevaheline suunitlus ja erilist rõhku tuleks panna inimkaubanduse ohvriks langenud naiste, laste ja muude kaitset vajavate inimrühmade (nagu romad ja pagulased) erivajadustele, samuti stiimulite ja täieliku kaitse tagamisele inimkaubanduse ohvritele ja teistele isikutele, et nad inimkaubitsejatest teataksid; |
| --- | --- |

103.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid õiguskaitsetöötajatele, sealhulgas sellistes asutustes nagu Frontex, Europol ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet töötavatele isikutele ja muudele ametlikele, kes võivad kokku puutuda inimkaubanduse ohvrite või potentsiaalsete ohvritega, asjakohase koolituse inimkaubanduse kohta, et nad oleksid võimelised tegelema inimkaubanduse juhtumitega, kusjuures koolitusel peaks olema terviklik valdkondadevaheline suunitlus ja erilist rõhku tuleks panna inimkaubanduse ohvriks langenud naiste, laste ja muude kaitset vajavate inimrühmade (nagu romad ja pagulased) erivajadustele, samuti stiimulite ja täieliku kaitse tagamisele inimkaubanduse ohvritele ja teistele isikutele, et nad inimkaubitsejatest teataksid;

| 104. | on seisukohal, et kolmandatest riikidest pärit inimkaubanduse ohvrid tuleb võrgustikes võimalikult kiiresti kindlaks teha ja seepärast on vaja suuremaid jõupingutusi piiridel, et tuvastada ohvrid ELi sisenedes; kutsub liikmesriike tegema kolmandate riikidega koostööd, et parandada kehtivaid suuniseid, mis võivad aidata konsulaarteenistustel ja piirivalvel inimkaubanduse ohvreid kindlaks teha, ning rõhutab sellega seoses vajadust vahetada parimaid tavasid, eeskätt piiril toimuvate küsitlemiste osas; rõhutab ühtlasi vajadust tagada piiri- ja rannikuvalveametnikele juurdepääs Europoli andmebaasidele; |
| --- | --- |

104.

on seisukohal, et kolmandatest riikidest pärit inimkaubanduse ohvrid tuleb võrgustikes võimalikult kiiresti kindlaks teha ja seepärast on vaja suuremaid jõupingutusi piiridel, et tuvastada ohvrid ELi sisenedes; kutsub liikmesriike tegema kolmandate riikidega koostööd, et parandada kehtivaid suuniseid, mis võivad aidata konsulaarteenistustel ja piirivalvel inimkaubanduse ohvreid kindlaks teha, ning rõhutab sellega seoses vajadust vahetada parimaid tavasid, eeskätt piiril toimuvate küsitlemiste osas; rõhutab ühtlasi vajadust tagada piiri- ja rannikuvalveametnikele juurdepääs Europoli andmebaasidele;

| 105. | kutsub liikmesriike üles tõhustama koostööd kolmandate riikidega, et võidelda kõigi inimkaubanduse vormide vastu, ning pöörama erilist tähelepanu inimkaubanduse soolisele dimensioonile, et eelkõige võidelda laste abielude, naiste ja tütarlaste seksuaalse ärakasutamise ning seksiturismi vastu; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel mitmekordistada pingutusi Hartumi protsessi raames – suurendada konkreetsete projektide hulka ja tagada rohkemate riikide aktiivne osalemine. |
| --- | --- |

105.

kutsub liikmesriike üles tõhustama koostööd kolmandate riikidega, et võidelda kõigi inimkaubanduse vormide vastu, ning pöörama erilist tähelepanu inimkaubanduse soolisele dimensioonile, et eelkõige võidelda laste abielude, naiste ja tütarlaste seksuaalse ärakasutamise ning seksiturismi vastu; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel mitmekordistada pingutusi Hartumi protsessi raames – suurendada konkreetsete projektide hulka ja tagada rohkemate riikide aktiivne osalemine.

| 106. | palub komisjonil, nõukogul ja Euroopa välisteenistusel kolmandate riikidega rahvusvaheliste kokkulepete, tagasivõtulepingute ja koostöölepingute üle peetavatel läbirääkimistel panna rõhku asjaolule, et kolmandatel riikidel on vaja tõhusalt võidelda inimkaubanduse vastu, suurendada inimkaubandusega tegelejate üle kohtumõistmist ja parandada ohvrite kaitset; |
| --- | --- |

106.

palub komisjonil, nõukogul ja Euroopa välisteenistusel kolmandate riikidega rahvusvaheliste kokkulepete, tagasivõtulepingute ja koostöölepingute üle peetavatel läbirääkimistel panna rõhku asjaolule, et kolmandatel riikidel on vaja tõhusalt võidelda inimkaubanduse vastu, suurendada inimkaubandusega tegelejate üle kohtumõistmist ja parandada ohvrite kaitset;

| 107. | nõuab tungivalt, et EL keskendaks oma jõupingutused nii inimkaubanduse kui ka inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastasele võitlusele; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid pööraksid tähelepanu inimkaubanduse ohvrite tuvastamisele põgenike ja rändajate ning kuritegelike võrgustike kontrollitava ebaseadusliku üle piiri toimetamise raames asetleidvate rikkumiste ja ärakasutamise ohvrite hulgas; |
| --- | --- |

107.

nõuab tungivalt, et EL keskendaks oma jõupingutused nii inimkaubanduse kui ka inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastasele võitlusele; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid pööraksid tähelepanu inimkaubanduse ohvrite tuvastamisele põgenike ja rändajate ning kuritegelike võrgustike kontrollitava ebaseadusliku üle piiri toimetamise raames asetleidvate rikkumiste ja ärakasutamise ohvrite hulgas;

| 108. | rõhutab ettevalmistava töö, rahvusvahelisteks tsiviilpolitseimissioonideks ning diplomaatide, kontaktametnike ning konsulaar- ja arengukoostöö ametnike väljaõppe vajadust, et parandada inimkaubanduse ohvrite tuvastamist; peab nimetatud rühmade koolitamist vajalikuks, sest nad on sageli inimkaubanduse ohvrite jaoks esimene kontakt, ning peab samuti vajalikuks meetmete võtmist tagamaks, et nendel ametnikel on juurdepääs materjalidele, mis võimaldavad neil teavitada isikuid, kellel on oht sattuda inimkaubanduse ohvriks; |
| --- | --- |

108.

rõhutab ettevalmistava töö, rahvusvahelisteks tsiviilpolitseimissioonideks ning diplomaatide, kontaktametnike ning konsulaar- ja arengukoostöö ametnike väljaõppe vajadust, et parandada inimkaubanduse ohvrite tuvastamist; peab nimetatud rühmade koolitamist vajalikuks, sest nad on sageli inimkaubanduse ohvrite jaoks esimene kontakt, ning peab samuti vajalikuks meetmete võtmist tagamaks, et nendel ametnikel on juurdepääs materjalidele, mis võimaldavad neil teavitada isikuid, kellel on oht sattuda inimkaubanduse ohvriks;

| 109. | tuletab meelde, et Vahemere lõunapiirkonna keskosas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni EUNAVFOR MED (mida nimetatakse samuti operatsiooniks SOPHIA) teise etapi käivitamine 7. oktoobril 2015 võimaldab sihipäraselt võidelda just inimkaubanduse vastu, sest lubatud on viia läbi pardale minekut, läbiotsimist, konfiskeerimist ja ümbersuunamist avamerel laevade puhul, mille suhtes on kahtlus, et neid kasutatakse inimkaubanduse tarbeks; tuletab meelde, et praeguseks on kinni peetud 48 oletatavat inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajat ja inimkaubitsejat, kellega tegelevad Itaalia kohtuorganid; kutsub ELi üles jätkama ja intensiivistama oma operatsioone Vahemerel; |
| --- | --- |

109.

tuletab meelde, et Vahemere lõunapiirkonna keskosas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni EUNAVFOR MED (mida nimetatakse samuti operatsiooniks SOPHIA) teise etapi käivitamine 7. oktoobril 2015 võimaldab sihipäraselt võidelda just inimkaubanduse vastu, sest lubatud on viia läbi pardale minekut, läbiotsimist, konfiskeerimist ja ümbersuunamist avamerel laevade puhul, mille suhtes on kahtlus, et neid kasutatakse inimkaubanduse tarbeks; tuletab meelde, et praeguseks on kinni peetud 48 oletatavat inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajat ja inimkaubitsejat, kellega tegelevad Itaalia kohtuorganid; kutsub ELi üles jätkama ja intensiivistama oma operatsioone Vahemerel;

| 110. | nõuab, et EL leiaks reaalseid lahendusi, kuidas rändajad ja põgenikud võiksid seaduslikult, ohutult ja ekspluateerimise ohtu sattumata Euroopa Liitu jõuda; tuletab liikmesriikidele ja ELile meelde, et nad peavad järgima rahvusvahelist õigust, sealhulgas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet kõikide oma poliitikavaldkondade, eelkõige rändepoliitika puhul; tuletab meelde, et vastuvõttev ja päritoluriik peavad inimkaubanduses kannatanutele tagama ohutu vabatahtliku tagasipöördumise ning õiguslikud alternatiivid juhuks, kui repatrieerimine ohustaks nende ja/või nende pereliikmete turvalisust; on seisukohal, et vastuvõttev riik ja päritoluriik peavad tagama vajaliku ohutuse ja tingimused taasintegreerumiseks; |
| --- | --- |

110.

nõuab, et EL leiaks reaalseid lahendusi, kuidas rändajad ja põgenikud võiksid seaduslikult, ohutult ja ekspluateerimise ohtu sattumata Euroopa Liitu jõuda; tuletab liikmesriikidele ja ELile meelde, et nad peavad järgima rahvusvahelist õigust, sealhulgas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet kõikide oma poliitikavaldkondade, eelkõige rändepoliitika puhul; tuletab meelde, et vastuvõttev ja päritoluriik peavad inimkaubanduses kannatanutele tagama ohutu vabatahtliku tagasipöördumise ning õiguslikud alternatiivid juhuks, kui repatrieerimine ohustaks nende ja/või nende pereliikmete turvalisust; on seisukohal, et vastuvõttev riik ja päritoluriik peavad tagama vajaliku ohutuse ja tingimused taasintegreerumiseks;

| 111. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid austaksid ÜRO põhikirja ning varjupaigaõiguse põhimõtteid. |
| --- | --- |

111.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid austaksid ÜRO põhikirja ning varjupaigaõiguse põhimõtteid.

| 112. | palub ELil edendada programme, millega toetatakse rändajate ja põgenike kaasamist, koostöös kolmandate riikide põhiosalejate ning kultuuriliste vahendajatega, kes aitavad tõsta kogukondade teadlikkust inimkaubandusest ja muuta nad organiseeritud kuritegevuse sissetungimise suhtes tõrjuvamaks; |
| --- | --- |

112.

palub ELil edendada programme, millega toetatakse rändajate ja põgenike kaasamist, koostöös kolmandate riikide põhiosalejate ning kultuuriliste vahendajatega, kes aitavad tõsta kogukondade teadlikkust inimkaubandusest ja muuta nad organiseeritud kuritegevuse sissetungimise suhtes tõrjuvamaks;

| 113. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid jõupingutusi, et leida üles ja kaitsta kõiki pagulasi või rändajaid, eriti lapsi, kes on Euroopa pinnale saabumise järel kaduma läinud; |
| --- | --- |

113.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid jõupingutusi, et leida üles ja kaitsta kõiki pagulasi või rändajaid, eriti lapsi, kes on Euroopa pinnale saabumise järel kaduma läinud;

| 114. | avaldab tunnustust Europoli eriti Focal Point Twins raames tehtud tööle, et teha kindlaks kolmandatesse riikidesse laste kuritarvitamise eesmärgil reisivad inimesed; kutsub liikmesriike tegema koostööd Europoliga, et tagada korrapärane ja kiire andmevahetus; |
| --- | --- |

114.

avaldab tunnustust Europoli eriti Focal Point Twins raames tehtud tööle, et teha kindlaks kolmandatesse riikidesse laste kuritarvitamise eesmärgil reisivad inimesed; kutsub liikmesriike tegema koostööd Europoliga, et tagada korrapärane ja kiire andmevahetus;

| 115. | tuletab meelde, et enne viisanõudest loobumise lepingu sõlmimist peab komisjon hindama asjaomasest kolmandast riigist tulenevaid ohte, eriti seoses ebaseadusliku rändega; rõhutab, et inimkaubanduse võrgustikud võivad kasutada ka seadusliku rände kanaleid; palub seepärast komisjonil lisada viisanõudest loobumise lepingute kriteeriumide hulka inimkaubandusealase tõhusa koostöö asjaomase kolmanda riigiga; |
| --- | --- |

115.

tuletab meelde, et enne viisanõudest loobumise lepingu sõlmimist peab komisjon hindama asjaomasest kolmandast riigist tulenevaid ohte, eriti seoses ebaseadusliku rändega; rõhutab, et inimkaubanduse võrgustikud võivad kasutada ka seadusliku rände kanaleid; palub seepärast komisjonil lisada viisanõudest loobumise lepingute kriteeriumide hulka inimkaubandusealase tõhusa koostöö asjaomase kolmanda riigiga;

| 116. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELil on vaja siduvat ja kohustuslikku seadusandlikku lähenemisviisi ümberasustamisele, nagu on ette nähtud komisjoni rände tegevuskavas; juhib tähelepanu asjaolule, et humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmist saab kasutada lisaks ümberasustamisele, et pakkuda vajaduse korral ja sageli ajutiselt kiireloomulist kaitset kõige kaitsetumatele isikutele, nagu saatjata alaealistele, puudega pagulastele või kiireloomuliste meditsiinilise vajadustega inimestele; |
| --- | --- |

116.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELil on vaja siduvat ja kohustuslikku seadusandlikku lähenemisviisi ümberasustamisele, nagu on ette nähtud komisjoni rände tegevuskavas; juhib tähelepanu asjaolule, et humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmist saab kasutada lisaks ümberasustamisele, et pakkuda vajaduse korral ja sageli ajutiselt kiireloomulist kaitset kõige kaitsetumatele isikutele, nagu saatjata alaealistele, puudega pagulastele või kiireloomuliste meditsiinilise vajadustega inimestele;

| 117. | palub ELil koos kolmandate riikidega töötada välja inimkaubanduse kohta kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmete kogumise ja analüüsi standardne süsteem, et luua ELis ja kolmandates riikides ühine või vähemalt võrreldav kõigi inimkaubanduse aspekte puudutavate andmete kogumise ja analüüsi mudel; rõhutab tungivalt, et inimkaubanduse kohta andmete kogumiseks ja vastavate uuringute tegemiseks on vaja eraldada piisavad vahendid; |
| --- | --- |

117.

palub ELil koos kolmandate riikidega töötada välja inimkaubanduse kohta kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmete kogumise ja analüüsi standardne süsteem, et luua ELis ja kolmandates riikides ühine või vähemalt võrreldav kõigi inimkaubanduse aspekte puudutavate andmete kogumise ja analüüsi mudel; rõhutab tungivalt, et inimkaubanduse kohta andmete kogumiseks ja vastavate uuringute tegemiseks on vaja eraldada piisavad vahendid;

| 118. | julgustab ELi koostama uut 2016. aasta järgset inimkaubanduse vastast strateegia, millel oleks tugevam ja sihipärasem välismõõde ning kus seataks senisest tähtsamale kohale partnerluse arendamine ELi mittekuuluvate päritolu-, transiit- ja sihtriikide kodanikuühiskonna, valitsuste ja erasektoriga ning inimkaubanduse finants- ja majanduslike aspektide käsitlemine; |
| --- | --- |

118.

julgustab ELi koostama uut 2016. aasta järgset inimkaubanduse vastast strateegia, millel oleks tugevam ja sihipärasem välismõõde ning kus seataks senisest tähtsamale kohale partnerluse arendamine ELi mittekuuluvate päritolu-, transiit- ja sihtriikide kodanikuühiskonna, valitsuste ja erasektoriga ning inimkaubanduse finants- ja majanduslike aspektide käsitlemine;

o

o o

| 119. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ja ELi delegatsioonidele. |
| --- | --- |

119.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ja ELi delegatsioonidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0470.

(2)  Vt Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) 2011. aasta aruanne inimkaubanduse vastase tegevuse ja kaitsetute rändajate abistamise kohta, lk 23.

---

Kolmapäev, 6. juuli 2016

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/64

---

P8_TA(2016)0309

Mitmeaastase finantsraamistiku (2014-2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamine ja Euroopa Parlamendi tähelepanekud enne komisjoni ettepaneku valmimist

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (2015/2353(INI))

(2018/C 101/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), ja eriti selle artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), ja eriti selle artiklit 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623 (millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623 (millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (5),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbirääkimiste kohta: saadud kogemused ja edasised sammud (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbirääkimiste kohta: saadud kogemused ja edasised sammud (6),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi suhete kohta riikide valitsusi esindavate institutsioonidega (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi suhete kohta riikide valitsusi esindavate institutsioonidega (7),

| — | võttes arvesse oma 19. novembri 2013. aasta resolutsioone mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020 (8) ning institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. novembri 2013. aasta resolutsioone mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020 (8) ning institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014—2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014—2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (12),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (13),

| — | võttes arvesse mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelist ühisdeklaratsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelist ühisdeklaratsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 15. juuni 2016. aasta arvamust mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 15. juuni 2016. aasta arvamust mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0224/2016),

| A. | arvestades, et praegune mitmeaastane finantsraamistik oli esimene, mis võeti vastu Lissaboni lepingu uute sätete alusel, mille kohaselt võtab nõukogu kooskõlas seadusandliku erimenetlusega mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastu ühehäälse otsusega pärast nõusoleku saamist Euroopa Parlamendilt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegune mitmeaastane finantsraamistik oli esimene, mis võeti vastu Lissaboni lepingu uute sätete alusel, mille kohaselt võtab nõukogu kooskõlas seadusandliku erimenetlusega mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastu ühehäälse otsusega pärast nõusoleku saamist Euroopa Parlamendilt;

| B. | arvestades, et praeguses mitmeaastases finantsraamistikus, milles lepiti kokku 2013. aastal, kajastuvad selle vastuvõtmise ajal kehtinud liidu prioriteedid; arvestades, et ELil tuleb ka eelolevatel aastatel lahendada keerukaid ülesandeid, mida mitmeaastase finantsraamistiku heakskiitmise ajal ei olnud ette näha; arvestades, et ELi rahastamisprioriteete on juurde tulnud, kuid mitmeaastane finantsraamistik on jäänud samaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praeguses mitmeaastases finantsraamistikus, milles lepiti kokku 2013. aastal, kajastuvad selle vastuvõtmise ajal kehtinud liidu prioriteedid; arvestades, et ELil tuleb ka eelolevatel aastatel lahendada keerukaid ülesandeid, mida mitmeaastase finantsraamistiku heakskiitmise ajal ei olnud ette näha; arvestades, et ELi rahastamisprioriteete on juurde tulnud, kuid mitmeaastane finantsraamistik on jäänud samaks;

| C. | arvestades, et selleks, et tagada uue mitmeaastase finantsraamistiku demokraatlik legitiimsus ning anda komisjoni uuele koosseisule ja Euroopa Parlamendi uuele koosseisule võimalus kinnitada ja hinnata uuesti ELi poliitilisi ja eelarvealaseid prioriteete, kohandades mitmeaastast finantsraamistikku nendele vastavalt, taotles Euroopa Parlament valimistejärgse muutmise klausli kasutamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selleks, et tagada uue mitmeaastase finantsraamistiku demokraatlik legitiimsus ning anda komisjoni uuele koosseisule ja Euroopa Parlamendi uuele koosseisule võimalus kinnitada ja hinnata uuesti ELi poliitilisi ja eelarvealaseid prioriteete, kohandades mitmeaastast finantsraamistikku nendele vastavalt, taotles Euroopa Parlament valimistejärgse muutmise klausli kasutamist;

| D. | arvestades, et kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) üle saavutati pärast pikka ja pingelist läbirääkimisprotsessi, mis toimus väga keerulistes sotsiaalsetes, majanduslikes ja finantsoludes; arvestades, et selle tagajärjel vähendati mitmeaastase finantsraamistiku üldist taset varasema programmitöö perioodiga võrreldes märkimisväärselt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) üle saavutati pärast pikka ja pingelist läbirääkimisprotsessi, mis toimus väga keerulistes sotsiaalsetes, majanduslikes ja finantsoludes; arvestades, et selle tagajärjel vähendati mitmeaastase finantsraamistiku üldist taset varasema programmitöö perioodiga võrreldes märkimisväärselt;

| E. | arvestades, et olles poliitiliselt olukorras, kus Euroopa Ülemkogu otsustatud mitmeaastase finantsraamistiku üldisi arvnäitajaid on võimatu muuta, pidas Euroopa Parlament edukaid läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslikku ja põhjalikku läbivaatamist/muutmist käsitleva artikli lisamise üle mitmeaastase finantsraamistiku määrusesse, samuti uute suuremat paindlikkust võimaldavate sätete kehtestamise ning kõrgetasemelise omavahendite töörühma moodustamise üle; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et olles poliitiliselt olukorras, kus Euroopa Ülemkogu otsustatud mitmeaastase finantsraamistiku üldisi arvnäitajaid on võimatu muuta, pidas Euroopa Parlament edukaid läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslikku ja põhjalikku läbivaatamist/muutmist käsitleva artikli lisamise üle mitmeaastase finantsraamistiku määrusesse, samuti uute suuremat paindlikkust võimaldavate sätete kehtestamise ning kõrgetasemelise omavahendite töörühma moodustamise üle;

Õigusraamistik ning läbivaatamise/muutmise ulatus

| 1. | tuletab meelde, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 2 esitab komisjon enne 2016. aasta lõppu mitmeaastase finantsraamistiku toimimise kohustusliku läbivaatamise, võttes täielikult arvesse valitsevat majandusolukorda ja viimaseid makromajanduslikke prognoose, ning sellele läbivaatamisele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlik ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmiseks; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 2 esitab komisjon enne 2016. aasta lõppu mitmeaastase finantsraamistiku toimimise kohustusliku läbivaatamise, võttes täielikult arvesse valitsevat majandusolukorda ja viimaseid makromajanduslikke prognoose, ning sellele läbivaatamisele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlik ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmiseks;

| 2. | on sellega seoses seisukohal, et kui läbivaatamise eesmärk on hinnata mitmeaastase finantsraamistiku toimimist selle rakendamise, uute majandustingimuste ja muude uute arengusuundumuste alusel ning sellisel kujul võiks säilida praegune õiguslik olukord, siis muutmine tähendab mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist, mis hõlmab (lisaks õigussätetele) ka mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid, võttes nõuetekohaselt arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 312 ning mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ulatuse piiranguid, mis on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 2 viimases lauses; tuletab meelde, et selles artiklis sätestatakse, et muutmisega ei vähendata eelnevalt kindlaks määratud riiklikke assigneeringuid; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmisele ei ole seatud muid piiranguid, seega on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade ülespoole korrigeerimine võimalik; rõhutab sellega seoses, et ELi toimimise lepingu artiklis 323 nõutakse, et liidu seaduslike kohustuste täitmiseks kolmandate isikute suhtes tagatakse rahalised vahendid; |
| --- | --- |

2.

on sellega seoses seisukohal, et kui läbivaatamise eesmärk on hinnata mitmeaastase finantsraamistiku toimimist selle rakendamise, uute majandustingimuste ja muude uute arengusuundumuste alusel ning sellisel kujul võiks säilida praegune õiguslik olukord, siis muutmine tähendab mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist, mis hõlmab (lisaks õigussätetele) ka mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid, võttes nõuetekohaselt arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 312 ning mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ulatuse piiranguid, mis on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 2 viimases lauses; tuletab meelde, et selles artiklis sätestatakse, et muutmisega ei vähendata eelnevalt kindlaks määratud riiklikke assigneeringuid; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmisele ei ole seatud muid piiranguid, seega on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade ülespoole korrigeerimine võimalik; rõhutab sellega seoses, et ELi toimimise lepingu artiklis 323 nõutakse, et liidu seaduslike kohustuste täitmiseks kolmandate isikute suhtes tagatakse rahalised vahendid;

| 3. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega; on seepärast seisukohal, et kui läbivaatamisel jõutakse järeldustele, et kehtivad ülemmäärad on liiga madalad, on esmasest õigusest tulenev nõue ülemmäärade tõstmine; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega; on seepärast seisukohal, et kui läbivaatamisel jõutakse järeldustele, et kehtivad ülemmäärad on liiga madalad, on esmasest õigusest tulenev nõue ülemmäärade tõstmine;

| 4. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 17 on ette nähtud, et mitmeaastast finantsraamistikku on võimalik muuta ettenägematutel asjaoludel; juhib tähelepanu sellele, kui ulatuslikud kriisid on liitu mõjutanud pärast praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist 2013. aastal; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 17 on ette nähtud, et mitmeaastast finantsraamistikku on võimalik muuta ettenägematutel asjaoludel; juhib tähelepanu sellele, kui ulatuslikud kriisid on liitu mõjutanud pärast praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist 2013. aastal;

| 5. | toonitab, et käesolevas resolutsioonis analüüsitakse üksnes mitmeaastase finantsraamistiku toimimise eelarvelisi aspekte ja selles ei puudutata valdkondlike õigusaktide õiguslikke aluseid; märgib siiski, et suures osas ELi poliitikameetmetes ja programmides nähakse ette omaenda nõuded läbivaatamise/muutmise kohta, mis on valdavalt kavandatud 2017. aastaks; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et käesolevas resolutsioonis analüüsitakse üksnes mitmeaastase finantsraamistiku toimimise eelarvelisi aspekte ja selles ei puudutata valdkondlike õigusaktide õiguslikke aluseid; märgib siiski, et suures osas ELi poliitikameetmetes ja programmides nähakse ette omaenda nõuded läbivaatamise/muutmise kohta, mis on valdavalt kavandatud 2017. aastaks;

I.   
  Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine – esimeste aastate hindamine

| 6. | on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel 2016. aastal tuleks hinnata mitmesuguseid tõsiseid kriise ja uusi poliitilisi algatusi ning nende eelarvemõju, mida mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise ajal ette ei nähtud; märgib muu hulgas ära rände- ja pagulaskriisi, liiduvälised hädaolukorrad, liidusisesed julgeolekuprobleemid, kriisi põllumajanduses, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) rahastamise, ELi eelarve maksekriisi, töötuse püsivalt kõrge määra, eriti noorte seas, ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse; juhib peale selle tähelepanu kliimamuutusi käsitlevale hiljutisele rahvusvahelisele kokkuleppele ja arengupoliitikale avalduva surve suurenemisele; täheldab, et täiendavate pakiliste vajaduste rahastamiseks peeti vajalikuks mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkusmehhanismide ja erivahendite erandlikku kasutamist, sest mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad osutusid mõnes rubriigis liiga piiratuks; on seisukohal, et viimase kahe aasta jooksul on mitmeaastane finantsraamistik viidud sisuliselt selle võimaluste piirideni; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel 2016. aastal tuleks hinnata mitmesuguseid tõsiseid kriise ja uusi poliitilisi algatusi ning nende eelarvemõju, mida mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise ajal ette ei nähtud; märgib muu hulgas ära rände- ja pagulaskriisi, liiduvälised hädaolukorrad, liidusisesed julgeolekuprobleemid, kriisi põllumajanduses, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) rahastamise, ELi eelarve maksekriisi, töötuse püsivalt kõrge määra, eriti noorte seas, ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse; juhib peale selle tähelepanu kliimamuutusi käsitlevale hiljutisele rahvusvahelisele kokkuleppele ja arengupoliitikale avalduva surve suurenemisele; täheldab, et täiendavate pakiliste vajaduste rahastamiseks peeti vajalikuks mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkusmehhanismide ja erivahendite erandlikku kasutamist, sest mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad osutusid mõnes rubriigis liiga piiratuks; on seisukohal, et viimase kahe aasta jooksul on mitmeaastane finantsraamistik viidud sisuliselt selle võimaluste piirideni;

| 7. | rõhutab, et ELi eelarve peab vastama ELi poliitilistele ja strateegilistele prioriteetidele ning tagama tasakaalu pikaajaliste prioriteetide ja uute probleemide vahel; rõhutab sellega seoses, et ELi eelarve peab täitma põhirolli ühiselt kokku lepitud strateegia „Euroopa 2020“ täitmisel, mis kujutab endast ELi peamist suunda ja üldist prioriteeti; on seetõttu veendunud, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine peaks hõlmama kvalitatiivset analüüsi selle kohta, kas ja kui suures ulatuses on selles strateegias sätestatud eesmärgid täidetud; nõuab kindlalt, et hindamisel esitataks ka prognoos selle kohta, kas praeguse mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aastateks selle strateegia toetuseks eraldatud rahalistest vahenditest piisab strateegia edukaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ELi eelarve peab vastama ELi poliitilistele ja strateegilistele prioriteetidele ning tagama tasakaalu pikaajaliste prioriteetide ja uute probleemide vahel; rõhutab sellega seoses, et ELi eelarve peab täitma põhirolli ühiselt kokku lepitud strateegia „Euroopa 2020“ täitmisel, mis kujutab endast ELi peamist suunda ja üldist prioriteeti; on seetõttu veendunud, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine peaks hõlmama kvalitatiivset analüüsi selle kohta, kas ja kui suures ulatuses on selles strateegias sätestatud eesmärgid täidetud; nõuab kindlalt, et hindamisel esitataks ka prognoos selle kohta, kas praeguse mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aastateks selle strateegia toetuseks eraldatud rahalistest vahenditest piisab strateegia edukaks rakendamiseks;

A.   Põhisündmused ja -probleemid

Rände- ja pagulaskriis

| 8. | rõhutab, et konfliktidel Süürias, Lähis-Idas ja mitmes Aafrika piirkonnas on olnud ennenägematu ulatusega humanitaar- ja rändealased tagajärjed; tuletab meelde, et ELi on see mõjutanud otseselt – ainuüksi 2015. aastal saabus Euroopasse rohkem kui miljon pagulast ja eeldatavasti lähiaastatel see arv suureneb; tuletab meelde, et selle kriisi tõttu on EL pidanud oma rahalisi vahendeid kasutama suures mahus ja see mõjutas seega oluliselt ELi eelarvet, eriti rubriiki 3 (Julgeolek ja kodakondsus) ning rubriiki 4 (Globaalne Euroopa); |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et konfliktidel Süürias, Lähis-Idas ja mitmes Aafrika piirkonnas on olnud ennenägematu ulatusega humanitaar- ja rändealased tagajärjed; tuletab meelde, et ELi on see mõjutanud otseselt – ainuüksi 2015. aastal saabus Euroopasse rohkem kui miljon pagulast ja eeldatavasti lähiaastatel see arv suureneb; tuletab meelde, et selle kriisi tõttu on EL pidanud oma rahalisi vahendeid kasutama suures mahus ja see mõjutas seega oluliselt ELi eelarvet, eriti rubriiki 3 (Julgeolek ja kodakondsus) ning rubriiki 4 (Globaalne Euroopa);

| 9. | tuletab meelde, et 2015. aasta jooksul on kooskõlas Euroopa rände tegevuskavaga heaks kiidetud lisameetmetel olnud eelarvele otsene mõju, mis kajastub eriti paranduseelarves 5/2015 ja 7/2015; tuletab lisaks meelde, et heaks kiideti täiendava 1,506 miljardi euro kasutamine ELi 2016. aasta eelarves paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kaudu, et anda lisaressursse rubriiki 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kuuluvate rände ja pagulastega seotud meetmete jaoks, nagu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi täiendav toetamine ning vahendid kolmele rändevaldkonnaga tegelevale ametile – Frontexile, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile (EASO) ja Euroopa Politseiametile (Europol); |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et 2015. aasta jooksul on kooskõlas Euroopa rände tegevuskavaga heaks kiidetud lisameetmetel olnud eelarvele otsene mõju, mis kajastub eriti paranduseelarves 5/2015 ja 7/2015; tuletab lisaks meelde, et heaks kiideti täiendava 1,506 miljardi euro kasutamine ELi 2016. aasta eelarves paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kaudu, et anda lisaressursse rubriiki 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kuuluvate rände ja pagulastega seotud meetmete jaoks, nagu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi täiendav toetamine ning vahendid kolmele rändevaldkonnaga tegelevale ametile – Frontexile, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile (EASO) ja Euroopa Politseiametile (Europol);

| 10. | märgib, et eespool nimetatud eelarvealased otsused on selle rubriigi olemasoleva väikese varu täielikult ammendanud ja toonud kaasa rubriigi 3 ülemmäärade tegeliku muutmise; juhib peale selle tähelepanu komisjoni uutele ettepanekutele, mis avaldavad eeldatavasti mõju ELi eelarvele, eelkõige ettepanekule sõnastada uuesti Dublini III määrus, mille kogumõju eelarvele mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud perioodiks on 1,829 miljardit eurot, ettepanekule luua Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mille üldeelarve mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud perioodiks on 1,212 miljardit eurot, ning uus erakorralise toetuse mehhanism, mille hinnanguline mõju aastatel 2016–2018 on vähemalt 700 miljonit eurot; rõhutab, et olukord on sedavõrd tõsine, et 2015. aasta novembris Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi jaoks heaks kiidetud täiendavaid assigneeringuid tuli 2016. aasta märtsis vähendada, et rahastada veelgi pakilisemaid vajadusi, näiteks vajadust anda ELis humanitaarabi, milleks rakendati eelnimetatud uut erakorralise toetuse mehhanismi; |
| --- | --- |

10.

märgib, et eespool nimetatud eelarvealased otsused on selle rubriigi olemasoleva väikese varu täielikult ammendanud ja toonud kaasa rubriigi 3 ülemmäärade tegeliku muutmise; juhib peale selle tähelepanu komisjoni uutele ettepanekutele, mis avaldavad eeldatavasti mõju ELi eelarvele, eelkõige ettepanekule sõnastada uuesti Dublini III määrus, mille kogumõju eelarvele mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud perioodiks on 1,829 miljardit eurot, ettepanekule luua Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mille üldeelarve mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud perioodiks on 1,212 miljardit eurot, ning uus erakorralise toetuse mehhanism, mille hinnanguline mõju aastatel 2016–2018 on vähemalt 700 miljonit eurot; rõhutab, et olukord on sedavõrd tõsine, et 2015. aasta novembris Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi jaoks heaks kiidetud täiendavaid assigneeringuid tuli 2016. aasta märtsis vähendada, et rahastada veelgi pakilisemaid vajadusi, näiteks vajadust anda ELis humanitaarabi, milleks rakendati eelnimetatud uut erakorralise toetuse mehhanismi;

| 11. | on veendunud, et Euroopa rände- ja pagulaskriisi lahendamiseks on vaja solidaarsusel ja õiglasel koormuse jagamisel põhinevat Euroopa lähenemisviisi; rõhutab sellega seoses, et ELi eelarvest tuleks toetada liikmesriike pagulaste vastuvõtmisega seotud kulude koormuse vähendamiseks, sest see leevendaks survet nende liikmesriikide eelarvele, kes peavad toime tulema eriti suure pagulaste sissevooluga; rõhutab, et selline lähenemisviis loob sünergiat ning on pealegi kõikide liikmesriikide jaoks tulemuslik ja kulutõhus; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et Euroopa rände- ja pagulaskriisi lahendamiseks on vaja solidaarsusel ja õiglasel koormuse jagamisel põhinevat Euroopa lähenemisviisi; rõhutab sellega seoses, et ELi eelarvest tuleks toetada liikmesriike pagulaste vastuvõtmisega seotud kulude koormuse vähendamiseks, sest see leevendaks survet nende liikmesriikide eelarvele, kes peavad toime tulema eriti suure pagulaste sissevooluga; rõhutab, et selline lähenemisviis loob sünergiat ning on pealegi kõikide liikmesriikide jaoks tulemuslik ja kulutõhus;

| 12. | rõhutab, et pagulas- ja rändekriisi algpõhjustega tegelemiseks on võetud kasutusele märkimisväärsed, kuid endiselt ebapiisavad eelarvevahendid, suurendades rubriiki 4 kuuluvate ELi eriprogrammide rahalisi vahendeid; tuletab meelde võetud meetmeid, näiteks 2015. aastal jaotati rände ja pagulastega seotud meetmete toetamiseks ümber 170 miljonit eurot, 2016. aastal kiideti heaks täiendava 130 miljoni euro suunamine rände ja pagulastega seotud tegevuseks rubriigi 4 raames ning 430 miljonit eurot jaotati ümber ühinemiseelse abi rahastamisvahendi, arengukoostöö rahastamisvahendi ja naabruspoliitika rahastamisvahendi raames; tuletab samuti meelde, et rände- ja pagulaskriisi välismõõtmega tegelemiseks on komisjon teinud mitmesuguseid ELi eelarvele mõju avaldavaid lisaettepanekuid, nagu ettepanek luua ELi usaldusfondid (Madadi fond ja hädaolukorra usaldusfond Aafrika jaoks, mille hinnanguline esialgne mõju eelarvele on vastavalt 570 miljonit eurot ja 405 miljonit eurot) ning Türgi pagulasrahastu, mille jaoks antakse ELi eelarvest 1 miljard eurot, võtmata arvesse võimalikku täiendavat rahastust; rõhutab, et muud kavandatud meetmed, millest komisjon on teada andnud (näiteks „Londoni lubadus“), või üritused (näiteks ELi-Türgi tippkohtumine 18. märtsil 2016) avaldavad liidu eelarvele lisasurvet; rõhutab, et täiendavad tulevased eelarvevahendid peaksid ühtlasi võimaldama kõige haavatavamate rändajate kaasamist, sh eriti naised, lapsed ja LGBTI; on aga mures, et ELi ees seisvate probleemide ulatuslikkuse tõttu on vaja võtta lisameetmeid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et pagulas- ja rändekriisi algpõhjustega tegelemiseks on võetud kasutusele märkimisväärsed, kuid endiselt ebapiisavad eelarvevahendid, suurendades rubriiki 4 kuuluvate ELi eriprogrammide rahalisi vahendeid; tuletab meelde võetud meetmeid, näiteks 2015. aastal jaotati rände ja pagulastega seotud meetmete toetamiseks ümber 170 miljonit eurot, 2016. aastal kiideti heaks täiendava 130 miljoni euro suunamine rände ja pagulastega seotud tegevuseks rubriigi 4 raames ning 430 miljonit eurot jaotati ümber ühinemiseelse abi rahastamisvahendi, arengukoostöö rahastamisvahendi ja naabruspoliitika rahastamisvahendi raames; tuletab samuti meelde, et rände- ja pagulaskriisi välismõõtmega tegelemiseks on komisjon teinud mitmesuguseid ELi eelarvele mõju avaldavaid lisaettepanekuid, nagu ettepanek luua ELi usaldusfondid (Madadi fond ja hädaolukorra usaldusfond Aafrika jaoks, mille hinnanguline esialgne mõju eelarvele on vastavalt 570 miljonit eurot ja 405 miljonit eurot) ning Türgi pagulasrahastu, mille jaoks antakse ELi eelarvest 1 miljard eurot, võtmata arvesse võimalikku täiendavat rahastust; rõhutab, et muud kavandatud meetmed, millest komisjon on teada andnud (näiteks „Londoni lubadus“), või üritused (näiteks ELi-Türgi tippkohtumine 18. märtsil 2016) avaldavad liidu eelarvele lisasurvet; rõhutab, et täiendavad tulevased eelarvevahendid peaksid ühtlasi võimaldama kõige haavatavamate rändajate kaasamist, sh eriti naised, lapsed ja LGBTI; on aga mures, et ELi ees seisvate probleemide ulatuslikkuse tõttu on vaja võtta lisameetmeid;

| 13. | tõdeb, et rände- ja pagulaskriisi ulatust ning selle probleemiga tegelemiseks komisjoni poolt võetud meetmete finantsmõju ei oleks saanud mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) üle otsustamise ajal ette näha; toob esile asjaolu, et piisavate vahendite puudumise tõttu on EL pidanud looma sihtotstarbelised nn satelliitvahendid, mida rahastatakse ühiselt liikmesriikide poolt ja ELi eelarvest ning Euroopa Arengufondist, nagu ELi usaldusfondid (Madadi fond ning ELi hädaolukorra usaldusfond Aafrika jaoks) ja Türgi pagulasrahastu; tuletab meelde, et kuna puudub üldine eelarvestrateegia, mis käsitleks rände- ja pagulasriisi, jäi Euroopa Parlament ELi eelarvevahendite kasutamise otsusest kõrvale; rõhutab, et selliste vahendite paljusus tekitab ELis aruandekohustuse ja demokraatliku kontrolli probleemi, millele tuleb leida lahendus; peab peale selle kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei ole usaldusfondidesse teinud kaugeltki mitte selliseid osamaksusid, nagu eeldati, mis nõrgestab nende fondide edukust; kordab, et palub liikmesriikidel täita oma kohustused ja ülesanded viivitamata; |
| --- | --- |

13.

tõdeb, et rände- ja pagulaskriisi ulatust ning selle probleemiga tegelemiseks komisjoni poolt võetud meetmete finantsmõju ei oleks saanud mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) üle otsustamise ajal ette näha; toob esile asjaolu, et piisavate vahendite puudumise tõttu on EL pidanud looma sihtotstarbelised nn satelliitvahendid, mida rahastatakse ühiselt liikmesriikide poolt ja ELi eelarvest ning Euroopa Arengufondist, nagu ELi usaldusfondid (Madadi fond ning ELi hädaolukorra usaldusfond Aafrika jaoks) ja Türgi pagulasrahastu; tuletab meelde, et kuna puudub üldine eelarvestrateegia, mis käsitleks rände- ja pagulasriisi, jäi Euroopa Parlament ELi eelarvevahendite kasutamise otsusest kõrvale; rõhutab, et selliste vahendite paljusus tekitab ELis aruandekohustuse ja demokraatliku kontrolli probleemi, millele tuleb leida lahendus; peab peale selle kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei ole usaldusfondidesse teinud kaugeltki mitte selliseid osamaksusid, nagu eeldati, mis nõrgestab nende fondide edukust; kordab, et palub liikmesriikidel täita oma kohustused ja ülesanded viivitamata;

Investeeringute vähesus

| 14. | tuletab meelde, et alates ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist on ELis tehtud vähe ja ebapiisavaid investeeringuid; märgib eelkõige, et 2014. aastal oli investeeringute kogumaht 15 % väiksem 2007. aasta mahust, mis tähendab investeeringute vähenemist 430 miljardi euro võrra; on seisukohal, et vähene investeerimine aeglustab majanduse elavnemist ja mõjutab otseselt majanduskasvu, töökohti ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et alates ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist on ELis tehtud vähe ja ebapiisavaid investeeringuid; märgib eelkõige, et 2014. aastal oli investeeringute kogumaht 15 % väiksem 2007. aasta mahust, mis tähendab investeeringute vähenemist 430 miljardi euro võrra; on seisukohal, et vähene investeerimine aeglustab majanduse elavnemist ja mõjutab otseselt majanduskasvu, töökohti ja konkurentsivõimet;

| 15. | toonitab, et selle pakilise probleemi lahendamiseks tegi komisjoni uus koosseis 2014. aastal ettepaneku Euroopa investeerimiskava ja EFSI loomise kohta eesmärgiga suunata reaalmajandusse 315 miljardi euro ulatuses uusi investeeringuid; kordab oma kindlat pühendumust EFSI-le, mis eeldatavasti annab võimsa ja sihipärase hoo majanduskasvu ja töökohtade loomist soodustavatele majandussektoritele; märgib, et paljud projektid on juba heaks kiidetud ja neid viiakse ellu; märgib, et liidupoolne tagatis EFSI jaoks on kaetud ELi eelarves ette nähtud 8 miljardi euro suuruse tagatisfondiga; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et selle pakilise probleemi lahendamiseks tegi komisjoni uus koosseis 2014. aastal ettepaneku Euroopa investeerimiskava ja EFSI loomise kohta eesmärgiga suunata reaalmajandusse 315 miljardi euro ulatuses uusi investeeringuid; kordab oma kindlat pühendumust EFSI-le, mis eeldatavasti annab võimsa ja sihipärase hoo majanduskasvu ja töökohtade loomist soodustavatele majandussektoritele; märgib, et paljud projektid on juba heaks kiidetud ja neid viiakse ellu; märgib, et liidupoolne tagatis EFSI jaoks on kaetud ELi eelarves ette nähtud 8 miljardi euro suuruse tagatisfondiga;

| 16. | tuletab meelde, et nende lisavahendite tagamiseks vähendati rahalist eraldist kahele olulisele ELi programmile – programmile „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastule – vastavalt 2,2 miljardi euro ja 2,8 miljardi euro võrra, samas kui ülejäänud 3 miljardit eurot kaetakse mitmeaastase finantsraamistiku eraldamata varudest; rõhutab Euroopa Parlamendi jõupingutusi vähendada EFSI läbirääkimiste käigus nii palju kui võimalik negatiivset mõju neile kahele programmile, mille rahastamispakette, mille kohta tehti otsus alles 2013. aastal, kärbiti komisjoni ettepanekuga võrreldes järsult juba mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbirääkimiste ajal; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et nende lisavahendite tagamiseks vähendati rahalist eraldist kahele olulisele ELi programmile – programmile „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastule – vastavalt 2,2 miljardi euro ja 2,8 miljardi euro võrra, samas kui ülejäänud 3 miljardit eurot kaetakse mitmeaastase finantsraamistiku eraldamata varudest; rõhutab Euroopa Parlamendi jõupingutusi vähendada EFSI läbirääkimiste käigus nii palju kui võimalik negatiivset mõju neile kahele programmile, mille rahastamispakette, mille kohta tehti otsus alles 2013. aastal, kärbiti komisjoni ettepanekuga võrreldes järsult juba mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbirääkimiste ajal;

| 17. | peab kahetsusväärseks, et teadusuuringutele ja innovatsioonile mõeldud ELi eelarve on sageli esimene, mida eelarvekärped mõjutavad; märgib, et teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammid loovad ELi lisaväärtust, ja rõhutab nende programmide keskset tähtsust konkurentsivõime toetamisel ning seega tulevase majanduskasvu ja liidu pikaajalise jõukuse tagamisel; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks, et teadusuuringutele ja innovatsioonile mõeldud ELi eelarve on sageli esimene, mida eelarvekärped mõjutavad; märgib, et teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammid loovad ELi lisaväärtust, ja rõhutab nende programmide keskset tähtsust konkurentsivõime toetamisel ning seega tulevase majanduskasvu ja liidu pikaajalise jõukuse tagamisel;

| 18. | toonitab sellega seoses, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 15 võeti ajavahemikul 2014–2015 varem kasutusele ressursid programmi „Horisont 2020“ jaoks (200 miljonit eurot Euroopa Teadusnõukogu ja Marie Skłodowska-Curie meetmete jaoks) ning COSME programmi jaoks (50 miljonit eurot), et kompenseerida osaliselt assigneeringute vähendamist aastatel 2013–2014; märgib, et selline varem kasutusele võtmine ei muuda programmide üldist rahastamispaketti, mistõttu eraldatakse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse teises pooles vastavalt vähem assigneeringuid; rõhutab sellegipoolest, et programmi „Horisont 2020“ ja COSME programmi jaoks varem kasutusele võetud ressursid kasutati täiel määral ära, mis tõestab seega nende programmide häid tulemusi ja suutlikkust kasutada ära isegi rohkemat; |
| --- | --- |

18.

toonitab sellega seoses, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 15 võeti ajavahemikul 2014–2015 varem kasutusele ressursid programmi „Horisont 2020“ jaoks (200 miljonit eurot Euroopa Teadusnõukogu ja Marie Skłodowska-Curie meetmete jaoks) ning COSME programmi jaoks (50 miljonit eurot), et kompenseerida osaliselt assigneeringute vähendamist aastatel 2013–2014; märgib, et selline varem kasutusele võtmine ei muuda programmide üldist rahastamispaketti, mistõttu eraldatakse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse teises pooles vastavalt vähem assigneeringuid; rõhutab sellegipoolest, et programmi „Horisont 2020“ ja COSME programmi jaoks varem kasutusele võetud ressursid kasutati täiel määral ära, mis tõestab seega nende programmide häid tulemusi ja suutlikkust kasutada ära isegi rohkemat;

| 19. | märgib lisaks suure murega, et võrreldes programmi „Horisont 2020“ eelkäija (seitsmes raamprogramm) 20–22 % suuruse edumääraga eelmisel programmitöö perioodil on algatuse edukus langenud 13 %-le; peab kahetsusväärseks, et selle tõttu rahastatakse ELi eelarvest kvaliteetseid teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna projekte vähem; märgib ühtlasi, et ebapiisavate eelarvevahendite tõttu lükatakse tagasi palju Euroopa ühendamise rahastuga seotud kvaliteetseid taotluseid; |
| --- | --- |

19.

märgib lisaks suure murega, et võrreldes programmi „Horisont 2020“ eelkäija (seitsmes raamprogramm) 20–22 % suuruse edumääraga eelmisel programmitöö perioodil on algatuse edukus langenud 13 %-le; peab kahetsusväärseks, et selle tõttu rahastatakse ELi eelarvest kvaliteetseid teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna projekte vähem; märgib ühtlasi, et ebapiisavate eelarvevahendite tõttu lükatakse tagasi palju Euroopa ühendamise rahastuga seotud kvaliteetseid taotluseid;

Noorte töötus

| 20. | rõhutab, et noorte töötus on jätkuvalt väga suur ja kujutab praegu endast üht kõige pakilisemat ja tõsisemat probleemi ELis; toonitab, et 2016. aasta veebruari seisuga oli kogu liidus 4,4 miljonit alla 25-aastast töötut noort ja mitmes liikmesriigis tähendab see üle 40 % osakaalu ja teatavates ELi piirkondades üle 60 % osakaalu; rõhutab, et tööhõive määr ELis on palju madalam kui strateegias „Euroopa 2020“ ette nähtud; rõhutab seetõttu, et liiga paljusid noori ohustab sotsiaalne tõrjutus ning et rohkem tuleks võtta erimeetmeid, et kaasata mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori; juhib tähelepanu sellele, et kõrgharidusega ja hea väljaõppe saanud inimeste suur hulk mõjutab oluliselt Euroopa konkurentsivõimet, uuendusvõimet ja tootlikkust, ning rõhutab sellega seoses vajadust investeerida haridusse, koolitusse, noortesse ja kultuuri; tunnustab peale selle ELi noorsoostrateegia 2010–2018 tähtsust; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et noorte töötus on jätkuvalt väga suur ja kujutab praegu endast üht kõige pakilisemat ja tõsisemat probleemi ELis; toonitab, et 2016. aasta veebruari seisuga oli kogu liidus 4,4 miljonit alla 25-aastast töötut noort ja mitmes liikmesriigis tähendab see üle 40 % osakaalu ja teatavates ELi piirkondades üle 60 % osakaalu; rõhutab, et tööhõive määr ELis on palju madalam kui strateegias „Euroopa 2020“ ette nähtud; rõhutab seetõttu, et liiga paljusid noori ohustab sotsiaalne tõrjutus ning et rohkem tuleks võtta erimeetmeid, et kaasata mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori; juhib tähelepanu sellele, et kõrgharidusega ja hea väljaõppe saanud inimeste suur hulk mõjutab oluliselt Euroopa konkurentsivõimet, uuendusvõimet ja tootlikkust, ning rõhutab sellega seoses vajadust investeerida haridusse, koolitusse, noortesse ja kultuuri; tunnustab peale selle ELi noorsoostrateegia 2010–2018 tähtsust;

| 21. | toonitab, et ELi eelarvest, eriti Euroopa Sotsiaalfondist ja noorte tööhõive algatusega aidatakse olulisel määral töötusega võidelda; juhib tähelepanu komisjoni väitele, et programmi finantsvoogude puhul on üks keskseid probleeme olnud rakendusasutuste määramine; rõhutab samuti, et vaatamata esialgsetele viivitustele rakendusasutuste määramisel ja noorte tööhõive algatuse rakendamisel annavad praegused näitajad tunnistust täielikust kasutussuutlikkusest (see on saavutatud osaliselt selle programmi eelmaksemäärade olulise tõstmise abil); märgib, et komisjon viib algatuse hindamise peagi lõpule, ja loodab, et selle edukaks rakendamiseks tehakse vajalikud kohandused; on seisukohal, et kavandatud struktuurireformi tugiprogramm võib aidata olulisel määral parandada liikmesriikides haldussuutlikkust selles valdkonnas; rõhutab, et asjaomased sidusrühmad, sh noorteorganisatsioonid peavad noorte tööhõive algatuse tulemusi pidevalt hindama; |
| --- | --- |

21.

toonitab, et ELi eelarvest, eriti Euroopa Sotsiaalfondist ja noorte tööhõive algatusega aidatakse olulisel määral töötusega võidelda; juhib tähelepanu komisjoni väitele, et programmi finantsvoogude puhul on üks keskseid probleeme olnud rakendusasutuste määramine; rõhutab samuti, et vaatamata esialgsetele viivitustele rakendusasutuste määramisel ja noorte tööhõive algatuse rakendamisel annavad praegused näitajad tunnistust täielikust kasutussuutlikkusest (see on saavutatud osaliselt selle programmi eelmaksemäärade olulise tõstmise abil); märgib, et komisjon viib algatuse hindamise peagi lõpule, ja loodab, et selle edukaks rakendamiseks tehakse vajalikud kohandused; on seisukohal, et kavandatud struktuurireformi tugiprogramm võib aidata olulisel määral parandada liikmesriikides haldussuutlikkust selles valdkonnas; rõhutab, et asjaomased sidusrühmad, sh noorteorganisatsioonid peavad noorte tööhõive algatuse tulemusi pidevalt hindama;

| 22. | on iseäranis mures noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud uute kulukohustuste assigneeringute puudumise pärast alates 2016. aastast, arvestades et kogu selle esialgne rahastamispakett võeti aastatel 2014–2015 varem kasutusele (mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikkel 15); rõhutab, et vahendite varem kasutusele võtmist toetades ei olnud Euroopa Parlamendil mingit kavatsust lõpetada algatus juba pärast kaht aastat rahastamist ning selle jätkumise tagamiseks kehtestati muud mitmeaastase finantsraamistiku mehhanismid, nagu kulukohustuste koguvaru; tuletab aga meelde, et kulukohustuste koguvaru on juba kasutatud ainult EFSI rahastamiseks; märgib lisaks, et sama artikli alusel võeti assigneeringud varem kasutusele teise ELi programmi puhul, millega aidatakse oluliselt parandada noorte tööhõivet – programmi „Erasmus+“ puhul (150 miljonit eurot), mida rakendati asjaomase perioodi esimesel kahel aastal täies ulatuses; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) andmetel läheks tõhus Euroopa Liidu tasandi noortegarantii euroala riikidele igal aastal maksma 21 miljardit eurot; |
| --- | --- |

22.

on iseäranis mures noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud uute kulukohustuste assigneeringute puudumise pärast alates 2016. aastast, arvestades et kogu selle esialgne rahastamispakett võeti aastatel 2014–2015 varem kasutusele (mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikkel 15); rõhutab, et vahendite varem kasutusele võtmist toetades ei olnud Euroopa Parlamendil mingit kavatsust lõpetada algatus juba pärast kaht aastat rahastamist ning selle jätkumise tagamiseks kehtestati muud mitmeaastase finantsraamistiku mehhanismid, nagu kulukohustuste koguvaru; tuletab aga meelde, et kulukohustuste koguvaru on juba kasutatud ainult EFSI rahastamiseks; märgib lisaks, et sama artikli alusel võeti assigneeringud varem kasutusele teise ELi programmi puhul, millega aidatakse oluliselt parandada noorte tööhõivet – programmi „Erasmus+“ puhul (150 miljonit eurot), mida rakendati asjaomase perioodi esimesel kahel aastal täies ulatuses; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) andmetel läheks tõhus Euroopa Liidu tasandi noortegarantii euroala riikidele igal aastal maksma 21 miljardit eurot;

Sisejulgeolek

| 23. | tuletab meelde hiljutisi terrorirünnakuid Prantsusmaal ja Belgias ning kõrgendatud ohutaset teistes liikmesriikides, mis nõuavad koordineeritumat ja tõhusamat tegutsemist ja vahendeid ELi tasandil; toonitab, et liidul on asjakohase vahendina olemas Sisejulgeolekufond ja nimetatud valdkonnas tegutseb mitu liidu ametit, kes töötavad üha suurema surve all; on seisukohal, et asjakohaseks ohule reageerimiseks vajab see valdkond rohkem Euroopa tasemel meetmeid ja seega rohkem rahalisi vahendeid; rõhutab, et selles valdkonnas suurema koostöö tegemiseks tuleb asjaomaste ametite personali suurendada, mis võib ELi eelarve veel suurema surve alla seada, ja tuletab meelde Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse töötajate arvu piiratud suurendamist, mida rahastati ümberpaigutamisega Sisejulgeolekufondi vahenditest; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde hiljutisi terrorirünnakuid Prantsusmaal ja Belgias ning kõrgendatud ohutaset teistes liikmesriikides, mis nõuavad koordineeritumat ja tõhusamat tegutsemist ja vahendeid ELi tasandil; toonitab, et liidul on asjakohase vahendina olemas Sisejulgeolekufond ja nimetatud valdkonnas tegutseb mitu liidu ametit, kes töötavad üha suurema surve all; on seisukohal, et asjakohaseks ohule reageerimiseks vajab see valdkond rohkem Euroopa tasemel meetmeid ja seega rohkem rahalisi vahendeid; rõhutab, et selles valdkonnas suurema koostöö tegemiseks tuleb asjaomaste ametite personali suurendada, mis võib ELi eelarve veel suurema surve alla seada, ja tuletab meelde Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse töötajate arvu piiratud suurendamist, mida rahastati ümberpaigutamisega Sisejulgeolekufondi vahenditest;

| 24. | rõhutab, et arvestades praegusi meetmeid ja seadusandlikke ettepanekuid õigusalase koostöö tugevdamiseks, on Eurojustile vaja ka üha rohkem täiendavaid rahalisi ja inimressursse, mis mõjutavad ELi eelarvet; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et arvestades praegusi meetmeid ja seadusandlikke ettepanekuid õigusalase koostöö tugevdamiseks, on Eurojustile vaja ka üha rohkem täiendavaid rahalisi ja inimressursse, mis mõjutavad ELi eelarvet;

Kriisid põllumajandussektoris

| 25. | rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) jaoks aastani 2020 kehtestatud piiratud ülemmäärad jätavad palju väiksemad varud kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul, kuigi sektor seisab silmitsi suuremate probleemidega; tuletab meelde, et see poliitika on paljude põllumajandustootjate sissetuleku jaoks hädavajalik, eelkõige kriisi ajal, ning juhib tähelepanu kõrgele iga-aastasele kasutusmäärale, mis on peaaegu 100 %; tuletab meelde mitmesuguseid kriise, millega Euroopa põllumajandustootjad on pidanud alates praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtima hakkamisest toime tulema, eriti piima-, sealiha-, veiseliha-, puuvilja- ja köögiviljasektori kriisi ja pikaajalist negatiivset mõju, mida avaldas Euroopa põllumajandustootjatele Venemaa põllumajandustoodete embargost tingitud kahju; võtab teadmiseks suhkrukvootide kaotamise 2017. aastal ja selle võimaliku mõju suhkrusektorile, võttes arvesse ka äärepoolseimate piirkondade erivajadusi; toonitab, et nimetatud kriisidele reageerimiseks võetud erakorraliste meetmete eelarvemõju, mis hõlmas 500 miljonit eurot 2016. aasta eelarves ja 300 miljonit eurot 2015. aasta eelarves, rahastati rubriigi 2 varudest; rõhutab, et igasugused kärped selles valdkonnas seaksid ohtu ELi territoriaalse ühtekuuluvuse, eriti seoses maapiirkondadega; on peale selle vastu igasugusele põllumajanduspoliitika taasriigistamisele, mis tekitaks turumoonutusi ja põllumajandustootjate kõlvatut konkurentsi; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) jaoks aastani 2020 kehtestatud piiratud ülemmäärad jätavad palju väiksemad varud kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul, kuigi sektor seisab silmitsi suuremate probleemidega; tuletab meelde, et see poliitika on paljude põllumajandustootjate sissetuleku jaoks hädavajalik, eelkõige kriisi ajal, ning juhib tähelepanu kõrgele iga-aastasele kasutusmäärale, mis on peaaegu 100 %; tuletab meelde mitmesuguseid kriise, millega Euroopa põllumajandustootjad on pidanud alates praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtima hakkamisest toime tulema, eriti piima-, sealiha-, veiseliha-, puuvilja- ja köögiviljasektori kriisi ja pikaajalist negatiivset mõju, mida avaldas Euroopa põllumajandustootjatele Venemaa põllumajandustoodete embargost tingitud kahju; võtab teadmiseks suhkrukvootide kaotamise 2017. aastal ja selle võimaliku mõju suhkrusektorile, võttes arvesse ka äärepoolseimate piirkondade erivajadusi; toonitab, et nimetatud kriisidele reageerimiseks võetud erakorraliste meetmete eelarvemõju, mis hõlmas 500 miljonit eurot 2016. aasta eelarves ja 300 miljonit eurot 2015. aasta eelarves, rahastati rubriigi 2 varudest; rõhutab, et igasugused kärped selles valdkonnas seaksid ohtu ELi territoriaalse ühtekuuluvuse, eriti seoses maapiirkondadega; on peale selle vastu igasugusele põllumajanduspoliitika taasriigistamisele, mis tekitaks turumoonutusi ja põllumajandustootjate kõlvatut konkurentsi;

Keskkonnaprobleemid

| 26. | on mures selle pärast, et eesmärk, mille kohaselt tuleb ELi eelarvest kulutada (praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt) vähemalt 20 % kliimamuutustega seotud meetmetele, on täitmata ning et vastavalt komisjoni integreerimismetoodikale on sel eesmärgil kulutatud ELi aastaeelarvest vaid 12,7 %; juhib tähelepanu kliimameetmete, bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja loodusvarade säästva kasutamise suurele rahastamisvajadusele, mis muutub globaalse soojenemise tagajärgede tõttu veelgi suuremaks; võtab eelkõige teadmiseks COP21 kliimakokkuleppe, mis sõlmiti 2015. aastal Pariisis ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil; |
| --- | --- |

26.

on mures selle pärast, et eesmärk, mille kohaselt tuleb ELi eelarvest kulutada (praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt) vähemalt 20 % kliimamuutustega seotud meetmetele, on täitmata ning et vastavalt komisjoni integreerimismetoodikale on sel eesmärgil kulutatud ELi aastaeelarvest vaid 12,7 %; juhib tähelepanu kliimameetmete, bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja loodusvarade säästva kasutamise suurele rahastamisvajadusele, mis muutub globaalse soojenemise tagajärgede tõttu veelgi suuremaks; võtab eelkõige teadmiseks COP21 kliimakokkuleppe, mis sõlmiti 2015. aastal Pariisis ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil;

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

| 27. | tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika on liidu peamine investeerimispoliitika ELi kõigi piirkondade majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete erinevuste vähendamiseks ning seega Euroopa kodanike elukvaliteedi parandamiseks; rõhutab, et sel on oluline roll aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ elluviimisel, eelkõige kliimaga seotud meetmete ja sotsiaalsete eesmärkide jaoks vahendite selge eraldamise kaudu ja et eelkõige võidelda suurenenud vaesuse, sh laste vaesuse, ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning soodustada tööhõive suurenemist; palub komisjonil jälgida eespool nimetatud eesmärkide täielikku täitmist; on peale selle seisukohal, et eelnevalt kindlaks määratud riiklikest assigneeringutest kinni pidades võivad struktuurifondid olla väärtuslikuks abiks tekkivate probleemide, nagu pagulaskriisi tagajärjed, lahendamisel; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika on liidu peamine investeerimispoliitika ELi kõigi piirkondade majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete erinevuste vähendamiseks ning seega Euroopa kodanike elukvaliteedi parandamiseks; rõhutab, et sel on oluline roll aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ elluviimisel, eelkõige kliimaga seotud meetmete ja sotsiaalsete eesmärkide jaoks vahendite selge eraldamise kaudu ja et eelkõige võidelda suurenenud vaesuse, sh laste vaesuse, ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning soodustada tööhõive suurenemist; palub komisjonil jälgida eespool nimetatud eesmärkide täielikku täitmist; on peale selle seisukohal, et eelnevalt kindlaks määratud riiklikest assigneeringutest kinni pidades võivad struktuurifondid olla väärtuslikuks abiks tekkivate probleemide, nagu pagulaskriisi tagajärjed, lahendamisel;

Suurenev surve arengu- ja naabruspoliitikale

| 28. | märgib, et konfliktide ja sõdade tagajärjel suureneb humanitaarabi ja katastroofiennetuse üldine vajadus pidevalt; juhib tähelepanu Addis Abeba kokkuleppele, milles riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid jõulist poliitilist lubadust saavutada säästva arengu eesmärgid, ja on teadlik, et selleks tuleb teha kulutusi; tuletab meelde, et EL uuendas hiljuti oma ühiselt võetud kohustust suurendada ametlikku arenguabi 0,7 %ni oma kogurahvatulust ja eraldada vähemalt 20 % ametlikust arenguabist põhilistele sotsiaalteenustele, keskendudes haridusele ja tervishoiule; on igati vastu arenguabi kasutamisele muuks kui arenguga seotud eesmärkidel; |
| --- | --- |

28.

märgib, et konfliktide ja sõdade tagajärjel suureneb humanitaarabi ja katastroofiennetuse üldine vajadus pidevalt; juhib tähelepanu Addis Abeba kokkuleppele, milles riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid jõulist poliitilist lubadust saavutada säästva arengu eesmärgid, ja on teadlik, et selleks tuleb teha kulutusi; tuletab meelde, et EL uuendas hiljuti oma ühiselt võetud kohustust suurendada ametlikku arenguabi 0,7 %ni oma kogurahvatulust ja eraldada vähemalt 20 % ametlikust arenguabist põhilistele sotsiaalteenustele, keskendudes haridusele ja tervishoiule; on igati vastu arenguabi kasutamisele muuks kui arenguga seotud eesmärkidel;

| 29. | tuletab meelde, et idanaabruse geopoliitiline olukord on samuti ebakindel; rõhutab ELi eelarve olulist rolli ELi lõuna- ja idanaabruse olukorra stabiliseerimisel ja nende probleemide lahendamisel, pakkudes tuge riikidele, kes rakendavad praegu assotsieerimislepinguid, et teha reformimisel edusamme ning tagada ELi ja vastavate riikide suhete süvenemine; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et idanaabruse geopoliitiline olukord on samuti ebakindel; rõhutab ELi eelarve olulist rolli ELi lõuna- ja idanaabruse olukorra stabiliseerimisel ja nende probleemide lahendamisel, pakkudes tuge riikidele, kes rakendavad praegu assotsieerimislepinguid, et teha reformimisel edusamme ning tagada ELi ja vastavate riikide suhete süvenemine;

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine

| 30. | peab tervitatavaks mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist, mis annab võimaluse märkimisväärseteks edusammudeks soolise võrdõiguslikkuse tulemuslikumal arvessevõtmisel mitmeaastases finantsraamistikus ja selle juurde kuuluva ühisdeklaratsiooni rakendamisel ja järelevalves; |
| --- | --- |

30.

peab tervitatavaks mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist, mis annab võimaluse märkimisväärseteks edusammudeks soolise võrdõiguslikkuse tulemuslikumal arvessevõtmisel mitmeaastases finantsraamistikus ja selle juurde kuuluva ühisdeklaratsiooni rakendamisel ja järelevalves;

Maksete võlgnevus

| 31. | tuletab meelde eelmise mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vältel kogunenud tasumata arvete võlgnevust, mis kasvas 5 miljardi euro tasemelt 2010. aasta lõpus ennenägematu 11 miljardi euroni 2011. aasta lõpus, 16 miljardi euroni 2012. aasta lõpus ja 23,4 miljardi euroni 2013. aasta lõpus; hoiatab, et see võlgnevus on kandunud üle praegusesse (2014–2020) mitmeaastasesse finantsraamistikku, ulatudes 2014. aasta lõpuks enneolematu 24,7 miljardi euroni; rõhutab, et Euroopa Parlamendi tungival palvel on lepitud kokku maksekava, et vähendada ühtekuuluvuspoliitikaga seotud tasumata maksenõuete võlgnevust aastate 2007–2013 eest 2016. aasta lõpuks „tavalisele“ tasemele 2 miljardi euroni; juhib tähelepanu asjaolule, et 2015. aasta lõpus tehti kindlaks, et perioodi 2007–2013 eest on ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas tasumata vähemalt 8,2 miljardi euro ulatuses võlgnevusi, mis 2016. aasta lõpuks langeb eeldatavasti alla 2 miljardi euro; märgib, et see vähenemine pakub üksnes ajutist leevendust, kuna tuleneb üksnes asjaolust, et esitatud maksmisele kuuluvad nõuded nii ajavahemiku 2007–2013 kui ka ajavahemiku 2014–2020 programmide eest on teatatust väiksemad; peab kahetsusväärseks, et muude rubriikide raames kindlaks tehtud nn varjatud võlgnevuse käsitlemiseks ei ole võetud mingeid meetmeid; juhib tähelepanu sellele, et kui konkreetseid meetmeid ei võeta, siis kordub 2012.–2014. aasta olukord eeldatavasti praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpus; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde eelmise mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vältel kogunenud tasumata arvete võlgnevust, mis kasvas 5 miljardi euro tasemelt 2010. aasta lõpus ennenägematu 11 miljardi euroni 2011. aasta lõpus, 16 miljardi euroni 2012. aasta lõpus ja 23,4 miljardi euroni 2013. aasta lõpus; hoiatab, et see võlgnevus on kandunud üle praegusesse (2014–2020) mitmeaastasesse finantsraamistikku, ulatudes 2014. aasta lõpuks enneolematu 24,7 miljardi euroni; rõhutab, et Euroopa Parlamendi tungival palvel on lepitud kokku maksekava, et vähendada ühtekuuluvuspoliitikaga seotud tasumata maksenõuete võlgnevust aastate 2007–2013 eest 2016. aasta lõpuks „tavalisele“ tasemele 2 miljardi euroni; juhib tähelepanu asjaolule, et 2015. aasta lõpus tehti kindlaks, et perioodi 2007–2013 eest on ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas tasumata vähemalt 8,2 miljardi euro ulatuses võlgnevusi, mis 2016. aasta lõpuks langeb eeldatavasti alla 2 miljardi euro; märgib, et see vähenemine pakub üksnes ajutist leevendust, kuna tuleneb üksnes asjaolust, et esitatud maksmisele kuuluvad nõuded nii ajavahemiku 2007–2013 kui ka ajavahemiku 2014–2020 programmide eest on teatatust väiksemad; peab kahetsusväärseks, et muude rubriikide raames kindlaks tehtud nn varjatud võlgnevuse käsitlemiseks ei ole võetud mingeid meetmeid; juhib tähelepanu sellele, et kui konkreetseid meetmeid ei võeta, siis kordub 2012.–2014. aasta olukord eeldatavasti praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpus;

| 32. | peab kahetsusväärseks, et maksekriisi tagajärjed on olnud tõsised, mõjutades ELi eelarvest toetust saavaid isikuid, näiteks üliõpilasi, ülikoole, VKEsid ja teadlasi, vabaühendusi, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja muid asjaomaseid üksusi; tuletab eelkõige meelde 2014. aastal humanitaarabioperatsioonide valdkonnas tekkinud maksete suurt nappust, mis kahjustas ELi päästeoperatsioone; tuletab meelde, et komisjon pidi võtma kasutusele nn leevendusmeetmed, näiteks vähendama eelmaksete määrasid ning lükkama edasi konkursi- ja pakkumiskutsed ning kaasneva lepingute sõlmimise; tuletab meelde, et maksete üldine nappus tingis uute, ajavahemiku 2014–2020 programmide rakendamise kunstliku aeglustumise, mille näiteks on kunstlik viivitamine 1 miljardi euro suuruse maksumusega konkursikutsetega programmi „Horisont 2020“ raames 2014. aastal eesmärgiga tagada, et maksete tähtaeg oleks 2015. aastal, mitte 2014. aastal; rõhutab peale selle, et ELi eelarvest tasutakse trahvid hilinenud maksete eest, mis ulatusid nii 2014. kui ka 2015. aastal ligikaudu 3 miljoni euroni; |
| --- | --- |

32.

peab kahetsusväärseks, et maksekriisi tagajärjed on olnud tõsised, mõjutades ELi eelarvest toetust saavaid isikuid, näiteks üliõpilasi, ülikoole, VKEsid ja teadlasi, vabaühendusi, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja muid asjaomaseid üksusi; tuletab eelkõige meelde 2014. aastal humanitaarabioperatsioonide valdkonnas tekkinud maksete suurt nappust, mis kahjustas ELi päästeoperatsioone; tuletab meelde, et komisjon pidi võtma kasutusele nn leevendusmeetmed, näiteks vähendama eelmaksete määrasid ning lükkama edasi konkursi- ja pakkumiskutsed ning kaasneva lepingute sõlmimise; tuletab meelde, et maksete üldine nappus tingis uute, ajavahemiku 2014–2020 programmide rakendamise kunstliku aeglustumise, mille näiteks on kunstlik viivitamine 1 miljardi euro suuruse maksumusega konkursikutsetega programmi „Horisont 2020“ raames 2014. aastal eesmärgiga tagada, et maksete tähtaeg oleks 2015. aastal, mitte 2014. aastal; rõhutab peale selle, et ELi eelarvest tasutakse trahvid hilinenud maksete eest, mis ulatusid nii 2014. kui ka 2015. aastal ligikaudu 3 miljoni euroni;

B.   Mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkussätete ulatuslik kasutamine

| 33. | rõhutab, et kriisidele reageerimiseks või uute poliitiliste prioriteetide rahastamiseks vajalike täiendavate assigneeringute tagamiseks alates 2014. aastast on eelarvepädevad institutsioonid kiitnud pärast kõikide kättesaadavate varude ammendumist heaks mitmeaastase finantsraamistiku määrusesse lisatud paindlikkussätete ja erivahendite ulatusliku kasutuselevõtu; tuletab meelde, et mitu kõnealust sätet tulenes otseselt Euroopa Parlamendi ettepanekutest, kes oli seadnud maksimaalse võimaliku paindlikkuse vajaduse mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste raames üheks oma põhinõudeks; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et kriisidele reageerimiseks või uute poliitiliste prioriteetide rahastamiseks vajalike täiendavate assigneeringute tagamiseks alates 2014. aastast on eelarvepädevad institutsioonid kiitnud pärast kõikide kättesaadavate varude ammendumist heaks mitmeaastase finantsraamistiku määrusesse lisatud paindlikkussätete ja erivahendite ulatusliku kasutuselevõtu; tuletab meelde, et mitu kõnealust sätet tulenes otseselt Euroopa Parlamendi ettepanekutest, kes oli seadnud maksimaalse võimaliku paindlikkuse vajaduse mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste raames üheks oma põhinõudeks;

| 34. | märgib eeskätt, et erivahendid võeti kasutusele pagulas- ja rändekriisi lahendamiseks (paindlikkusinstrument ammendus täies ulatuses 2016. aastal – 1,53 miljardit eurot; hädaabireserv 2016. aastal – 150 miljonit eurot), maksete puuduse probleemi lahendamiseks (2015. aastal aktiveeritud ettenägematute kulude varu – 3,16 miljardit eurot) ning EFSI tagatisfondi rahastamiseks (kulukohustuste koguvaru täielik ärakasutamine 2014. aastal – 543 miljonit eurot); tuletab meelde, et otsus võtta maksetes kasutusele ettenägematute kulude varu on seotud maksete ülemmäärade alanemisega aastatel 2018–2020; |
| --- | --- |

34.

märgib eeskätt, et erivahendid võeti kasutusele pagulas- ja rändekriisi lahendamiseks (paindlikkusinstrument ammendus täies ulatuses 2016. aastal – 1,53 miljardit eurot; hädaabireserv 2016. aastal – 150 miljonit eurot), maksete puuduse probleemi lahendamiseks (2015. aastal aktiveeritud ettenägematute kulude varu – 3,16 miljardit eurot) ning EFSI tagatisfondi rahastamiseks (kulukohustuste koguvaru täielik ärakasutamine 2014. aastal – 543 miljonit eurot); tuletab meelde, et otsus võtta maksetes kasutusele ettenägematute kulude varu on seotud maksete ülemmäärade alanemisega aastatel 2018–2020;

| 35. | prognoosib, et kõikideks edasisteks 2016. aastal tekkivateks rände- ja pagulaskriisiga seotud vajadusteks, sealhulgas 200 miljoni euro suuruseks osamaksuks uue instrumendi jaoks, millega anda liidus erakorralist toetust, tuleks nii kiiresti kui vajalik võtta kasutusele ettenägematute kulude varu; tuletab meelde, et rubriigis 3 ei ole kättesaadaval rohkem varusid ning paindlikkusinstrument on sellel aastal juba täiel määral ära kasutatud; soovitab uurida, milliseid võimalusi veel on tulevaste probleemide lahendamisel paindlikkuse kasutamiseks; |
| --- | --- |

35.

prognoosib, et kõikideks edasisteks 2016. aastal tekkivateks rände- ja pagulaskriisiga seotud vajadusteks, sealhulgas 200 miljoni euro suuruseks osamaksuks uue instrumendi jaoks, millega anda liidus erakorralist toetust, tuleks nii kiiresti kui vajalik võtta kasutusele ettenägematute kulude varu; tuletab meelde, et rubriigis 3 ei ole kättesaadaval rohkem varusid ning paindlikkusinstrument on sellel aastal juba täiel määral ära kasutatud; soovitab uurida, milliseid võimalusi veel on tulevaste probleemide lahendamisel paindlikkuse kasutamiseks;

| 36. | tuletab meelde, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17 sätestatud õigusloomealane paindlikkus võimaldab seadusandliku tavamenetluse raames vastu võetud programmide üldist rahastamispaketti suurendada seitsmeaastasel perioodil kuni +/-10 %; märgib, et „uued, objektiivsed ja pikaajalised asjaolud“ võimaldavad eelarvepädevatel institutsioonidel kalduda algsest rahastamispaketist veelgi enam kõrvale; peab kiiduväärseks, et seda sätet on juba kasutatud eesmärgiga võimaldada liidul reageerida ettenägematutele sündmustele, suurendades oluliselt selliste programmide, nagu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, esialgseid iga-aastasi assigneeringuid; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17 sätestatud õigusloomealane paindlikkus võimaldab seadusandliku tavamenetluse raames vastu võetud programmide üldist rahastamispaketti suurendada seitsmeaastasel perioodil kuni +/-10 %; märgib, et „uued, objektiivsed ja pikaajalised asjaolud“ võimaldavad eelarvepädevatel institutsioonidel kalduda algsest rahastamispaketist veelgi enam kõrvale; peab kiiduväärseks, et seda sätet on juba kasutatud eesmärgiga võimaldada liidul reageerida ettenägematutele sündmustele, suurendades oluliselt selliste programmide, nagu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, esialgseid iga-aastasi assigneeringuid;

II.   
  Mitmeaastase finantsraamistiku muutmine – hädavajalik nõue

| 37. | on eespool esitatud analüüsi alusel veendunud, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku toimimise läbivaatamine viib järelduseni, et mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku tegelik muutmine on vaieldamatult hädavajalik, kui liit kavatseb astuda tulemuslikult vastu arvukatele probleemidele samal ajal oma poliitilisi eesmärke täites; tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020“ elluviimine on jätkuvalt ELi eelarvest toetatav peamine prioriteet; rõhutab, et ELi eelarvele tuleb anda piisavad vahendid, et sellest saaks tulemuslikult tagada majanduskasvu ja töökohti edendavad investeeringud, saavutada majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus ning edendada solidaarsust; |
| --- | --- |

37.

on eespool esitatud analüüsi alusel veendunud, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku toimimise läbivaatamine viib järelduseni, et mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku tegelik muutmine on vaieldamatult hädavajalik, kui liit kavatseb astuda tulemuslikult vastu arvukatele probleemidele samal ajal oma poliitilisi eesmärke täites; tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020“ elluviimine on jätkuvalt ELi eelarvest toetatav peamine prioriteet; rõhutab, et ELi eelarvele tuleb anda piisavad vahendid, et sellest saaks tulemuslikult tagada majanduskasvu ja töökohti edendavad investeeringud, saavutada majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus ning edendada solidaarsust;

| 38. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks seadusandlikku ettepanekut ette valmistades arvesse alljärgnevalt esitatud Euroopa Parlamendi nõudmisi mitmeaastase finantsraamistiku määruse muudatuste kohta nii seoses arvnäitajatega kui ka mitmeaastase finantsraamistiku toimimist käsitleva mitme sättega, mis peavad olema kohaldatavad juba praeguse mitmeaastase finantsraamistiku puhul; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks seadusandlikku ettepanekut ette valmistades arvesse alljärgnevalt esitatud Euroopa Parlamendi nõudmisi mitmeaastase finantsraamistiku määruse muudatuste kohta nii seoses arvnäitajatega kui ka mitmeaastase finantsraamistiku toimimist käsitleva mitme sättega, mis peavad olema kohaldatavad juba praeguse mitmeaastase finantsraamistiku puhul;

| 39. | rõhutab, et 2016. aasta sügisel on oodata kahte eelarvele olulist mõju avaldavat seadusandlikku ettepanekut, milleks on nimelt EFSI tegevuse kestuse pikendamine ja välisinvesteeringute kava kehtestamine; ootab, et kogu teave, mis on seotud kõnealuse kahe ettepaneku rahastamisega, tehakse võimalikult kiiresti kättesaadavaks, et võtta seda nõuetekohaselt arvesse mitmeaastase finantsraamistiku muutmise üle peetavatel läbirääkimistel; kordab oma põhimõttelist seisukohta, mille kohaselt ei tohiks uusi poliitilisi algatusi rahastada kehtivate ELi programmide ja poliitikameetmete arvelt; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et 2016. aasta sügisel on oodata kahte eelarvele olulist mõju avaldavat seadusandlikku ettepanekut, milleks on nimelt EFSI tegevuse kestuse pikendamine ja välisinvesteeringute kava kehtestamine; ootab, et kogu teave, mis on seotud kõnealuse kahe ettepaneku rahastamisega, tehakse võimalikult kiiresti kättesaadavaks, et võtta seda nõuetekohaselt arvesse mitmeaastase finantsraamistiku muutmise üle peetavatel läbirääkimistel; kordab oma põhimõttelist seisukohta, mille kohaselt ei tohiks uusi poliitilisi algatusi rahastada kehtivate ELi programmide ja poliitikameetmete arvelt;

| 40. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ajal kokku lepitavad muudatused tuleks ellu viia viivitamata ja need tuleks integreerida juba ELi 2017. aasta eelarvesse; palub seetõttu komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmise kohta võimalikult kiiresti, et võimaldada paralleelsete läbirääkimiste pidamist mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ja ELi 2017. aasta eelarve üle ning selles osas õigeaegselt kokkuleppele jõudmist; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ajal kokku lepitavad muudatused tuleks ellu viia viivitamata ja need tuleks integreerida juba ELi 2017. aasta eelarvesse; palub seetõttu komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmise kohta võimalikult kiiresti, et võimaldada paralleelsete läbirääkimiste pidamist mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ja ELi 2017. aasta eelarve üle ning selles osas õigeaegselt kokkuleppele jõudmist;

| 41. | võtab teadmiseks 23. juunil 2016. aastal Ühendkuningriigis toimunud rahvahääletuse tulemuse; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama eelarvepädevatele institutsioonidele kogu asjakohase teabe selle kohta, milline võib olla kõnealuse rahvahääletuse mõju eelarvele, ilma et see mõjutaks Ühendkuningriigi ja ELi eelseisvate läbirääkimiste tulemusi; |
| --- | --- |

41.

võtab teadmiseks 23. juunil 2016. aastal Ühendkuningriigis toimunud rahvahääletuse tulemuse; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama eelarvepädevatele institutsioonidele kogu asjakohase teabe selle kohta, milline võib olla kõnealuse rahvahääletuse mõju eelarvele, ilma et see mõjutaks Ühendkuningriigi ja ELi eelseisvate läbirääkimiste tulemusi;

| 42. | märgib olulist toetust, mida EL on andnud rahu ja lepituse saavutamiseks Iirimaal, eelkõige PEACE-programmide kaudu, mis on suunatud Põhja-Iirimaale ja piiriäärsetele riikidele lõunas; märgib, et Ühendkuningriigi referendumi tulemus võib tekitada rahuprotsessiga seoses suuri probleeme ning kahjustab rahuprotsessi terviklikkust ja suure reede kokkulepet; palub komisjonil jätkata rahuprotsessi toetamist PEACE-programmi jätkuva rahastamisega; |
| --- | --- |

42.

märgib olulist toetust, mida EL on andnud rahu ja lepituse saavutamiseks Iirimaal, eelkõige PEACE-programmide kaudu, mis on suunatud Põhja-Iirimaale ja piiriäärsetele riikidele lõunas; märgib, et Ühendkuningriigi referendumi tulemus võib tekitada rahuprotsessiga seoses suuri probleeme ning kahjustab rahuprotsessi terviklikkust ja suure reede kokkulepet; palub komisjonil jätkata rahuprotsessi toetamist PEACE-programmi jätkuva rahastamisega;

A.   Euroopa Parlamendi nõudmised mitmeaastase finantsraamistiku kestuse teiseks pooleks

Mitmeaastase finantsraamistiku arvnäitajad (kulukohustused)

| 43. | on EFSI jaoks ette nähtud ulatusliku poliitilise ja rahalise toetuse ideed täiel määral kinnitades veendunud, et ELi eelarvest ei tohiks uusi algatusi rahastada liidu olemasolevate programmide ja poliitikameetmete arvelt; kavatseb täita oma kohustuse kompenseerida täielikult EFSIga seotud kärped, mis mõjutavad programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastut, et neil oleks võimalik saavutada oma alles kaks aastat tagasi kokku lepitud eesmärgid ning võimaldada liidul saavutada oma teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgid; rõhutab sellega seoses, et alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) muude programmide rahastamistaset ei tohiks see kompenseerimine mõjutada, juhtides tähelepanu nende vaieldamatule panusele majanduskasvu, töökohtade loomisse ja konkurentsivõimesse; on veendunud, et alamrubriigi 1a varud ei ole nende vajaduste katmiseks piisavad, ja nõuab seetõttu selle alamrubriigi ülemmäära tõstmist; |
| --- | --- |

43.

on EFSI jaoks ette nähtud ulatusliku poliitilise ja rahalise toetuse ideed täiel määral kinnitades veendunud, et ELi eelarvest ei tohiks uusi algatusi rahastada liidu olemasolevate programmide ja poliitikameetmete arvelt; kavatseb täita oma kohustuse kompenseerida täielikult EFSIga seotud kärped, mis mõjutavad programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastut, et neil oleks võimalik saavutada oma alles kaks aastat tagasi kokku lepitud eesmärgid ning võimaldada liidul saavutada oma teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgid; rõhutab sellega seoses, et alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) muude programmide rahastamistaset ei tohiks see kompenseerimine mõjutada, juhtides tähelepanu nende vaieldamatule panusele majanduskasvu, töökohtade loomisse ja konkurentsivõimesse; on veendunud, et alamrubriigi 1a varud ei ole nende vajaduste katmiseks piisavad, ja nõuab seetõttu selle alamrubriigi ülemmäära tõstmist;

| 44. | toetab jõuliselt noorte tööhõive algatuse jätkumist kui vahendit, millega tagada kiire reageerimine noorte töötuse vastases võitluses, juhindudes käimasoleva hindamise käigus ilmnenud vajalikest kohandustest; on seisukohal, et seda on võimalik saavutada üksnes juhul, kui praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse lõpuni tagatakse noorte tööhõive algatusele vähemalt samatasemelised kulukohustuste assigneeringud kui need, mis eraldati programmile iga-aastaselt kõnealuse perioodi esimesel kahel aastal (6 miljardi euro suurune summa võeti kasutusele varem, st aastatel 2014–2015), võttes arvesse komisjoni eelseisva hinnangu tulemusi; märgib, et see peaks hõlmama alamrubriigi 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) ülemmäärade ülespoole korrigeerimist, sest mingeid varusid ei ole; |
| --- | --- |

44.

toetab jõuliselt noorte tööhõive algatuse jätkumist kui vahendit, millega tagada kiire reageerimine noorte töötuse vastases võitluses, juhindudes käimasoleva hindamise käigus ilmnenud vajalikest kohandustest; on seisukohal, et seda on võimalik saavutada üksnes juhul, kui praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse lõpuni tagatakse noorte tööhõive algatusele vähemalt samatasemelised kulukohustuste assigneeringud kui need, mis eraldati programmile iga-aastaselt kõnealuse perioodi esimesel kahel aastal (6 miljardi euro suurune summa võeti kasutusele varem, st aastatel 2014–2015), võttes arvesse komisjoni eelseisva hinnangu tulemusi; märgib, et see peaks hõlmama alamrubriigi 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) ülemmäärade ülespoole korrigeerimist, sest mingeid varusid ei ole;

| 45. | on kindlal arvamusel, et eelarve kogueraldis ja liikmesriikidele eelnevalt kindlaks määratud assigneeringud ÜPP osas, sealhulgas otsetoetuste assigneeringud, peavad jääma mitmeaastase finantsraamistiku muutmisel puutumata; rõhutab lisaks, kui tähtis on vältida Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi eraldiste vähendamist, et oleks võimalik täita hiljutise ühise kalanduspoliitika reformi eesmärgid; |
| --- | --- |

45.

on kindlal arvamusel, et eelarve kogueraldis ja liikmesriikidele eelnevalt kindlaks määratud assigneeringud ÜPP osas, sealhulgas otsetoetuste assigneeringud, peavad jääma mitmeaastase finantsraamistiku muutmisel puutumata; rõhutab lisaks, kui tähtis on vältida Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi eraldiste vähendamist, et oleks võimalik täita hiljutise ühise kalanduspoliitika reformi eesmärgid;

| 46. | on seisukohal, et konfliktidest ja kliimamuutustest tingitud rände- ja pagulaskriisi ulatus näitab, et eelseisvatel aastatel on selleks otstarbeks rubriigis 3 (Julgeolek ja kodakondsus) oodata olulise eelarvemõjuga täiendavaid vajadusi; rõhutab lisaks, et samas rubriigis on vaja täiendavaid rahalisi vahendeid, et toetada tõhusamat tegevust ELi tasandil ELi sisejulgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas; palub komisjonil koostada võimalikult kiiresti ajakohastatud prognoosi kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse lõppemiseni kõikide nendes valdkondades esinevate probleemidega tegelemiseks vajalike eelarvevahendite kohta; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et konfliktidest ja kliimamuutustest tingitud rände- ja pagulaskriisi ulatus näitab, et eelseisvatel aastatel on selleks otstarbeks rubriigis 3 (Julgeolek ja kodakondsus) oodata olulise eelarvemõjuga täiendavaid vajadusi; rõhutab lisaks, et samas rubriigis on vaja täiendavaid rahalisi vahendeid, et toetada tõhusamat tegevust ELi tasandil ELi sisejulgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas; palub komisjonil koostada võimalikult kiiresti ajakohastatud prognoosi kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse lõppemiseni kõikide nendes valdkondades esinevate probleemidega tegelemiseks vajalike eelarvevahendite kohta;

| 47. | on seetõttu kindlal arvamusel, et isegi rubriigis 3 olemasolevate väikeste varude kasutuselevõtu ja kehtivate paindlikkussätete rakendamise korral ei piisa olemasolevatest vahenditest, et tulla toime selle rubriigi kasvanud vajadustega; nõuab seetõttu, et märkimisväärselt suurendataks vahendeid, mis on ette nähtud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile ning Sisejulgeolekufondile, samuti liidu ametitele (Frontex, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO), Europol, Eurojust ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)), kes on hakanud selles valdkonnas tegutsedes täitma uusi ülesandeid, ning muudele võimalikele algatustele; on seisukohal, et rubriigi 3 ülemmäärasid tuleb korrigeerida ülespoole; |
| --- | --- |

47.

on seetõttu kindlal arvamusel, et isegi rubriigis 3 olemasolevate väikeste varude kasutuselevõtu ja kehtivate paindlikkussätete rakendamise korral ei piisa olemasolevatest vahenditest, et tulla toime selle rubriigi kasvanud vajadustega; nõuab seetõttu, et märkimisväärselt suurendataks vahendeid, mis on ette nähtud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile ning Sisejulgeolekufondile, samuti liidu ametitele (Frontex, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO), Europol, Eurojust ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)), kes on hakanud selles valdkonnas tegutsedes täitma uusi ülesandeid, ning muudele võimalikele algatustele; on seisukohal, et rubriigi 3 ülemmäärasid tuleb korrigeerida ülespoole;

| 48. | eeldab, et kooskõlastatud tegevus tulemuslikuks reageerimiseks rände- ja pagulaskriisi välismõõtmele, eelkõige Euroopa naabruse ja Sahara-taguse Aafrika poliitiline stabiliseerimine ning rände majanduslike ja humanitaarpõhjustega tegelemine suureneb lähiaastatel ning sellega kaasnevad suuremad rahastamistaotlused rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) raames; toonitab, et niisuguseid lisavahendite taotlusi ei tohiks kasutada ELi käimasoleva välistegevuse, sealhulgas arengupoliitika kahjuks; nõuab seepärast rubriigi 4 ülemmäärade ülespoole korrigeerimist; |
| --- | --- |

48.

eeldab, et kooskõlastatud tegevus tulemuslikuks reageerimiseks rände- ja pagulaskriisi välismõõtmele, eelkõige Euroopa naabruse ja Sahara-taguse Aafrika poliitiline stabiliseerimine ning rände majanduslike ja humanitaarpõhjustega tegelemine suureneb lähiaastatel ning sellega kaasnevad suuremad rahastamistaotlused rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) raames; toonitab, et niisuguseid lisavahendite taotlusi ei tohiks kasutada ELi käimasoleva välistegevuse, sealhulgas arengupoliitika kahjuks; nõuab seepärast rubriigi 4 ülemmäärade ülespoole korrigeerimist;

| 49. | palub rahalise toetuse suurendamist kolme Euroopa programmi puhul, mis puudutavad otseselt kodanikke (programm „Loov Euroopa“, programm „Kodanike Euroopa“ ja programm „Erasmus+“), sest nendes programmides töötatakse välja uued toetuse read, et reageerida praegusele pagulaste integratsiooni ja hariduse osas valitsevale olukorrale, ning need on liidu ja liikmesriikide juhitavate niisuguste meetmete esirinnas, mille eesmärk on parandada üldist sotsiaalset olukorda, vastastikust mõistmist ja kooselu meie eri ühiskondades; |
| --- | --- |

49.

palub rahalise toetuse suurendamist kolme Euroopa programmi puhul, mis puudutavad otseselt kodanikke (programm „Loov Euroopa“, programm „Kodanike Euroopa“ ja programm „Erasmus+“), sest nendes programmides töötatakse välja uued toetuse read, et reageerida praegusele pagulaste integratsiooni ja hariduse osas valitsevale olukorrale, ning need on liidu ja liikmesriikide juhitavate niisuguste meetmete esirinnas, mille eesmärk on parandada üldist sotsiaalset olukorda, vastastikust mõistmist ja kooselu meie eri ühiskondades;

Mitmeaastase finantsraamistiku arvnäitajad (maksed)

| 50. | on seisukohal, et esmajärjekorras tuleb püüda ära hoida ära uue maksekriisi tekkimine praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõppjärgus; on kindlalt veendunud, et igati peaks püüdma vältida eelmisel perioodil ilmnenud tasumata arvete võlgnevuse kuhjumisega sarnase võlgnevuse tekkimist; rõhutab siiski, et juba praegu võib ette näha samal ajal, kui maksete vajadus peaks jõudma tavalise tipptasemeni, märkimisväärse surve tekkimist maksetele mitmeaastase finantsraamistiku teisel poolel; on seisukohal, et lisasurvet põhjustavad muu hulgas ettenägematute kulude varu kompenseerimine aastateks 2018–2020 ette nähtud maksete juba niigi piiratud ülemmääraga, oluline viivitus niisuguste uute programmide käivitamisel, mille eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, sh noorte tööhõive algatus, EFSI makseprofiil ning rände- ja pagulaskriisiga seotud kulukohustuste hiljutisest kasvust tingitud täiendavad maksed; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et esmajärjekorras tuleb püüda ära hoida ära uue maksekriisi tekkimine praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõppjärgus; on kindlalt veendunud, et igati peaks püüdma vältida eelmisel perioodil ilmnenud tasumata arvete võlgnevuse kuhjumisega sarnase võlgnevuse tekkimist; rõhutab siiski, et juba praegu võib ette näha samal ajal, kui maksete vajadus peaks jõudma tavalise tipptasemeni, märkimisväärse surve tekkimist maksetele mitmeaastase finantsraamistiku teisel poolel; on seisukohal, et lisasurvet põhjustavad muu hulgas ettenägematute kulude varu kompenseerimine aastateks 2018–2020 ette nähtud maksete juba niigi piiratud ülemmääraga, oluline viivitus niisuguste uute programmide käivitamisel, mille eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, sh noorte tööhõive algatus, EFSI makseprofiil ning rände- ja pagulaskriisiga seotud kulukohustuste hiljutisest kasvust tingitud täiendavad maksed;

| 51. | tuletab meelde, et maksete assigneeringud on varasemate kulukohustuste loogiline tagajärg; ootab seepärast, et kulukohustuste assigneeringute uue suurendamisega kaasneks maksete assigneeringute vastav suurendamine, sealhulgas maksete ülemmäärade ülespoole korrigeerimine; on lisaks seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine/muutmine on suurepärane võimalus hinnata maksete täitmist ja ajakohastatud prognoose maksete eeldatava arengu kohta praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse lõpuni; usub, et kolm institutsiooni peaksid töötama välja ja leppima kokku ühise siduva maksekava aastateks 2016–2020; nõuab kindlalt, et niisugune uus maksekava peaks tuginema usaldusväärsele finantsjuhtimisele, pakkuma selge strateegia kõikide rubriikide kõikide maksevajaduste katmiseks kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse lõppemiseni ning hoidma ära nn varjatud võlgnevuste kuhjumise teatavate mitmeaastaste programmide rakendamise kunstliku pidurdamise ja muude leevendusmeetmete, näiteks eelmaksete määrade alandamise tõttu; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et maksete assigneeringud on varasemate kulukohustuste loogiline tagajärg; ootab seepärast, et kulukohustuste assigneeringute uue suurendamisega kaasneks maksete assigneeringute vastav suurendamine, sealhulgas maksete ülemmäärade ülespoole korrigeerimine; on lisaks seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine/muutmine on suurepärane võimalus hinnata maksete täitmist ja ajakohastatud prognoose maksete eeldatava arengu kohta praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse lõpuni; usub, et kolm institutsiooni peaksid töötama välja ja leppima kokku ühise siduva maksekava aastateks 2016–2020; nõuab kindlalt, et niisugune uus maksekava peaks tuginema usaldusväärsele finantsjuhtimisele, pakkuma selge strateegia kõikide rubriikide kõikide maksevajaduste katmiseks kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse lõppemiseni ning hoidma ära nn varjatud võlgnevuste kuhjumise teatavate mitmeaastaste programmide rakendamise kunstliku pidurdamise ja muude leevendusmeetmete, näiteks eelmaksete määrade alandamise tõttu;

| 52. | on kindlalt otsustanud lahendada ühemõttelisel viisil mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite maksete eelarvestamise probleemi; tuletab meelde viimastel aastatel eelarveläbirääkimistel esiplaanil olnud lahendamata tõlgendamiskonflikti ühelt poolt komisjoni ja Euroopa Parlamendi ning teiselt poolt nõukogu vahel; kordab oma pikaajalist seisukohta, mille järgi tuleks ka maksete assigneeringuid, mis on tingitud erivahendite kasutuselevõtust kulukohustuste assigneeringutes, arvestada mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastaste maksete ülemmääradele lisaks; |
| --- | --- |

52.

on kindlalt otsustanud lahendada ühemõttelisel viisil mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite maksete eelarvestamise probleemi; tuletab meelde viimastel aastatel eelarveläbirääkimistel esiplaanil olnud lahendamata tõlgendamiskonflikti ühelt poolt komisjoni ja Euroopa Parlamendi ning teiselt poolt nõukogu vahel; kordab oma pikaajalist seisukohta, mille järgi tuleks ka maksete assigneeringuid, mis on tingitud erivahendite kasutuselevõtust kulukohustuste assigneeringutes, arvestada mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastaste maksete ülemmääradele lisaks;

ELi põhiõiguse tagamise tingimused

| 53. | nõuab kindlalt, et kõik riigid võtaksid täieliku vastutuse seoses pagulaskriisiga ja sihtotstarbelise ümberjaotamismehhanismi otsusega; palub komisjonil kehtestada rahalise bonus-malus mehhanismi, mida rakendatakse sõltuvalt sellest, kas liikmesriigid täidavad ELi meetmete raames neile pandud kohustusi või mitte; kinnitab, et liikmesriikidelt nende meetmete eiramise eest võetavad trahvisummad peaksid laekuma lisatuludena ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

53.

nõuab kindlalt, et kõik riigid võtaksid täieliku vastutuse seoses pagulaskriisiga ja sihtotstarbelise ümberjaotamismehhanismi otsusega; palub komisjonil kehtestada rahalise bonus-malus mehhanismi, mida rakendatakse sõltuvalt sellest, kas liikmesriigid täidavad ELi meetmete raames neile pandud kohustusi või mitte; kinnitab, et liikmesriikidelt nende meetmete eiramise eest võetavad trahvisummad peaksid laekuma lisatuludena ELi eelarvesse;

Erakorraline tulu

| 54. | on kindlalt veendunud, et ELi eelarve alatäitmisest või ELi konkurentsiõigust rikkuvatele ettevõtjatele määratavatest trahvidest tulenev ülejääk tuleks kanda ELi eelarvesse täiendava tuluna, ilma kogurahvatulul põhinevate osamaksude vastava kohandamiseta; on seisukohal, et selline meede aitaks oluliselt kaasa ELi eelarve makseprobleemi leevendamisele; palub komisjonil esitada selleks asjakohased seadusandlikud ettepanekud; |
| --- | --- |

54.

on kindlalt veendunud, et ELi eelarve alatäitmisest või ELi konkurentsiõigust rikkuvatele ettevõtjatele määratavatest trahvidest tulenev ülejääk tuleks kanda ELi eelarvesse täiendava tuluna, ilma kogurahvatulul põhinevate osamaksude vastava kohandamiseta; on seisukohal, et selline meede aitaks oluliselt kaasa ELi eelarve makseprobleemi leevendamisele; palub komisjonil esitada selleks asjakohased seadusandlikud ettepanekud;

| 55. | on veendunud, et kõikides rubriikides tuleks vabastatud assigneeringud, mis tulenevad niisuguste meetmete täielikust või osalisest mittetäitmisest, milleks need ette nähti, ELi eelarves uuesti kättesaadavaks teha ja eelarvepädevate institutsioonide poolt iga-aastase eelarvemenetluse raames taas kasutusele võtta; on kindlalt veendunud, et praegu ELi eelarvet mõjutavate piirangute ja liidu täiendavate rahastamisvajaduste tõttu peaksid samasugused põhimõtted kehtima ka vabastatud assigneeringute kohta, mis tulenevad 2007.–2013. aasta programmide rakendamisest, sh ühtekuuluvuspoliitika programmide lõpetamine; palub komisjonil esitada selleks asjakohased seadusandlikud ettepanekud; |
| --- | --- |

55.

on veendunud, et kõikides rubriikides tuleks vabastatud assigneeringud, mis tulenevad niisuguste meetmete täielikust või osalisest mittetäitmisest, milleks need ette nähti, ELi eelarves uuesti kättesaadavaks teha ja eelarvepädevate institutsioonide poolt iga-aastase eelarvemenetluse raames taas kasutusele võtta; on kindlalt veendunud, et praegu ELi eelarvet mõjutavate piirangute ja liidu täiendavate rahastamisvajaduste tõttu peaksid samasugused põhimõtted kehtima ka vabastatud assigneeringute kohta, mis tulenevad 2007.–2013. aasta programmide rakendamisest, sh ühtekuuluvuspoliitika programmide lõpetamine; palub komisjonil esitada selleks asjakohased seadusandlikud ettepanekud;

Paindlikkussätted ja erivahendid

| 56. | rõhutab, et pelgalt mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite kasutuselevõtu sagedus ja määr viimase kahe aasta jooksul tõendab igasuguse kahtluseta mitmeaastase finantsraamistiku määruses ette nähtud paindlikkussätete ja -mehhanismide väärtust; rõhutab Euroopa Parlamendi pikaajalist seisukohta, mille kohaselt peaks paindlikkus võimaldama mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete üldisi ülemmäärasid maksimaalselt ära kasutada; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et pelgalt mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite kasutuselevõtu sagedus ja määr viimase kahe aasta jooksul tõendab igasuguse kahtluseta mitmeaastase finantsraamistiku määruses ette nähtud paindlikkussätete ja -mehhanismide väärtust; rõhutab Euroopa Parlamendi pikaajalist seisukohta, mille kohaselt peaks paindlikkus võimaldama mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete üldisi ülemmäärasid maksimaalselt ära kasutada;

| 57. | usub seepärast, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmisega tuleks kaotada arvukad kitsendused ja piirangud, mille nõukogu kehtestas paindlikkussätetele mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise ajal; on eeskätt seisukohal, et tühistada tuleks igasugused piirangud kasutamata assigneeringute ja varude ülekandmisele, seisnegu need siis aastaste ülemmäärade (maksete koguvaru) või ajapiirangute (kulukohustuste koguvaru) kehtestamises; on veendunud, et mitme rubriigi praegusi eelarvepiiranguid arvestades ei tuleks kulukohustuste koguvaru alla kuuluvate vahendite kasutamise kohaldamisala eraldi määratleda; |
| --- | --- |

57.

usub seepärast, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmisega tuleks kaotada arvukad kitsendused ja piirangud, mille nõukogu kehtestas paindlikkussätetele mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise ajal; on eeskätt seisukohal, et tühistada tuleks igasugused piirangud kasutamata assigneeringute ja varude ülekandmisele, seisnegu need siis aastaste ülemmäärade (maksete koguvaru) või ajapiirangute (kulukohustuste koguvaru) kehtestamises; on veendunud, et mitme rubriigi praegusi eelarvepiiranguid arvestades ei tuleks kulukohustuste koguvaru alla kuuluvate vahendite kasutamise kohaldamisala eraldi määratleda;

| 58. | rõhutab eeskätt paindlikkusinstrumendi kogusumma kasutamist 2016. aastal; märgib, et see instrument võimaldab rahastada selgelt määratletud kulutusi, mida ei saa rahastada ühe või mitme rubriigi ülemmäära raames ning mis ei ole seotud mõne ELi konkreetse poliitikameetmega; on seepärast seisukohal, et instrument võimaldab ELi eelarvele tegelikku paindlikkust, eriti suurema kriisi korral; nõuab seepärast instrumendi rahastamispaketi olulist suurendamist kuni iga-aastase 2 miljardi euro suuruse eraldiseni ning juhib tähelepanu asjaolule, et see summa eelarvestatakse üksnes siis, kui eelarvepädevad institutsioonid otsustavad instrumendi kasutusele võtta; tuletab meelde, et paindlikkusinstrument ei ole seotud ühegi konkreetse poliitikavaldkonnaga ja selle võib kasutusele võtta igal vajalikuks peetaval eesmärgil; |
| --- | --- |

58.

rõhutab eeskätt paindlikkusinstrumendi kogusumma kasutamist 2016. aastal; märgib, et see instrument võimaldab rahastada selgelt määratletud kulutusi, mida ei saa rahastada ühe või mitme rubriigi ülemmäära raames ning mis ei ole seotud mõne ELi konkreetse poliitikameetmega; on seepärast seisukohal, et instrument võimaldab ELi eelarvele tegelikku paindlikkust, eriti suurema kriisi korral; nõuab seepärast instrumendi rahastamispaketi olulist suurendamist kuni iga-aastase 2 miljardi euro suuruse eraldiseni ning juhib tähelepanu asjaolule, et see summa eelarvestatakse üksnes siis, kui eelarvepädevad institutsioonid otsustavad instrumendi kasutusele võtta; tuletab meelde, et paindlikkusinstrument ei ole seotud ühegi konkreetse poliitikavaldkonnaga ja selle võib kasutusele võtta igal vajalikuks peetaval eesmärgil;

| 59. | juhib tähelepanu hädaabireservi rollile kiirel reageerimisel kolmandate riikide konkreetsetele abivajadustele ettenägematute sündmuste korral ning rõhutab selle erilist tähtsust praeguses olukorras; nõuab selle rahastamispaketi märkimisväärset suurendamist kuni iga-aastase 1 miljardi euro suuruse eraldiseni; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu hädaabireservi rollile kiirel reageerimisel kolmandate riikide konkreetsetele abivajadustele ettenägematute sündmuste korral ning rõhutab selle erilist tähtsust praeguses olukorras; nõuab selle rahastamispaketi märkimisväärset suurendamist kuni iga-aastase 1 miljardi euro suuruse eraldiseni;

| 60. | võtab teadmiseks eri eeskirjad, mis kehtivad mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite, konkreetsemalt paindlikkusinstrumendi, hädaabireservi, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kulutamata assigneeringute ülekandmise tähtaja suhtes; nõuab nende eeskirjade ühtlustamist, et niisuguste vahendite suhtes oleks võimalik kohaldada üldist N + 3 reeglit; |
| --- | --- |

60.

võtab teadmiseks eri eeskirjad, mis kehtivad mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite, konkreetsemalt paindlikkusinstrumendi, hädaabireservi, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kulutamata assigneeringute ülekandmise tähtaja suhtes; nõuab nende eeskirjade ühtlustamist, et niisuguste vahendite suhtes oleks võimalik kohaldada üldist N + 3 reeglit;

| 61. | peab eriti oluliseks ettenägematute kulude varu, mis on viimase abinõuna rakendatav vahend, mille abil reageerida ettenägematutele olukordadele; rõhutab, et komisjoni arvates on tegemist ainsa erivahendiga, mida saab kasutusele võtta üksnes maksete assigneeringute jaoks ja seega maksekriisi ärahoidmiseks ELi eelarves, nagu 2014. aastal; taunib tõsiasja, et vastupidiselt eelmisele perioodile on mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud assigneeringute kohustuslik kompenseerimine; on kindlal arvamusel, et see nõue tekitab jätkusuutmatu olukorra, vähendades tegelikkuses mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade iga-aastaseid summasid perioodi viimastel aastatel ning asetades seega ELi eelarve täiendava surve alla; rõhutab, et ettenägematute kulude varu on igal juhul viimase abinõuna kasutatav vahend, mille kasutuselevõtus lepivad kokku kaks eelarvepädevat institutsiooni ühiselt; nõuab seepärast kohustusliku kompenseerimise ettekirjutuse kohest tagasiulatuva jõuga kaotamist ning iga-aastase maksimaalse summa ülespoole korrigeerimist 0,05 %-ni ELi kogurahvatulust; |
| --- | --- |

61.

peab eriti oluliseks ettenägematute kulude varu, mis on viimase abinõuna rakendatav vahend, mille abil reageerida ettenägematutele olukordadele; rõhutab, et komisjoni arvates on tegemist ainsa erivahendiga, mida saab kasutusele võtta üksnes maksete assigneeringute jaoks ja seega maksekriisi ärahoidmiseks ELi eelarves, nagu 2014. aastal; taunib tõsiasja, et vastupidiselt eelmisele perioodile on mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud assigneeringute kohustuslik kompenseerimine; on kindlal arvamusel, et see nõue tekitab jätkusuutmatu olukorra, vähendades tegelikkuses mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade iga-aastaseid summasid perioodi viimastel aastatel ning asetades seega ELi eelarve täiendava surve alla; rõhutab, et ettenägematute kulude varu on igal juhul viimase abinõuna kasutatav vahend, mille kasutuselevõtus lepivad kokku kaks eelarvepädevat institutsiooni ühiselt; nõuab seepärast kohustusliku kompenseerimise ettekirjutuse kohest tagasiulatuva jõuga kaotamist ning iga-aastase maksimaalse summa ülespoole korrigeerimist 0,05 %-ni ELi kogurahvatulust;

Keskkonnamuutusi käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepete järelmeetmed

| 62. | märgib, et Pariisis saavutatud COP21 kokkulepe on kõikehõlmav, dünaamiline ja diferentseeritud kokkulepe, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste probleemiga; rõhutab, et vastavalt kõnealusele kokkuleppele tuleb ELi rahalisi vahendeid eraldada arenguriikide kliimameetmete toetamiseks; rõhutab, et COP21 tulenevate võimalike meetmete rahastamiseks tuleks kasutusele võtta täiendavad vahendid lisaks praegustele kliimameetmetele tehtavatele kulutustele, ning palub komisjonil esitada õigeaegselt muutmiseks rakendusstrateegia ja esmase hinnangu COP21 kokkuleppe võimaliku mõju kohta ELi eelarvele; rõhutab lisaks, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine pakub suurepärase võimaluse tagada niisuguse eesmärgi täitmise, mille kohaselt tuleks kliimameetmetele kulutada vähemalt 20 % eelarvest, ning näha ette kõnealuse künnise võimaliku tõstmise kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega, mis võeti ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul; palub, et komisjon tagaks kliimameetmete integreerimise mehhanismi täieliku toimivuse ja niisuguste kulutuste praeguse jälgimismeetodi parandamise; tuletab lisaks meelde, et EL on võtnud ka kohustuse rakendada ÜRO konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse strateegilist kava, ning rõhutab, et EL peaks eraldama oma sellealaste kohustuste täitmiseks piisavad vahendid; |
| --- | --- |

62.

märgib, et Pariisis saavutatud COP21 kokkulepe on kõikehõlmav, dünaamiline ja diferentseeritud kokkulepe, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste probleemiga; rõhutab, et vastavalt kõnealusele kokkuleppele tuleb ELi rahalisi vahendeid eraldada arenguriikide kliimameetmete toetamiseks; rõhutab, et COP21 tulenevate võimalike meetmete rahastamiseks tuleks kasutusele võtta täiendavad vahendid lisaks praegustele kliimameetmetele tehtavatele kulutustele, ning palub komisjonil esitada õigeaegselt muutmiseks rakendusstrateegia ja esmase hinnangu COP21 kokkuleppe võimaliku mõju kohta ELi eelarvele; rõhutab lisaks, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine pakub suurepärase võimaluse tagada niisuguse eesmärgi täitmise, mille kohaselt tuleks kliimameetmetele kulutada vähemalt 20 % eelarvest, ning näha ette kõnealuse künnise võimaliku tõstmise kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega, mis võeti ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul; palub, et komisjon tagaks kliimameetmete integreerimise mehhanismi täieliku toimivuse ja niisuguste kulutuste praeguse jälgimismeetodi parandamise; tuletab lisaks meelde, et EL on võtnud ka kohustuse rakendada ÜRO konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse strateegilist kava, ning rõhutab, et EL peaks eraldama oma sellealaste kohustuste täitmiseks piisavad vahendid;

Lihtsustamine

| 63. | usub, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine/muutmine on suurepärane võimalus hinnata esimest korda ELi asjaomaste poliitikameetmete ja programmide ning mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkussätete ja erivahendite toimimist, ning loodab, et komisjon esitab analüüsi, milles tehakse kindlaks praeguse rakendamissüsteemi puudused; juhib eelkõige tähelepanu praegusel programmitöö perioodil kasutusele võetud uute elementide (nt ühtekuuluvuspoliitika raames ette nähtud eeltingimuste) rakendusprotsessile avalduva mõju hindamisele; on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel/muutmisel tuleks teha kokkuvõte ka eraldatud rahaliste vahendite tulemuslikkusest oma eesmärkide täitmisel; kutsub komisjoni üles tegema konkreetseid ettepanekuid, et käsitleda võimalikke puudusi ning parandada ja ratsionaliseerida rakendamistingimusi praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse ülejäänud aastateks, et tagada nappide rahaliste vahendite võimalikult tõhus kasutamine ja vähendada toetusesaajate halduskoormust; |
| --- | --- |

63.

usub, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine/muutmine on suurepärane võimalus hinnata esimest korda ELi asjaomaste poliitikameetmete ja programmide ning mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkussätete ja erivahendite toimimist, ning loodab, et komisjon esitab analüüsi, milles tehakse kindlaks praeguse rakendamissüsteemi puudused; juhib eelkõige tähelepanu praegusel programmitöö perioodil kasutusele võetud uute elementide (nt ühtekuuluvuspoliitika raames ette nähtud eeltingimuste) rakendusprotsessile avalduva mõju hindamisele; on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel/muutmisel tuleks teha kokkuvõte ka eraldatud rahaliste vahendite tulemuslikkusest oma eesmärkide täitmisel; kutsub komisjoni üles tegema konkreetseid ettepanekuid, et käsitleda võimalikke puudusi ning parandada ja ratsionaliseerida rakendamistingimusi praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse ülejäänud aastateks, et tagada nappide rahaliste vahendite võimalikult tõhus kasutamine ja vähendada toetusesaajate halduskoormust;

Tulemuspõhine eelarvestamine / „Tulemustele keskenduv eelarve“

| 64. | rõhutab, et oluline on näidata ELi eelarvest saadavat lisaväärtust, ning toetab ELi kulutuste puhul tulemustele orienteerituse kultuurile keskendumist; toonitab, et võimaluse korral peaks peamiseks põhimõtteks saama tulemus- ja väljundipõhine hindamine, ning rõhutab niisuguse põhimõtte erilist kohaldatavust innovatsioonile keskenduvate programmide suhtes; võtab teadmiseks komisjoni töö algatuse „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ raames, mida tuleb jätkuvalt edasi arendada, ning ootab tulemuspõhise eelarvestamise institutsioonidevahelise ekspertide töörühma töö tulemusi; on seisukohal, et see lähenemisviis võib olla vahend oodatust vähem tulemuslike programmide tulemuslikkuse parandamiseks; rõhutab siiski, et tehniliste või programmitööalaste puudustega ei tohi kaasneda ELi eelarve vähendamine ega poliitilistest prioriteetidest loobumine ning et rahaliste vahendite parem kasutamine üksi ei lahenda pakiliste ja kasvavate vajadustega tegelemiseks vajalike rahaliste vahendite nappuse probleemi; tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Parlament tuleb eelarvepädeva institutsioonina kaasata komisjoni sellealase strateegia väljatöötamisse; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et oluline on näidata ELi eelarvest saadavat lisaväärtust, ning toetab ELi kulutuste puhul tulemustele orienteerituse kultuurile keskendumist; toonitab, et võimaluse korral peaks peamiseks põhimõtteks saama tulemus- ja väljundipõhine hindamine, ning rõhutab niisuguse põhimõtte erilist kohaldatavust innovatsioonile keskenduvate programmide suhtes; võtab teadmiseks komisjoni töö algatuse „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ raames, mida tuleb jätkuvalt edasi arendada, ning ootab tulemuspõhise eelarvestamise institutsioonidevahelise ekspertide töörühma töö tulemusi; on seisukohal, et see lähenemisviis võib olla vahend oodatust vähem tulemuslike programmide tulemuslikkuse parandamiseks; rõhutab siiski, et tehniliste või programmitööalaste puudustega ei tohi kaasneda ELi eelarve vähendamine ega poliitilistest prioriteetidest loobumine ning et rahaliste vahendite parem kasutamine üksi ei lahenda pakiliste ja kasvavate vajadustega tegelemiseks vajalike rahaliste vahendite nappuse probleemi; tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Parlament tuleb eelarvepädeva institutsioonina kaasata komisjoni sellealase strateegia väljatöötamisse;

Rahastamisvahendid

| 65. | tunnistab rahastamisvahendite suuremat rolli liidu eelarves kui täiendavat rahastamisvormi subsiidiumide ja toetuste kõrval; tunnistab nende vahendite potentsiaali liidu eelarve finantsmõju ja seega poliitilise mõju suurendamisel; toonitab siiski, et üleminek traditsiooniliselt rahastamiselt uuenduslikumatele vahenditele ei ole kõikides poliitikavaldkondades soovitatav, sest kõik poliitikavaldkonnad ei ole täielikult turupõhised; rõhutab, et rahastamisvahendid kujutavad endast alternatiivset ja täiendavat rahastamisviisi ning neid ei tohiks kasutada projektides, mis saavad kasu ainult toetuste kasutamisest, mis on eriti olulised vähem arenenud piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

65.

tunnistab rahastamisvahendite suuremat rolli liidu eelarves kui täiendavat rahastamisvormi subsiidiumide ja toetuste kõrval; tunnistab nende vahendite potentsiaali liidu eelarve finantsmõju ja seega poliitilise mõju suurendamisel; toonitab siiski, et üleminek traditsiooniliselt rahastamiselt uuenduslikumatele vahenditele ei ole kõikides poliitikavaldkondades soovitatav, sest kõik poliitikavaldkonnad ei ole täielikult turupõhised; rõhutab, et rahastamisvahendid kujutavad endast alternatiivset ja täiendavat rahastamisviisi ning neid ei tohiks kasutada projektides, mis saavad kasu ainult toetuste kasutamisest, mis on eriti olulised vähem arenenud piirkondade jaoks;

| 66. | kutsub komisjoni üles viima mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise käigus läbi põhjaliku analüüsi rahastamisvahendite kasutamise kohta praeguse programmitöö perioodi algusest alates; rõhutab, et rahastamisvahendi hindamisel ei saa hindamise ainsaks kriteeriumiks olla finantsvõimenduslik mõõde; tuletab sellega seoses meelde nn täiendavuskriteeriumi olulisust ning ELi poliitiliste eesmärkide täitmisse antava panuse hindamise olulisust; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles viima mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise käigus läbi põhjaliku analüüsi rahastamisvahendite kasutamise kohta praeguse programmitöö perioodi algusest alates; rõhutab, et rahastamisvahendi hindamisel ei saa hindamise ainsaks kriteeriumiks olla finantsvõimenduslik mõõde; tuletab sellega seoses meelde nn täiendavuskriteeriumi olulisust ning ELi poliitiliste eesmärkide täitmisse antava panuse hindamise olulisust;

| 67. | ergutab komisjoni tegema kindlaks kõik ELi poliitikavaldkonnad, kus toetusi oleks võimalik kombineerida rahastamisvahenditega, ning kaaluma nende kahe vahelise nõuetekohase tasakaalu loomist; on kindlal arvamusel, et võimalus kombineerida erinevaid ELi vahendeid ühtlustatud haldamise eeskirjade alusel aitaks optimeerida koostoimet olemasolevate rahastamisallikate vahel ELi tasandil; toonitab, et rahastamisvahendite suurem kasutamine ei tohiks tuua kaasa liidu eelarve vähendamist; tuletab meelde oma korduvaid nõudmisi suurema läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli järele liidu eelarvest toetatavate rahastamisvahendite rakendamise suhtes; |
| --- | --- |

67.

ergutab komisjoni tegema kindlaks kõik ELi poliitikavaldkonnad, kus toetusi oleks võimalik kombineerida rahastamisvahenditega, ning kaaluma nende kahe vahelise nõuetekohase tasakaalu loomist; on kindlal arvamusel, et võimalus kombineerida erinevaid ELi vahendeid ühtlustatud haldamise eeskirjade alusel aitaks optimeerida koostoimet olemasolevate rahastamisallikate vahel ELi tasandil; toonitab, et rahastamisvahendite suurem kasutamine ei tohiks tuua kaasa liidu eelarve vähendamist; tuletab meelde oma korduvaid nõudmisi suurema läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli järele liidu eelarvest toetatavate rahastamisvahendite rakendamise suhtes;

B.   Euroopa Parlamendi tähelepanekud 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku kohta

| 68. | tuletab meelde, et vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 25 esitab komisjon enne 1. jaanuari 2018 uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku; rõhutab seetõttu, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku põhielemente tuleks arutada juba eelseisva läbivaatamise/muutmise raames; |
| --- | --- |

68.

tuletab meelde, et vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 25 esitab komisjon enne 1. jaanuari 2018 uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku; rõhutab seetõttu, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku põhielemente tuleks arutada juba eelseisva läbivaatamise/muutmise raames;

| 69. | on seisukohal, et käsitletavad põhiprioriteedid peavad hõlmama mitmeaastase finantsraamistiku kestuse kohandamist, omavahendite süsteemi põhjalikku reformi, suurema tähelepanu pööramist eelarve ühtsusele ja eelarve suuremat paindlikkust; on lisaks veendunud, et otsustusprotsessi üksikasjad tuleb läbi vaadata, et tagada demokraatlik õiguspärasus ja järgida aluslepingu sätteid; |
| --- | --- |

69.

on seisukohal, et käsitletavad põhiprioriteedid peavad hõlmama mitmeaastase finantsraamistiku kestuse kohandamist, omavahendite süsteemi põhjalikku reformi, suurema tähelepanu pööramist eelarve ühtsusele ja eelarve suuremat paindlikkust; on lisaks veendunud, et otsustusprotsessi üksikasjad tuleb läbi vaadata, et tagada demokraatlik õiguspärasus ja järgida aluslepingu sätteid;

| 70. | tuletab meelde eelarve ühtsuse, õigsuse, aastasuse, tasakaalu, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid, mida tuleb järgida liidu eelarve kehtestamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde eelarve ühtsuse, õigsuse, aastasuse, tasakaalu, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid, mida tuleb järgida liidu eelarve kehtestamisel ja rakendamisel;

| 71. | toonitab, et peamine raskus liikmesriikide vahel mitmeaastase finantsraamistiku osas kokkuleppe saavutamisel on nende keskendumine netosaldodele; kordab oma seisukohta, et liidu eelarve ei ole lihtne nullsummamäng, vaid pigem oluline lähenemist innustav vahend ja ühist lisaväärtust loova ühise poliitika väljendus; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid muudaksid oma arusaama ja käsitlust liidu eelarvest, st määraksid eelarve suuruse kindlaks liidu õiguslikest kohustustest, liidu programmides ja poliitikameetmetes sätestatud poliitilistest eesmärkidest ning rahvusvahelistest kohustustest tulenevate rahaliste vajaduste põhjaliku hindamise kaudu, eesmärgiga tagada, et tulemuseks ei ole taas kord ummikseis, mis liitu selle kodanikest veelgi enam lahutab; palub komisjonil viia sellega seoses läbi uuringu selle kohta, milline kokkuhoid tekkis liikmesriikidel riigi tasandil seetõttu, et poliitikameetmeid rahastati ELi tasandil; |
| --- | --- |

71.

toonitab, et peamine raskus liikmesriikide vahel mitmeaastase finantsraamistiku osas kokkuleppe saavutamisel on nende keskendumine netosaldodele; kordab oma seisukohta, et liidu eelarve ei ole lihtne nullsummamäng, vaid pigem oluline lähenemist innustav vahend ja ühist lisaväärtust loova ühise poliitika väljendus; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid muudaksid oma arusaama ja käsitlust liidu eelarvest, st määraksid eelarve suuruse kindlaks liidu õiguslikest kohustustest, liidu programmides ja poliitikameetmetes sätestatud poliitilistest eesmärkidest ning rahvusvahelistest kohustustest tulenevate rahaliste vajaduste põhjaliku hindamise kaudu, eesmärgiga tagada, et tulemuseks ei ole taas kord ummikseis, mis liitu selle kodanikest veelgi enam lahutab; palub komisjonil viia sellega seoses läbi uuringu selle kohta, milline kokkuhoid tekkis liikmesriikidel riigi tasandil seetõttu, et poliitikameetmeid rahastati ELi tasandil;

| 72. | juhib tähelepanu poliitilisele vajadusele kehtestada otsuste tegemiseks selline kord, millega tagatakse vajalike rahaliste vahendite olemasolu kas ELi või riikide tasandil, et tagada Euroopa Ülemkogu poliitiliste otsuste täielik rakendamine; |
| --- | --- |

72.

juhib tähelepanu poliitilisele vajadusele kehtestada otsuste tegemiseks selline kord, millega tagatakse vajalike rahaliste vahendite olemasolu kas ELi või riikide tasandil, et tagada Euroopa Ülemkogu poliitiliste otsuste täielik rakendamine;

Kestus

| 73. | tuletab meelde, et vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse põhjendusele 3 on kolm institutsiooni seoses mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmisega leppinud kokku kaaluda ühiselt, milline oleks kõige sobivam kestus; kordab oma seisukohta, et mitmeaastase finantsraamistiku kestus tuleks viia kooskõlla nii Euroopa Parlamendi kui ka komisjoni poliitilise tsükliga, muutes seega Euroopa Parlamendi valimised foorumiks, mille raames arutada tulevasi kuluprioriteete; |
| --- | --- |

73.

tuletab meelde, et vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse põhjendusele 3 on kolm institutsiooni seoses mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmisega leppinud kokku kaaluda ühiselt, milline oleks kõige sobivam kestus; kordab oma seisukohta, et mitmeaastase finantsraamistiku kestus tuleks viia kooskõlla nii Euroopa Parlamendi kui ka komisjoni poliitilise tsükliga, muutes seega Euroopa Parlamendi valimised foorumiks, mille raames arutada tulevasi kuluprioriteete;

| 74. | toonitab siiski, et eriti ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu poliitika programmide puhul, mille eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, on pikemaajalisem prognoositavus hädavajalik, võttes arvesse seda, kui palju aega läheb valdkondlike õigusaktide ja rakenduskavade suhtes kokkuleppimiseks riigi ja piirkonna tasandil; |
| --- | --- |

74.

toonitab siiski, et eriti ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu poliitika programmide puhul, mille eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, on pikemaajalisem prognoositavus hädavajalik, võttes arvesse seda, kui palju aega läheb valdkondlike õigusaktide ja rakenduskavade suhtes kokkuleppimiseks riigi ja piirkonna tasandil;

| 75. | on veendunud, et kiiresti muutuvat poliitilist keskkonda arvesse võttes ja suurema paindlikkuse tagamiseks tuleks mitmeaastase finantsraamistiku teatavad elemendid leppida kokku viieks aastaks, samas kui teised – need, mis on seotud pikemaajalist programmitööd nõudvate programmidega ja/või poliitikavaldkondadega, mille raames nähakse ette keerulised menetlused rakendamissüsteemide kehtestamiseks, nt ühtekuuluvuspoliitika või maaelu areng – tuleks leppida kokku ajavahemikuks 5 + 5 aastat koos kohustusliku muutmisega perioodi keskel; |
| --- | --- |

75.

on veendunud, et kiiresti muutuvat poliitilist keskkonda arvesse võttes ja suurema paindlikkuse tagamiseks tuleks mitmeaastase finantsraamistiku teatavad elemendid leppida kokku viieks aastaks, samas kui teised – need, mis on seotud pikemaajalist programmitööd nõudvate programmidega ja/või poliitikavaldkondadega, mille raames nähakse ette keerulised menetlused rakendamissüsteemide kehtestamiseks, nt ühtekuuluvuspoliitika või maaelu areng – tuleks leppida kokku ajavahemikuks 5 + 5 aastat koos kohustusliku muutmisega perioodi keskel;

Omavahendite süsteemi reform

| 76. | toonitab vajadust omavahendite süsteemi täieliku reformi järele, milles juhindutakse lihtsuse, õigluse ja läbipaistvuse põhimõtetest; ootab seepärast kõrgetasemeliselt omavahendite töörühmalt 2016. aasta lõpuks ambitsioonikat lõpparuannet ning komisjonilt 2017. aasta lõpuks sama ambitsioonikat seadusandlikku paketti omavahendite kohta 2021. aasta järgseks ajaks; |
| --- | --- |

76.

toonitab vajadust omavahendite süsteemi täieliku reformi järele, milles juhindutakse lihtsuse, õigluse ja läbipaistvuse põhimõtetest; ootab seepärast kõrgetasemeliselt omavahendite töörühmalt 2016. aasta lõpuks ambitsioonikat lõpparuannet ning komisjonilt 2017. aasta lõpuks sama ambitsioonikat seadusandlikku paketti omavahendite kohta 2021. aasta järgseks ajaks;

| 77. | rõhutab vajadust vähendada kogurahvatulul põhinevate osamaksude osakaalu liidu eelarves, et teha lõpp liikmesriikide järgitavale õiglase vastutasu (juste retour) põhimõttele; toonitab, et see vähendaks riigikassade koormust ja muudaks asjaomased vahendid kättesaadavaks liikmesriikide riigieelarvete jaoks; tuletab meelde, et praegused käibemaksupõhised omavahendid on ülemäära keerukad ja kujutavad endast sisuliselt teist kogurahvatulul põhinevat osamaksu, ning nõuab seepärast kas kõnealuste omavahendite olulist reformimist või üldse kaotamist; peab siiski vajalikuks säilitada kogurahvatulul põhinevad osamaksud eelarve olulise osana, arvestades vajadust kõnealuste osamaksude tasakaalustava rolli järele; |
| --- | --- |

77.

rõhutab vajadust vähendada kogurahvatulul põhinevate osamaksude osakaalu liidu eelarves, et teha lõpp liikmesriikide järgitavale õiglase vastutasu (juste retour) põhimõttele; toonitab, et see vähendaks riigikassade koormust ja muudaks asjaomased vahendid kättesaadavaks liikmesriikide riigieelarvete jaoks; tuletab meelde, et praegused käibemaksupõhised omavahendid on ülemäära keerukad ja kujutavad endast sisuliselt teist kogurahvatulul põhinevat osamaksu, ning nõuab seepärast kas kõnealuste omavahendite olulist reformimist või üldse kaotamist; peab siiski vajalikuks säilitada kogurahvatulul põhinevad osamaksud eelarve olulise osana, arvestades vajadust kõnealuste osamaksude tasakaalustava rolli järele;

| 78. | nõuab, et nähtaks ette üks või mitu uut omavahendit, mis oleks ideaalsel juhul selgelt seotud lisaväärtust loovate Euroopa poliitikameetmetega; märgib, et kõrgetasemelises töörühmas on juba arutatud arvukaid uusi võimalikke omavahendeid, nagu reformitud käibemaks, finantstehingute maks, EKP emissioonitulu, reformitud ELi heitkogustega kauplemise süsteem ja süsinikdioksiidi maksustamine, transpordi maksustamine, äriühingute maksustamine, elektrienergia või digitaalmajanduse maksustamine; ootab huviga kõrgetasemelise töörühma soovitusi, et liikuda edasi ja valmistada ette Euroopa Parlamendi sellekohane seisukoht; nõuab sellega seoses igasuguste tagasimaksete järkjärgulist kaotamist; |
| --- | --- |

78.

nõuab, et nähtaks ette üks või mitu uut omavahendit, mis oleks ideaalsel juhul selgelt seotud lisaväärtust loovate Euroopa poliitikameetmetega; märgib, et kõrgetasemelises töörühmas on juba arutatud arvukaid uusi võimalikke omavahendeid, nagu reformitud käibemaks, finantstehingute maks, EKP emissioonitulu, reformitud ELi heitkogustega kauplemise süsteem ja süsinikdioksiidi maksustamine, transpordi maksustamine, äriühingute maksustamine, elektrienergia või digitaalmajanduse maksustamine; ootab huviga kõrgetasemelise töörühma soovitusi, et liikuda edasi ja valmistada ette Euroopa Parlamendi sellekohane seisukoht; nõuab sellega seoses igasuguste tagasimaksete järkjärgulist kaotamist;

Eelarve ühtsus

| 79. | toonitab eelarve ühtsuse põhimõtte olulisust ning tuletab meelde, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 310 lõikele 1 näidatakse eelarves ära kõik liidu tulu- ja kuluartiklid; on mures hiljutise ülemineku pärast ühenduse meetodilt valitsustevahelisele otsusetegemisele, mida on täheldatud alates 2014. aastast Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud Bêkou usaldusfondi loomisel, Süüria kriisile reageerimiseks piirkondliku usaldusfondi (Madadi fond) loomisel, ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomisel ning Türgi pagulasrahastu loomisel; rõhutab, et sellise rahastamisviisi korral tuleb vahendid kolme institutsiooni poolt läbi räägitud ja kokku lepitud olemasolevate mitmeaastaste rahastamisprogrammide vahel ümber jaotada; rõhutab, et see seab ohtu demokraatliku vastutuse, sest Euroopa Parlament jäeti nende fondide loomisest kõrvale; |
| --- | --- |

79.

toonitab eelarve ühtsuse põhimõtte olulisust ning tuletab meelde, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 310 lõikele 1 näidatakse eelarves ära kõik liidu tulu- ja kuluartiklid; on mures hiljutise ülemineku pärast ühenduse meetodilt valitsustevahelisele otsusetegemisele, mida on täheldatud alates 2014. aastast Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud Bêkou usaldusfondi loomisel, Süüria kriisile reageerimiseks piirkondliku usaldusfondi (Madadi fond) loomisel, ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomisel ning Türgi pagulasrahastu loomisel; rõhutab, et sellise rahastamisviisi korral tuleb vahendid kolme institutsiooni poolt läbi räägitud ja kokku lepitud olemasolevate mitmeaastaste rahastamisprogrammide vahel ümber jaotada; rõhutab, et see seab ohtu demokraatliku vastutuse, sest Euroopa Parlament jäeti nende fondide loomisest kõrvale;

| 80. | toonitab, et vastavalt aluslepingule kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu kui kaks eelarvepädevat institutsiooni liidu eelarve võrdsetel alustel; on lisaks seisukohal, et täielik parlamentaarne kontroll kõikide kulutuste üle on ELi kogu kulutuste tegemise protsessi oluline osa; palub komisjonil säilitada eelarve ühtsuse ning käsitleda seda uute poliitikaalgatuste esildamisel juhtpõhimõttena; |
| --- | --- |

80.

toonitab, et vastavalt aluslepingule kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu kui kaks eelarvepädevat institutsiooni liidu eelarve võrdsetel alustel; on lisaks seisukohal, et täielik parlamentaarne kontroll kõikide kulutuste üle on ELi kogu kulutuste tegemise protsessi oluline osa; palub komisjonil säilitada eelarve ühtsuse ning käsitleda seda uute poliitikaalgatuste esildamisel juhtpõhimõttena;

| 81. | kordab oma pikaajalist seisukohta, et Euroopa Arengufond (EAF) tuleks alates 2021. aastast integreerida liidu eelarvesse, tagades samal ajal Aafrika rahutagamisrahastu ja julgeolekuga seotud operatsioonide rahastamise; |
| --- | --- |

81.

kordab oma pikaajalist seisukohta, et Euroopa Arengufond (EAF) tuleks alates 2021. aastast integreerida liidu eelarvesse, tagades samal ajal Aafrika rahutagamisrahastu ja julgeolekuga seotud operatsioonide rahastamise;

| 82. | rõhutab, et mis tahes tulevane EAFi või selliste ajutiste rahastamisvahendite ELi eelarvesse integreerimine peab hõlmama nende vastavate rahastamispakettide mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradele juurde liitmist ning et ülemmäärasid tuleb vastavalt muuta, et mitte seada ohtu ELi muude poliitikameetmete ja programmide rahastamist; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et mis tahes tulevane EAFi või selliste ajutiste rahastamisvahendite ELi eelarvesse integreerimine peab hõlmama nende vastavate rahastamispakettide mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradele juurde liitmist ning et ülemmäärasid tuleb vastavalt muuta, et mitte seada ohtu ELi muude poliitikameetmete ja programmide rahastamist;

Suurem paindlikkus

| 83. | rõhutab, et liidu eelarve jäik struktuur jätab eelarvepädevad institutsioonid ilma võimalusest muutuvatele asjaoludele asjakohaselt reageerida; nõuab seepärast suurema paindlikkuse tagamist järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, eeskätt suurema paindlikkuse kaudu rubriikide vahel, pidades silmas paindlikkust kasutamata varude osas ning eri aastate vahel, et kasutada täiel määral ära mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et liidu eelarve jäik struktuur jätab eelarvepädevad institutsioonid ilma võimalusest muutuvatele asjaoludele asjakohaselt reageerida; nõuab seepärast suurema paindlikkuse tagamist järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, eeskätt suurema paindlikkuse kaudu rubriikide vahel, pidades silmas paindlikkust kasutamata varude osas ning eri aastate vahel, et kasutada täiel määral ära mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid;

| 84. | toonitab, et lisaks võimele reageerida muutuvatele asjaoludele paindlikult, ilma et see piiraks kokkulepitud programmitööd, on lisaks vaja, et liit suudaks kiiresti reageerida tekkivatele kriisidele, nagu praegune rändekriis; nõuab seepärast juba olemas olevatele mitmeaastase finantsraamistiku erivahenditele lisaks ELi alalise kriisireservi loomist liidu eelarves, et vältida ajutisi lahendusi, nagu usaldusfondide loomine; rõhutab, et selline mehhanism, mis on mõeldud reageerimiseks kriisidele ja ettenägematutele olukordadele, peaks iseenesest toimima uue mitmeaastase finantsraamistiku erivahendina ning seda tuleks arvestada mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade väliselt; |
| --- | --- |

84.

toonitab, et lisaks võimele reageerida muutuvatele asjaoludele paindlikult, ilma et see piiraks kokkulepitud programmitööd, on lisaks vaja, et liit suudaks kiiresti reageerida tekkivatele kriisidele, nagu praegune rändekriis; nõuab seepärast juba olemas olevatele mitmeaastase finantsraamistiku erivahenditele lisaks ELi alalise kriisireservi loomist liidu eelarves, et vältida ajutisi lahendusi, nagu usaldusfondide loomine; rõhutab, et selline mehhanism, mis on mõeldud reageerimiseks kriisidele ja ettenägematutele olukordadele, peaks iseenesest toimima uue mitmeaastase finantsraamistiku erivahendina ning seda tuleks arvestada mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade väliselt;

Otsustusprotsess

| 85. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi kriitilist seisukohta selle suhtes, kuidas kulges menetlus, mille tulemusena võeti vastu mitmeaastase finantsraamistiku määrus aastateks 2014–2020; tuletab meelde, et määruse vastuvõtmiseks on vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek; rõhutab seetõttu, et Euroopa Parlament tuleb algusest peale kaasata täielikult asjakohastesse läbirääkimistesse; on seisukohal, et ELi institutsioonid peaksid sõnastama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku menetluse üksikasjad mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise ajal saavutatavas kokkuleppes, milles tuleks arvesse võtta varasemate läbirääkimiste puudusi ning kaitsta täiel määral Euroopa Parlamendi rolli ja eelisõigusi, mis on sätestatud aluslepingutes; on seisukohal, et need üksikasjad tuleks lõpuks sätestada institutsioonidevahelises kokkuleppes, nagu see on iga-aastase eelarvemenetluse puhul; |
| --- | --- |

85.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi kriitilist seisukohta selle suhtes, kuidas kulges menetlus, mille tulemusena võeti vastu mitmeaastase finantsraamistiku määrus aastateks 2014–2020; tuletab meelde, et määruse vastuvõtmiseks on vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek; rõhutab seetõttu, et Euroopa Parlament tuleb algusest peale kaasata täielikult asjakohastesse läbirääkimistesse; on seisukohal, et ELi institutsioonid peaksid sõnastama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku menetluse üksikasjad mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise ajal saavutatavas kokkuleppes, milles tuleks arvesse võtta varasemate läbirääkimiste puudusi ning kaitsta täiel määral Euroopa Parlamendi rolli ja eelisõigusi, mis on sätestatud aluslepingutes; on seisukohal, et need üksikasjad tuleks lõpuks sätestada institutsioonidevahelises kokkuleppes, nagu see on iga-aastase eelarvemenetluse puhul;

| 86. | on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmiseks kehtestatud ühehäälsuse nõue takistab tõeliselt kõnealust protsessi; palub sellega seoses Euroopa Ülemkogul võtta kasutusele ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 2 sätestatud sillaklausli, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse saaks võtta vastu kvalifitseeritud häälteenamusega; tuletab ühtlasi meelde, et kasutusele saab võtta ka ELi lepingu artikli 48 lõikes 7 sätestatud üldise sillaklausli, et kohaldada seadusandlikku tavamenetlust; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmise puhul üleminek kvalifitseeritud häälteenamusega otsustamisele oleks kooskõlas otsustusprotsessiga, mida kasutatakse peaaegu kõigi ELi mitmeaastaste programmide vastuvõtmiseks, ning ELi eelarve vastuvõtmise iga-aastase menetlusega; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmiseks kehtestatud ühehäälsuse nõue takistab tõeliselt kõnealust protsessi; palub sellega seoses Euroopa Ülemkogul võtta kasutusele ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 2 sätestatud sillaklausli, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse saaks võtta vastu kvalifitseeritud häälteenamusega; tuletab ühtlasi meelde, et kasutusele saab võtta ka ELi lepingu artikli 48 lõikes 7 sätestatud üldise sillaklausli, et kohaldada seadusandlikku tavamenetlust; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmise puhul üleminek kvalifitseeritud häälteenamusega otsustamisele oleks kooskõlas otsustusprotsessiga, mida kasutatakse peaaegu kõigi ELi mitmeaastaste programmide vastuvõtmiseks, ning ELi eelarve vastuvõtmise iga-aastase menetlusega;

| 87. | tuletab meelde, et aluslepinguga ei anta Euroopa Ülemkogule õigust täita seadusandja ülesandeid; kordab sellega seoses, et mõistab igati hukka Euroopa Ülemkogu sekkumise seadusandlusesse viimaste mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud läbirääkimiste ajal; nõuab, et Euroopa Ülemkogu piirduks ainult oma ülesannetega, mis on määratletud aluslepingus, ning hoiduks selliste poliitikamuudatuste ette ära otsustamisest, mille kohta tuleb otsus teha seadusandliku tavamenetluse raames, austades seega kaasotsustamismenetluse raames kehtivaid Euroopa Parlamendi eelisõigusi; |
| --- | --- |

87.

tuletab meelde, et aluslepinguga ei anta Euroopa Ülemkogule õigust täita seadusandja ülesandeid; kordab sellega seoses, et mõistab igati hukka Euroopa Ülemkogu sekkumise seadusandlusesse viimaste mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud läbirääkimiste ajal; nõuab, et Euroopa Ülemkogu piirduks ainult oma ülesannetega, mis on määratletud aluslepingus, ning hoiduks selliste poliitikamuudatuste ette ära otsustamisest, mille kohta tuleb otsus teha seadusandliku tavamenetluse raames, austades seega kaasotsustamismenetluse raames kehtivaid Euroopa Parlamendi eelisõigusi;

| 88. | nõuab kindlalt, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise seadusandlik protsess tuleks lõpule viia 2018. aasta lõpuks pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu sisukaid läbirääkimisi; rõhutab, et aegsasti saavutatud mitmeaastase finantsraamistiku alane kokkulepe võimaldab kõikide valdkondlike eeskirjade kiiret vastuvõtmist ja uute programmide viivitamatut käivitamist 1. jaanuaril 2021. aastal; rõhutab, kui tähtis on riikide parlamentide ja Euroopa kodanike parem teavitamine järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga seotud probleemidest asjakohasel juhul institutsioonide- ja parlamentidevahelise konverentsi korraldamise abil; |
| --- | --- |

88.

nõuab kindlalt, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise seadusandlik protsess tuleks lõpule viia 2018. aasta lõpuks pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu sisukaid läbirääkimisi; rõhutab, et aegsasti saavutatud mitmeaastase finantsraamistiku alane kokkulepe võimaldab kõikide valdkondlike eeskirjade kiiret vastuvõtmist ja uute programmide viivitamatut käivitamist 1. jaanuaril 2021. aastal; rõhutab, kui tähtis on riikide parlamentide ja Euroopa kodanike parem teavitamine järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga seotud probleemidest asjakohasel juhul institutsioonide- ja parlamentidevahelise konverentsi korraldamise abil;

o

o o

| 89. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, muudele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

89.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, muudele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT L 103, 22.4.2015, lk 1.

(3)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0378.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0599.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0455.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0456.

(10)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 47.

(11)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 49.

(12)  ELT C 68 E, 7.3.2014, lk 1.

(13)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/79

---

P8_TA(2016)0310

Maksualased siduvad eelotsused ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmed (TAXE 2)

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (2016/2038(INI))

(2018/C 101/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 4 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 4 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 107, 108, 113, 115 ja 116, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 107, 108, 113, 115 ja 116,

| — | võttes arvesse oma 2. detsembri 2015. aasta otsust maksualaste eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. detsembri 2015. aasta otsust maksualaste eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (1),

| — | võttes arvesse uurivate ajakirjanike rahvusvahelise konsortsiumi (ICIJ) paljastusi, mis puudutavad maksualaseid siduvaid eelotsuseid ja muid kahjulikke tavasid Luksemburgis ning on saanud tuntuks kui nn LuxLeaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uurivate ajakirjanike rahvusvahelise konsortsiumi (ICIJ) paljastusi, mis puudutavad maksualaseid siduvaid eelotsuseid ja muid kahjulikke tavasid Luksemburgis ning on saanud tuntuks kui nn LuxLeaks,

| — | võttes arvesse uurivate ajakirjanike rahvusvahelise konsortsiumi (ICIJ) paljastusi, mis puudutavad offshore äriühingute kasutamist ning mis on saanud tuntuks kui nn Panama paberid, eriti 9. mail 2016 avaldatud dokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uurivate ajakirjanike rahvusvahelise konsortsiumi (ICIJ) paljastusi, mis puudutavad offshore äriühingute kasutamist ning mis on saanud tuntuks kui nn Panama paberid, eriti 9. mail 2016 avaldatud dokumente,

| — | võttes arvesse G7, G8 ja G20 rahvusvahelistele maksuküsimustele keskenduvate tippkohtumiste tulemusi, täpsemalt Ise-Shima tippkohtumist 26.–27. mail 2016 ning G20 rahandusministrite ja keskpankade juhtide 14.–15. aprillil 2016 Washingtonis toimunud kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7, G8 ja G20 rahvusvahelistele maksuküsimustele keskenduvate tippkohtumiste tulemusi, täpsemalt Ise-Shima tippkohtumist 26.–27. mail 2016 ning G20 rahandusministrite ja keskpankade juhtide 14.–15. aprillil 2016 Washingtonis toimunud kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. juuli 2015. aasta resolutsiooni Addis Abeba tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. juuli 2015. aasta resolutsiooni Addis Abeba tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 30. novembri 2015. aasta aruannet pealkirjaga „G20/OECD äriühingu üldjuhtimise põhimõtted“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 30. novembri 2015. aasta aruannet pealkirjaga „G20/OECD äriühingu üldjuhtimise põhimõtted“,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 8. märtsi 2016. aasta järeldusi hargmaiste ettevõtjate tegevusega seotud maksustamise alase teabevahetuse ja äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohta, 8. detsembri 2015. aasta järeldusi äriühingute maksustamise, maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kohta, 9. detsembri 2014. aasta järeldusi äriühingute maksustamise kohta ning 1. detsembri 1997. aasta järeldusi maksupoliitika kohta, samuti teadet 22. aprillil 2016. aastal toimunud mitteametliku ECOFINi arutelu kohta Panama paberite teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 8. märtsi 2016. aasta järeldusi hargmaiste ettevõtjate tegevusega seotud maksustamise alase teabevahetuse ja äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohta, 8. detsembri 2015. aasta järeldusi äriühingute maksustamise, maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kohta, 9. detsembri 2014. aasta järeldusi äriühingute maksustamise kohta ning 1. detsembri 1997. aasta järeldusi maksupoliitika kohta, samuti teadet 22. aprillil 2016. aastal toimunud mitteametliku ECOFINi arutelu kohta Panama paberite teemal,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2015. aasta direktiivi (2), millega muudetakse maksustamisalase halduskoostöö direktiivi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2015. aasta direktiivi (2), millega muudetakse maksustamisalase halduskoostöö direktiivi (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiivi 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiivi 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. märtsil 2016 vastu võetud ühiseid järelmeetmeid parlamendi resolutsioonide osas, mis käsitlevad soovitusi läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas ning maksualaseid siduvaid eelotsuseid ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. märtsil 2016 vastu võetud ühiseid järelmeetmeid parlamendi resolutsioonide osas, mis käsitlevad soovitusi läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas ning maksualaseid siduvaid eelotsuseid ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmeid,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (COM(2016)0198) (ettepanek aruandluseks riikide lõikes), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (COM(2016)0198) (ettepanek aruandluseks riikide lõikes),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut maksustamise vältimise vastase paketi kohta, mis koosneb sissejuhatavast teatisest (7), ettepanekust võtta vastu nõukogu direktiiv maksustamise vältimise kohta (8), ettepanekust võtta vastu nõukogu direktiiv maksustamisalase halduskoostöö direktiivi läbivaatamise kohta (9), soovitusest maksulepingute kohta (10) ning uuringust agressiivse maksuplaneerimise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut maksustamise vältimise vastase paketi kohta, mis koosneb sissejuhatavast teatisest (7), ettepanekust võtta vastu nõukogu direktiiv maksustamise vältimise kohta (8), ettepanekust võtta vastu nõukogu direktiiv maksustamisalase halduskoostöö direktiivi läbivaatamise kohta (9), soovitusest maksulepingute kohta (10) ning uuringust agressiivse maksuplaneerimise kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta (COM(2011)0121) ning Euroopa Parlamendi sellekohast 19. aprilli 2012. aasta seisukohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta (COM(2011)0121) ning Euroopa Parlamendi sellekohast 19. aprilli 2012. aasta seisukohta (12),

| — | võttes arvesse nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 1. detsembri 1997. aasta resolutsiooni äriühingute maksustamise tegevusjuhendi kohta (13) ja äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma korrapäraseid aruandeid nõukogule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 1. detsembri 1997. aasta resolutsiooni äriühingute maksustamise tegevusjuhendi kohta (13) ja äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma korrapäraseid aruandeid nõukogule,

| — | võttes arvesse 22. veebruaril 2016 ELi ja Monaco Vürstiriigi vahel parafeeritud lepingut maksude läbipaistvuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. veebruaril 2016 ELi ja Monaco Vürstiriigi vahel parafeeritud lepingut maksude läbipaistvuse kohta,

| — | võttes arvesse 12. veebruaril 2016 ELi ja Andorra Vürstiriigi vahel sõlmitud lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. veebruaril 2016 ELi ja Andorra Vürstiriigi vahel sõlmitud lepingut,

| — | võttes arvesse 8. detsembril 2015 ELi ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud lepingut hoiuste intresside maksustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. detsembril 2015 ELi ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud lepingut hoiuste intresside maksustamise kohta,

| — | võttes arvesse 28. oktoobril 2015 ELi ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmitud lepingut finantskontode andmete automaatse vahetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. oktoobril 2015 ELi ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmitud lepingut finantskontode andmete automaatse vahetamise kohta,

| — | võttes arvesse 27. mai 2015 ELi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingut maksustamise kohta, mille eesmärgiks on parandada maksukuulekust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. mai 2015 ELi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingut maksustamise kohta, mille eesmärgiks on parandada maksukuulekust,

| — | võttes arvesse 30. novembri 2015. aasta uuendatud lepingut Jersey ja Ühendkuningriigi vahel ning nn seisukoha muutmist Jersey ja Ühendkuningriigi vahelise topeltmaksustamise vältimise korra artikli 2 tõlgendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. novembri 2015. aasta uuendatud lepingut Jersey ja Ühendkuningriigi vahel ning nn seisukoha muutmist Jersey ja Ühendkuningriigi vahelise topeltmaksustamise vältimise korra artikli 2 tõlgendamise kohta,

| — | võttes arvesse Guernsey ja Ühendkuningriigi vahelise topeltmaksustamise vältimise korda, mida muudeti 20. jaanuaril 2009 allkirjastatud ning 27. novembril 2009 jõustunud 2009. aasta korraga, mis käsitleb teabevahetust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Guernsey ja Ühendkuningriigi vahelise topeltmaksustamise vältimise korda, mida muudeti 20. jaanuaril 2009 allkirjastatud ning 27. novembril 2009 jõustunud 2009. aasta korraga, mis käsitleb teabevahetust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuli 2015. aasta seadusandlikku seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega ja direktiivi 2013/34/EL seoses ühingujuhtimise aruande teatavate elementidega (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuli 2015. aasta seadusandlikku seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega ja direktiivi 2013/34/EL seoses ühingujuhtimise aruande teatavate elementidega (14),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (15),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kui arenguriikide valitsemist, sotsiaalkaitset ja arengut takistavate probleemide kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kui arenguriikide valitsemist, sotsiaalkaitset ja arengut takistavate probleemide kohta (17),

| — | võttes arvesse eri parlamentaarseid arutelusid, mis on toimunud riikide parlamentides ja eriti Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkojas, USA Senatis, Austraalia Senatis ning Prantsusmaa Rahvuskogus ja Senatis, ning järjestikuseid aruandeid maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eri parlamentaarseid arutelusid, mis on toimunud riikide parlamentides ja eriti Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkojas, USA Senatis, Austraalia Senatis ning Prantsusmaa Rahvuskogus ja Senatis, ning järjestikuseid aruandeid maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 30. aprilli 2014. aasta soovitust rikkumisest teatajate kaitse kohta (CM/Rec(2014)7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 30. aprilli 2014. aasta soovitust rikkumisest teatajate kaitse kohta (CM/Rec(2014)7),

| — | võttes arvesse LuxLeaksi dokumentide avaldamises süüdistatud Antoine Deltouri, Raphaël Halet ja Édouard Perrini kohtuprotsessi Luksemburgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse LuxLeaksi dokumentide avaldamises süüdistatud Antoine Deltouri, Raphaël Halet ja Édouard Perrini kohtuprotsessi Luksemburgis,

| — | võttes arvesse komisjoni otsuseid seoses riigiabiga Fiatile (18) ja Starbucksile (19) ning Belgia liigse kasumi otsuseid (20) ning otsuseid algatada uurimine McDonald’sile, Apple’ile ja Amazonile antud riigiabi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsuseid seoses riigiabiga Fiatile (18) ja Starbucksile (19) ning Belgia liigse kasumi otsuseid (20) ning otsuseid algatada uurimine McDonald’sile, Apple’ile ja Amazonile antud riigiabi kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) raportit (A8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) raportit (A8-0223/2016),

Üldpõhimõtted, faktid ja arvud

| A. | arvestades, et Panama paberite ja LuxLeaksi paljastused, mille tegi avalikuks uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium (ICIJ), on näidanud, et ELil ja liikmesriikidel on vaja kiiresti võidelda maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu ning suurendada koostööd ja läbipaistvust, et taastada mitte ainult liikmesriikide vahel, vaid üle kogu maailma õiglane maksustamine, muutes meie maksusüsteemid õiglasemaks ja tagades, et äriühingud maksavad oma makse seal, kus on loodud väärtus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Panama paberite ja LuxLeaksi paljastused, mille tegi avalikuks uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium (ICIJ), on näidanud, et ELil ja liikmesriikidel on vaja kiiresti võidelda maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu ning suurendada koostööd ja läbipaistvust, et taastada mitte ainult liikmesriikide vahel, vaid üle kogu maailma õiglane maksustamine, muutes meie maksusüsteemid õiglasemaks ja tagades, et äriühingud maksavad oma makse seal, kus on loodud väärtus;

| B. | arvestades, et komisjon on maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ulatust hinnanud kuni 1 triljonile eurole aastas (21), samas kui OECD hinnangul (22) jääb ülemaailmselt kokku saamata 4–10 % äriühingu tulumaksutulust, mis on 75–180 miljardit eurot aastas 2014. aasta tasemel; arvestades, et need hinnangud on tagasihoidlikud; arvestades, et sellise tegevuse negatiivsed mõjud liikmesriikide eelarvetele ja kodanikele on ilmsed ning võivad vähendada usaldust demokraatia vastu; arvestades, et maksupettus, maksudest kõrvalehoidumine ja agressiivne maksuplaneerimine kahandavad liikmesriikide maksubaasi ning viivad seetõttu maksutulu kaotuseni, nõrgestades majandust ja valitsuste suutlikkust pakkuda piisavalt avalikke teenuseid, investeeringuid ja sotsiaalseid tagatisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ulatust hinnanud kuni 1 triljonile eurole aastas (21), samas kui OECD hinnangul (22) jääb ülemaailmselt kokku saamata 4–10 % äriühingu tulumaksutulust, mis on 75–180 miljardit eurot aastas 2014. aasta tasemel; arvestades, et need hinnangud on tagasihoidlikud; arvestades, et sellise tegevuse negatiivsed mõjud liikmesriikide eelarvetele ja kodanikele on ilmsed ning võivad vähendada usaldust demokraatia vastu; arvestades, et maksupettus, maksudest kõrvalehoidumine ja agressiivne maksuplaneerimine kahandavad liikmesriikide maksubaasi ning viivad seetõttu maksutulu kaotuseni, nõrgestades majandust ja valitsuste suutlikkust pakkuda piisavalt avalikke teenuseid, investeeringuid ja sotsiaalseid tagatisi;

| C. | arvestades, et vastastikuse kontrolli finantsraamistikus ei ole vastuvõetav, et ressursse, mida tuleks luua ühes liikmesriigis tasumisele kuuluvate maksude abil, luuakse ebaõiglase ja agressiivse maksuplaneerimise kaudu tegelikult teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastastikuse kontrolli finantsraamistikus ei ole vastuvõetav, et ressursse, mida tuleks luua ühes liikmesriigis tasumisele kuuluvate maksude abil, luuakse ebaõiglase ja agressiivse maksuplaneerimise kaudu tegelikult teises liikmesriigis;

| D. | arvestades, et äriühingu tulumaksu vältimine mõjutab ebaproportsionaalselt arenguriike ja et selle tõttu väheneb maksutulu hinnanguliselt 100 miljardi USA dollari (23) võrra aastas, mis jätab nad ilma põhiteenuste rahastamiseks vajalikest olulistest ressurssidest ja kahjustab ELi arengukoostöö poliitikat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et äriühingu tulumaksu vältimine mõjutab ebaproportsionaalselt arenguriike ja et selle tõttu väheneb maksutulu hinnanguliselt 100 miljardi USA dollari (23) võrra aastas, mis jätab nad ilma põhiteenuste rahastamiseks vajalikest olulistest ressurssidest ja kahjustab ELi arengukoostöö poliitikat;

| E. | arvestades, et Panama paberite paljastamine tuletas meile meelde, et maksustamise vältimise probleem, mis ei puuduta ainult hargmaiseid ettevõtjaid, on tihedalt seotud kuritegevusega, ja et offshore äriühingute väärtust hinnatakse umbes 10 triljonile USA dollarile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Panama paberite paljastamine tuletas meile meelde, et maksustamise vältimise probleem, mis ei puuduta ainult hargmaiseid ettevõtjaid, on tihedalt seotud kuritegevusega, ja et offshore äriühingute väärtust hinnatakse umbes 10 triljonile USA dollarile;

| F. | arvestades, et G20 juhid võtsid 2009. aasta aprillis meetmeid, nõudes eelkõige, et offshore jurisdiktsioonid sõlmiksid vähemalt 12 maksualase teabevahetuse lepingut, mille eesmärk on teha lõpp pangasaladuste ajastule; arvestades, et majandusteadlased on seadnud nende meetmete mõjususe tõsise kahtluse alla, selgitades, et nende lepingute tulemusena on toimunud pangahoiuste ümberpaigutamine maksuparadiiside vahel, kuid nad ei ole vallandanud rahaliste vahendite olulist repatrieerimist (24); arvestades, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid offshore jurisdiktsioonide portfelliinvesteeringud vähemalt kuni 2014. aastani olnud languses, vaatamata hiljutistele rahvusvahelistele jõupingutustele suurendada finantsläbipaistvust; arvestades, et on liiga vara hinnata, kas automaatse maksualase teabevahetuse vastuvõtmine (ühtne aruandlusstandard) muudab seda suundumust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et G20 juhid võtsid 2009. aasta aprillis meetmeid, nõudes eelkõige, et offshore jurisdiktsioonid sõlmiksid vähemalt 12 maksualase teabevahetuse lepingut, mille eesmärk on teha lõpp pangasaladuste ajastule; arvestades, et majandusteadlased on seadnud nende meetmete mõjususe tõsise kahtluse alla, selgitades, et nende lepingute tulemusena on toimunud pangahoiuste ümberpaigutamine maksuparadiiside vahel, kuid nad ei ole vallandanud rahaliste vahendite olulist repatrieerimist (24); arvestades, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid offshore jurisdiktsioonide portfelliinvesteeringud vähemalt kuni 2014. aastani olnud languses, vaatamata hiljutistele rahvusvahelistele jõupingutustele suurendada finantsläbipaistvust; arvestades, et on liiga vara hinnata, kas automaatse maksualase teabevahetuse vastuvõtmine (ühtne aruandlusstandard) muudab seda suundumust;

| G. | arvestades, et Rahvusvaheliste Arvelduste Panga esitatud teabe kohaselt on piiriüleste hoiuste arv offshore keskustes ajavahemikus 2008–2015 keskmiselt kasvanud 2,81 % aastas, samas kui mujal maailmas on kasv olnud ainult 1,24 % (25); arvestades, et kõige olulisemad offshore finantskeskused välismaiste hoiuste jaoks on Kaimanisaared (663 miljardit USA dollarit), Luksemburg (360 miljardit USA dollarit), Šveits (137 miljardit USA dollarit), Hong Kong (125 miljardit USA dollarit), Singapur (95 miljardit USA dollarit), Bermuda (77 miljardit USA dollarit), Panama (67 miljardit USA dollarit), Jersey (58 miljardit USA dollarit) ja Bahama (55 miljardit USA dollarit); arvestades, et piiriülesed hoiused sellistes Euroopa maksuparadiisides nagu Andorra, Gibraltar, Liechtenstein ja Šveits on viimastel aastatel vähenenud või paigal seisnud, mis paneb oletama, et offshore tegevus nihkub teistesse jurisdiktsioonisesse, ja et offshore tööstuses toimuvad ümberkorraldused, kuna üha rohkem sõlmitakse kahepoolseid maksualase teabe lepinguid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Rahvusvaheliste Arvelduste Panga esitatud teabe kohaselt on piiriüleste hoiuste arv offshore keskustes ajavahemikus 2008–2015 keskmiselt kasvanud 2,81 % aastas, samas kui mujal maailmas on kasv olnud ainult 1,24 % (25); arvestades, et kõige olulisemad offshore finantskeskused välismaiste hoiuste jaoks on Kaimanisaared (663 miljardit USA dollarit), Luksemburg (360 miljardit USA dollarit), Šveits (137 miljardit USA dollarit), Hong Kong (125 miljardit USA dollarit), Singapur (95 miljardit USA dollarit), Bermuda (77 miljardit USA dollarit), Panama (67 miljardit USA dollarit), Jersey (58 miljardit USA dollarit) ja Bahama (55 miljardit USA dollarit); arvestades, et piiriülesed hoiused sellistes Euroopa maksuparadiisides nagu Andorra, Gibraltar, Liechtenstein ja Šveits on viimastel aastatel vähenenud või paigal seisnud, mis paneb oletama, et offshore tegevus nihkub teistesse jurisdiktsioonisesse, ja et offshore tööstuses toimuvad ümberkorraldused, kuna üha rohkem sõlmitakse kahepoolseid maksualase teabe lepinguid;

| H. | arvestades, et offshore finantskeskuste investeeringuvooge hinnati 2015. aastal 72 miljardile USA dollarile (26) ja need on viimastel aastatel kasvanud arenevates ja üleminekuriikides asuvatelt hargmaistelt ettevõtjatelt lähtuvate suurenevate voogude tõttu, mis sisaldavad mõnikord edasi-tagasi bartertehinguid; arvestades, et offshore investeeringutest moodustavad enamiku investeeringud eriotstarbelistesse üksustesse; arvestades, et 2015. aastal oli eriotstarbeliste üksusega seotud investeeringuvoogude esmane vastuvõtja Luksemburg, kuid eriotstarbeliste üksustega seotud investeeringuvood olid 2015. aastal eriti kõrged ka Madalmaade suunal; arvestades offshore finantsmehhanismide kaudu suunatud rahavoogude püsivust, rõhutab vajadust luua suurem sidusus maksu- ja investeerimispoliitika vahel Euroopa ja ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et offshore finantskeskuste investeeringuvooge hinnati 2015. aastal 72 miljardile USA dollarile (26) ja need on viimastel aastatel kasvanud arenevates ja üleminekuriikides asuvatelt hargmaistelt ettevõtjatelt lähtuvate suurenevate voogude tõttu, mis sisaldavad mõnikord edasi-tagasi bartertehinguid; arvestades, et offshore investeeringutest moodustavad enamiku investeeringud eriotstarbelistesse üksustesse; arvestades, et 2015. aastal oli eriotstarbeliste üksusega seotud investeeringuvoogude esmane vastuvõtja Luksemburg, kuid eriotstarbeliste üksustega seotud investeeringuvood olid 2015. aastal eriti kõrged ka Madalmaade suunal; arvestades offshore finantsmehhanismide kaudu suunatud rahavoogude püsivust, rõhutab vajadust luua suurem sidusus maksu- ja investeerimispoliitika vahel Euroopa ja ülemaailmsel tasandil;

| I. | arvestades, et OECD-le anti 2016. aasta aprillis taas volitused koostada koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide must nimekiri; arvestades, et maksuparadiiside kindlakstegemise kriteeriumid määrab kindlaks komisjon, kes on tunnistanud, et oluline on hinnata mitte ainult läbipaistvuse ja koostöökriteeriume, vaid vaadata läbi ka kahjulikud maksurežiimid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et OECD-le anti 2016. aasta aprillis taas volitused koostada koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide must nimekiri; arvestades, et maksuparadiiside kindlakstegemise kriteeriumid määrab kindlaks komisjon, kes on tunnistanud, et oluline on hinnata mitte ainult läbipaistvuse ja koostöökriteeriume, vaid vaadata läbi ka kahjulikud maksurežiimid;

| J. | arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on peamised töökohtade loojad Euroopas, olles loonud ligikaudu 85 % viimase viie aasta kõigist uutest töökohtadest ELis (27); arvestades, et uuringud (28) on näidanud, et piiriülene äriühing maksab keskmiselt 30 % vähem makse kui ainult ühes riigis tegutsev äriühing; arvestades, et see moonutab tõsiselt konkurentsi, viib töökohtade kaotuseni liidus, tekitab ebavõrdsust ja takistab jätkusuutlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on peamised töökohtade loojad Euroopas, olles loonud ligikaudu 85 % viimase viie aasta kõigist uutest töökohtadest ELis (27); arvestades, et uuringud (28) on näidanud, et piiriülene äriühing maksab keskmiselt 30 % vähem makse kui ainult ühes riigis tegutsev äriühing; arvestades, et see moonutab tõsiselt konkurentsi, viib töökohtade kaotuseni liidus, tekitab ebavõrdsust ja takistab jätkusuutlikku majanduskasvu;

| K. | arvestades, et komisjon määratleb agressiivse maksuplaneerimisena maksusüsteemi nüansside või kahe või enama maksusüsteemi vaheliste ebakõlade ärakasutamist maksukohustuste vähendamiseks; arvestades, et komisjon tunnistab, et agressiivne maksuplaneerimine võib toimuda mitmel kujul, mis viib olukorrani, kus maksuõigust ei kohaldata enam nii, nagu see on seadusandjate poolt ette nähtud; arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise peamiste vormide hulka kuuluvad võlgade ülekandmine, immateriaalsete varade ja intellektuaalse omandi asukoht, strateegiline siirdehindade määramine, hübriidsed lahknevused ja offshore laenustruktuurid; arvestades, et erikomisjoni kuulamisel osalenud ettevõtted kordasid enamasti, et nad maksavad palju makse ja nende käitumine on seaduslik; arvestades, et ainult väike osa ettevõtetest on seni avalikult tunnistanud, et äriühingu tulumaksu vältimine on prioriteet, millega tuleb tegeleda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon määratleb agressiivse maksuplaneerimisena maksusüsteemi nüansside või kahe või enama maksusüsteemi vaheliste ebakõlade ärakasutamist maksukohustuste vähendamiseks; arvestades, et komisjon tunnistab, et agressiivne maksuplaneerimine võib toimuda mitmel kujul, mis viib olukorrani, kus maksuõigust ei kohaldata enam nii, nagu see on seadusandjate poolt ette nähtud; arvestades, et agressiivse maksuplaneerimise peamiste vormide hulka kuuluvad võlgade ülekandmine, immateriaalsete varade ja intellektuaalse omandi asukoht, strateegiline siirdehindade määramine, hübriidsed lahknevused ja offshore laenustruktuurid; arvestades, et erikomisjoni kuulamisel osalenud ettevõtted kordasid enamasti, et nad maksavad palju makse ja nende käitumine on seaduslik; arvestades, et ainult väike osa ettevõtetest on seni avalikult tunnistanud, et äriühingu tulumaksu vältimine on prioriteet, millega tuleb tegeleda;

| L. | arvestades, et ligikaudu üks kolmandik piiriülestest ettevõtjate investeeringutest suunatakse läbi offshore finantsstruktuuride; arvestades komisjoni märkust, et 72 % kasumi ümberpaigutamise juhtude puhul Euroopa Liidus kasutatakse ära siirdehindade määramist ja intellektuaalomandi maksukohustuse asukohta ning et ülejäänud kasumi ümberpaigutamise süsteemid hõlmavad võlgade ülekandmist (29); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ligikaudu üks kolmandik piiriülestest ettevõtjate investeeringutest suunatakse läbi offshore finantsstruktuuride; arvestades komisjoni märkust, et 72 % kasumi ümberpaigutamise juhtude puhul Euroopa Liidus kasutatakse ära siirdehindade määramist ja intellektuaalomandi maksukohustuse asukohta ning et ülejäänud kasumi ümberpaigutamise süsteemid hõlmavad võlgade ülekandmist (29);

| M. | arvestades, et kahepoolsetes maksulepingutes jaotatakse maksustamisõigused lähte- ja asukohariikide vahel ära; arvestades, et lähteriikidele määratakse tihti õigus maksustada ettevõtte tegevusest saadavat tulu tingimusel, et ettevõtte püsiv tegevuskoht on lähteriigis, ning asukohariigid saavad õiguse maksustada passiivset tulu, näiteks dividende, autoritasusid ja intresse; arvestades, et sellist maksustamisõiguste jagamist on agressiivse maksuplaneerimise skeemide mõistmiseks oluline teada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kahepoolsetes maksulepingutes jaotatakse maksustamisõigused lähte- ja asukohariikide vahel ära; arvestades, et lähteriikidele määratakse tihti õigus maksustada ettevõtte tegevusest saadavat tulu tingimusel, et ettevõtte püsiv tegevuskoht on lähteriigis, ning asukohariigid saavad õiguse maksustada passiivset tulu, näiteks dividende, autoritasusid ja intresse; arvestades, et sellist maksustamisõiguste jagamist on agressiivse maksuplaneerimise skeemide mõistmiseks oluline teada;

| N. | arvestades, et raamatupidamise praktikas näidatakse ettevõtte finantsolukorda, võrreldes tulusid ja kulusid ning kasumit ja kahjumit kalendriperioodil, mil need tekivad, mitte aga perioodil, mil rahavood tegelikult toimuvad; arvestades, et kui maksustatav tulu liigub ühest jurisdiktsioonist teise ja mõlemad käsitlevad seda erineval viisil, tekib võimalus neid ebakõlasid ära kasutada; arvestades, et litsentsitasusid võib ilma nõuetekohase maksualase kooskõlastamiseta põhjendada äriliste eesmärkidega, ning arvestades, et neid maksustatakse mõnes riigis teistest soodsamalt, mis viib maksubaasi kahanemiseni teistes riikides; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et raamatupidamise praktikas näidatakse ettevõtte finantsolukorda, võrreldes tulusid ja kulusid ning kasumit ja kahjumit kalendriperioodil, mil need tekivad, mitte aga perioodil, mil rahavood tegelikult toimuvad; arvestades, et kui maksustatav tulu liigub ühest jurisdiktsioonist teise ja mõlemad käsitlevad seda erineval viisil, tekib võimalus neid ebakõlasid ära kasutada; arvestades, et litsentsitasusid võib ilma nõuetekohase maksualase kooskõlastamiseta põhjendada äriliste eesmärkidega, ning arvestades, et neid maksustatakse mõnes riigis teistest soodsamalt, mis viib maksubaasi kahanemiseni teistes riikides;

| O. | arvestades, et 60 % kogu maailma kaubandusest on kontsernisisene ning seetõttu kasutatakse seal siirdehindade metoodikat; arvestades, et 70 % kõigist kasumi ülekandmise juhtudest toimub siirdehindade abil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 60 % kogu maailma kaubandusest on kontsernisisene ning seetõttu kasutatakse seal siirdehindade metoodikat; arvestades, et 70 % kõigist kasumi ülekandmise juhtudest toimub siirdehindade abil;

| P. | arvestades, et maksupoliitikate lähendamisega peaks kaasnema ka rangem kontroll ja kahjulike maksutavade täpsem uurimine; arvestades, et komisjon on alustanud uusi ametlikke uurimisi seoses hargmaiste ettevõtjate maksustamislahendustega; arvestades, et maksupoliitika meetmete hindamine riigiabi seisukohast on lähenemisviis, mis on viimasel ajal üha tähtsamal kohal; arvestades vajadust edasise arutelu ja meetmete järele, et paremini mõista ja käsitleda maksustamise ja konkurentsi koosmõju; arvestades, et komisjonil on võimalus uurida mittevalikuliselt ja erapooletult läbi kõik juhtumid, kus kahtlustatakse maksusoodustustega seotud ebaseaduslikku riigiabi; arvestades, et mitu komisjoni uurimismenetlust seoses riigiabiga olid raporti A8-0223/2016 vastuvõtmise ajal veel pooleli; arvestades, et ainult mõned liikmesriigid on alustanud sissenõudmismenetlusi mitme hargmaise ettevõtja vastu; arvestades, et teatavad liikmesriigid on oma riikliku maksupoliitika kohta läbi viinud ülekanduva mõju analüüsi, et hinnata selle mõju arenguriikidele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et maksupoliitikate lähendamisega peaks kaasnema ka rangem kontroll ja kahjulike maksutavade täpsem uurimine; arvestades, et komisjon on alustanud uusi ametlikke uurimisi seoses hargmaiste ettevõtjate maksustamislahendustega; arvestades, et maksupoliitika meetmete hindamine riigiabi seisukohast on lähenemisviis, mis on viimasel ajal üha tähtsamal kohal; arvestades vajadust edasise arutelu ja meetmete järele, et paremini mõista ja käsitleda maksustamise ja konkurentsi koosmõju; arvestades, et komisjonil on võimalus uurida mittevalikuliselt ja erapooletult läbi kõik juhtumid, kus kahtlustatakse maksusoodustustega seotud ebaseaduslikku riigiabi; arvestades, et mitu komisjoni uurimismenetlust seoses riigiabiga olid raporti A8-0223/2016 vastuvõtmise ajal veel pooleli; arvestades, et ainult mõned liikmesriigid on alustanud sissenõudmismenetlusi mitme hargmaise ettevõtja vastu; arvestades, et teatavad liikmesriigid on oma riikliku maksupoliitika kohta läbi viinud ülekanduva mõju analüüsi, et hinnata selle mõju arenguriikidele;

| Q. | arvestades, et parim vahend, millega võidelda agressiivse maksuplaneerimise vastu, on hästi kavandatud õigusaktide rakendamine nõuetekohasel ja kooskõlastatud viisil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et parim vahend, millega võidelda agressiivse maksuplaneerimise vastu, on hästi kavandatud õigusaktide rakendamine nõuetekohasel ja kooskõlastatud viisil;

Eriliste maksujurisdiktsioonide roll

| R. | arvestades, et parlament on kohtunud Andorra, Liechtensteini, Monaco, Guernsey ja Jersey valitsuste esindajatega; arvestades, et Kaimanisaared on osalenud vaid koordinaatorite koosolekul, kuid mitte erikomisjoni ametlikul kuulamisel; arvestades, et Mani saar keeldus erikomisjoniga kohtumast, kuid saatis seevastu kirjaliku seisukoha; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et parlament on kohtunud Andorra, Liechtensteini, Monaco, Guernsey ja Jersey valitsuste esindajatega; arvestades, et Kaimanisaared on osalenud vaid koordinaatorite koosolekul, kuid mitte erikomisjoni ametlikul kuulamisel; arvestades, et Mani saar keeldus erikomisjoniga kohtumast, kuid saatis seevastu kirjaliku seisukoha;

| S. | arvestades, et mõned konkreetsed maksujurisdiktsioonid aitavad aktiivselt kaasa agressiivse maksupoliitika kujundamisele hargmaiste ettevõtjate nimel, kes seeläbi maksustamist väldivad; arvestades, et äriühingu tulumaksu määr mõnes jurisdiktsioonis on nullilähedane või olematu; arvestades, et erinevate maksusüsteemide keerukus põhjustab läbipaistvuse puudumist, mis on ülemaailmselt kahjulik; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mõned konkreetsed maksujurisdiktsioonid aitavad aktiivselt kaasa agressiivse maksupoliitika kujundamisele hargmaiste ettevõtjate nimel, kes seeläbi maksustamist väldivad; arvestades, et äriühingu tulumaksu määr mõnes jurisdiktsioonis on nullilähedane või olematu; arvestades, et erinevate maksusüsteemide keerukus põhjustab läbipaistvuse puudumist, mis on ülemaailmselt kahjulik;

| T. | arvestades, et kõik need jurisdiktsioonid on kohustunud olema valmis automaatseks teabevahetuseks aastaks 2017, välja arvatud Andorra ja Monaco, kes teevad seda 2018. aastal; arvestades, et on oluline jälgida, kas mõjusaid seadusandlikke muudatusi on juba tehtud, et tagada tulemuslik automaatne teabevahetus alates aastast 2017; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kõik need jurisdiktsioonid on kohustunud olema valmis automaatseks teabevahetuseks aastaks 2017, välja arvatud Andorra ja Monaco, kes teevad seda 2018. aastal; arvestades, et on oluline jälgida, kas mõjusaid seadusandlikke muudatusi on juba tehtud, et tagada tulemuslik automaatne teabevahetus alates aastast 2017;

| U. | arvestades, et seaduselüngad, teabe ebatõhus vahetamine ja üldisemalt mittevastavus kontrollinõuetele, teabe puudumine lõplike tulusaajate kohta ning panga- ja äriühingusaladused, olgugi et pangasaladust käsitlevaid õigusakte on järk-järgult kehtetuks tunnistatud, takistavad maksudest kõrvalehoidumisele ja maksustamise vältimisele lõpu tegemist; arvestades, et mõned maksuagendid finantssektoris kasutavad nende tavade läbipaistmatust agressiivsete maksutavade eesmärgil; arvestades, et algatusi luua riikidevaheline automaatne teabevahetus, mis läheks kaugemale olemasolevatest kahepoolsetest maksulepingutest, on tehtud alles hiljuti; arvestades, et täitmise tulemusliku tagamise puudumisel soodustavad süsteemi nõrkused maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et seaduselüngad, teabe ebatõhus vahetamine ja üldisemalt mittevastavus kontrollinõuetele, teabe puudumine lõplike tulusaajate kohta ning panga- ja äriühingusaladused, olgugi et pangasaladust käsitlevaid õigusakte on järk-järgult kehtetuks tunnistatud, takistavad maksudest kõrvalehoidumisele ja maksustamise vältimisele lõpu tegemist; arvestades, et mõned maksuagendid finantssektoris kasutavad nende tavade läbipaistmatust agressiivsete maksutavade eesmärgil; arvestades, et algatusi luua riikidevaheline automaatne teabevahetus, mis läheks kaugemale olemasolevatest kahepoolsetest maksulepingutest, on tehtud alles hiljuti; arvestades, et täitmise tulemusliku tagamise puudumisel soodustavad süsteemi nõrkused maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist;

| V. | arvestades, et teatud maksujurisdiktsioonid nii ELis kui ka väljaspool seda ei soovi oma maksusüsteeme ümber kujundada, hoolimata käimasolevatest ülemaailmsetest algatustest ja asjaolust, et neist mõned on seotud OECD tööga; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et teatud maksujurisdiktsioonid nii ELis kui ka väljaspool seda ei soovi oma maksusüsteeme ümber kujundada, hoolimata käimasolevatest ülemaailmsetest algatustest ja asjaolust, et neist mõned on seotud OECD tööga;

| W. | arvestades, et kuulamised, kus osalesid Andorra, Guernsey, Jersey, Liechtenstein ja Monaco (vt 1. lisa), näitasid, et offshore äriühingu registreerimistingimused ja sellekohane teave on jurisdiktsioonide lõikes erinevad; arvestades, et teatud jurisdiktsioonide ametlikel maksuhalduritel ei ole täielikku teavet usaldusfondide, sihtasutuste ja äriühingute lõplike tulusaajate kohta ning nad ei kogu ega avalikusta seda; arvestades, et Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino ja Šveits on allkirjastanud lepingud teabevahetuseks ELiga; arvestades, et Kanalisaared on allkirjastanud lepingud Ühendkuningriigiga ning kinnitanud oma valmisolekut sõlmida sarnaseid kokkuleppeid teiste liikmesriikidega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kuulamised, kus osalesid Andorra, Guernsey, Jersey, Liechtenstein ja Monaco (vt 1. lisa), näitasid, et offshore äriühingu registreerimistingimused ja sellekohane teave on jurisdiktsioonide lõikes erinevad; arvestades, et teatud jurisdiktsioonide ametlikel maksuhalduritel ei ole täielikku teavet usaldusfondide, sihtasutuste ja äriühingute lõplike tulusaajate kohta ning nad ei kogu ega avalikusta seda; arvestades, et Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino ja Šveits on allkirjastanud lepingud teabevahetuseks ELiga; arvestades, et Kanalisaared on allkirjastanud lepingud Ühendkuningriigiga ning kinnitanud oma valmisolekut sõlmida sarnaseid kokkuleppeid teiste liikmesriikidega;

| X. | arvestades, et osade jurisdiktsioonide kehtivad õigusaktid ei taga häid valitsemistavasid ega kindlusta rahvusvaheliste standardite järgimist seoses lõplike tulusaajate, läbipaistvuse ja koostööga; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et osade jurisdiktsioonide kehtivad õigusaktid ei taga häid valitsemistavasid ega kindlusta rahvusvaheliste standardite järgimist seoses lõplike tulusaajate, läbipaistvuse ja koostööga;

| Y. | arvestades, et mõned neist jurisdiktsioonidest on liikmesriikide assotsieerunud või sõltlasterritooriumid, ning seega, isegi kui nad on omavalitsuslikud, kehtivad seal osaliselt vastava riigi ja Euroopa seadused; arvestades, et liikmesriigid peaksid seetõttu kaaluma selliste õigusaktide kehtestamist, mis tagaksid nende assotsieerunud või sõltlasterritooriumide vastavuse kõrgeimatele standarditele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mõned neist jurisdiktsioonidest on liikmesriikide assotsieerunud või sõltlasterritooriumid, ning seega, isegi kui nad on omavalitsuslikud, kehtivad seal osaliselt vastava riigi ja Euroopa seadused; arvestades, et liikmesriigid peaksid seetõttu kaaluma selliste õigusaktide kehtestamist, mis tagaksid nende assotsieerunud või sõltlasterritooriumide vastavuse kõrgeimatele standarditele;

| Z. | arvestades, et osadel liikmesriikidel on koostööd mittetegevatest jurisdiktsioonidest isiklikud nimekirjad ja/või „maksuparadiisi“ või „privilegeeritud maksujurisdiktsiooni“ sisulised määratlused; arvestades, et nende nimekirjade vahel on suured erinevused selles osas, kui koostööd mittetegevateks jurisdiktsioonideks või maksuparadiisideks nad on määratletud või hinnatud; arvestades, et OECD nimekiri koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta ei täida oma eesmärki; arvestades, et komisjon avaldas 17. juuni 2015. aasta maksupaketis koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide nimekirja, mis loodi olemasolevate riiklike nimekirjade ühise nimetaja põhimõtte alusel; arvestades, et endiselt on puudu liidu määratlus ja nimekiri koostööst keelduvate jurisdiktsioonide kohta, kuigi seda oleks kiiresti vaja; arvestades, et mitte ükski neist nimekirjadest ei sisalda selgeid, mõõdetavaid ja ammendavaid kriteeriume selle kohta, kui salatsevad on konkreetsed jurisdiktsioonid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et osadel liikmesriikidel on koostööd mittetegevatest jurisdiktsioonidest isiklikud nimekirjad ja/või „maksuparadiisi“ või „privilegeeritud maksujurisdiktsiooni“ sisulised määratlused; arvestades, et nende nimekirjade vahel on suured erinevused selles osas, kui koostööd mittetegevateks jurisdiktsioonideks või maksuparadiisideks nad on määratletud või hinnatud; arvestades, et OECD nimekiri koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta ei täida oma eesmärki; arvestades, et komisjon avaldas 17. juuni 2015. aasta maksupaketis koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide nimekirja, mis loodi olemasolevate riiklike nimekirjade ühise nimetaja põhimõtte alusel; arvestades, et endiselt on puudu liidu määratlus ja nimekiri koostööst keelduvate jurisdiktsioonide kohta, kuigi seda oleks kiiresti vaja; arvestades, et mitte ükski neist nimekirjadest ei sisalda selgeid, mõõdetavaid ja ammendavaid kriteeriume selle kohta, kui salatsevad on konkreetsed jurisdiktsioonid;

Finantsasutuste roll hargmaiste ettevõtjate agressiivses maksuplaneerimises

| AA. | arvestades, et osa finantsasutusi ja raamatupidamisettevõtteid või õigusbüroosid on olnud vahendajaks keeruliste õiguslike struktuuride loomisel, mis on viinud agressiivsete maksuplaneerimise skeemideni, mida kasutavad hargmaised ettevõtjad, nagu seda tõestasid LuxLeaks ja Panama paberid; arvestades, et õiguslikud lüngad, ebakõlad ning riikidevahelise kooskõlastamise, koostöö ja läbipaistvuse puudumine loob keskkonna, mis hõlbustab maksudest kõrvalehoidmist; arvestades, et finantsasutused on maksupettuste vastases võitluses tänu nende käsutuses olevale teabele finantskontode ja tulusaavate omanike kohta ikkagi põhilised ja hädavajalikud abimehhanismid ning arvestades, et seetõttu on ülioluline, et nad teeksid sellise teabe vahetamisel täiel määral ja tõhusalt koostööd; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et osa finantsasutusi ja raamatupidamisettevõtteid või õigusbüroosid on olnud vahendajaks keeruliste õiguslike struktuuride loomisel, mis on viinud agressiivsete maksuplaneerimise skeemideni, mida kasutavad hargmaised ettevõtjad, nagu seda tõestasid LuxLeaks ja Panama paberid; arvestades, et õiguslikud lüngad, ebakõlad ning riikidevahelise kooskõlastamise, koostöö ja läbipaistvuse puudumine loob keskkonna, mis hõlbustab maksudest kõrvalehoidmist; arvestades, et finantsasutused on maksupettuste vastases võitluses tänu nende käsutuses olevale teabele finantskontode ja tulusaavate omanike kohta ikkagi põhilised ja hädavajalikud abimehhanismid ning arvestades, et seetõttu on ülioluline, et nad teeksid sellise teabe vahetamisel täiel määral ja tõhusalt koostööd;

| AB. | arvestades, et mitmed pankasid hõlmavad maksuskandaalid avalikustati kõnealuse uurimisega samal ajavahemikul; arvestades, et finantsasutused võivad kasutada mitmeid agressiivseid maksuplaneerimisskeeme, et toetada oma kliente maksudest kõrvalehoidumises või maksustamise vältimises; arvestades, et pangad võivad turul tegutseda oma klientide nimel ning väita, et on maksuhaldurite jaoks nende tehingute tulusaavad omanikud, ning et selle tulemusel saavad kliendid pankadele nende pangandusstaatuse või asukoha tõttu tagatud maksusoodustustest põhjendamatut kasu; arvestades, et pankadel (eriti pankadel, mis teevad investeerimispanga tehinguid) on agressiivse maksuplaneerimise loomisel ja rakendamisel kaksikroll: esiteks tagavad nad klientidele kasutamise eesmärgil agressiivse maksuplaneerimise, kasutades tihti selliseid finantstooteid nagu laenud, tuletisinstrumendid, repolepingud või mis tahes omakapitaliga seotud instrumendid, teiseks aga kasutavad nad agressiivset maksuplaneerimist ise omaenda pankadevaheliste ja struktuuriliste finantstehingute kaudu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et mitmed pankasid hõlmavad maksuskandaalid avalikustati kõnealuse uurimisega samal ajavahemikul; arvestades, et finantsasutused võivad kasutada mitmeid agressiivseid maksuplaneerimisskeeme, et toetada oma kliente maksudest kõrvalehoidumises või maksustamise vältimises; arvestades, et pangad võivad turul tegutseda oma klientide nimel ning väita, et on maksuhaldurite jaoks nende tehingute tulusaavad omanikud, ning et selle tulemusel saavad kliendid pankadele nende pangandusstaatuse või asukoha tõttu tagatud maksusoodustustest põhjendamatut kasu; arvestades, et pankadel (eriti pankadel, mis teevad investeerimispanga tehinguid) on agressiivse maksuplaneerimise loomisel ja rakendamisel kaksikroll: esiteks tagavad nad klientidele kasutamise eesmärgil agressiivse maksuplaneerimise, kasutades tihti selliseid finantstooteid nagu laenud, tuletisinstrumendid, repolepingud või mis tahes omakapitaliga seotud instrumendid, teiseks aga kasutavad nad agressiivset maksuplaneerimist ise omaenda pankadevaheliste ja struktuuriliste finantstehingute kaudu;

| AC. | arvestades, et kõik erikomisjoniga kohtunud pangad eitasid ametlikult, et nad nõustavad oma kliente maksudest kõrvalehoidumise või maksustamise vältimise eesmärgil, ning eitasid ka sellise eesmärgiga suhteid raamatupidamisettevõtete ja õigusbüroodega; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kõik erikomisjoniga kohtunud pangad eitasid ametlikult, et nad nõustavad oma kliente maksudest kõrvalehoidumise või maksustamise vältimise eesmärgil, ning eitasid ka sellise eesmärgiga suhteid raamatupidamisettevõtete ja õigusbüroodega;

| AD. | arvestades, et mõnel suuremal finantsasutusel on oluline arv tütarettevõtjaid valikulistes maksujurisdiktsioonides või jurisdiktsioonides, kus on madalad või väga madalad äriühingu tulumaksu määrad, et vältida maksustamist oma äri- ja eraklientide nimel või enda huvides; arvestades, et mitu finantsasutust on mõne oma filiaali tegevuse neis jurisdiktsioonides hiljuti lõpetanud; arvestades, et mitme finantsasutuse üle on mõistetud maksupettuse või rahapesu pärast Ameerika Ühendriikides kohut, mille tulemusel maksti kõrgeid trahve, aga Euroopa Liidus on algatatud väga vähe kohtuasju; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et mõnel suuremal finantsasutusel on oluline arv tütarettevõtjaid valikulistes maksujurisdiktsioonides või jurisdiktsioonides, kus on madalad või väga madalad äriühingu tulumaksu määrad, et vältida maksustamist oma äri- ja eraklientide nimel või enda huvides; arvestades, et mitu finantsasutust on mõne oma filiaali tegevuse neis jurisdiktsioonides hiljuti lõpetanud; arvestades, et mitme finantsasutuse üle on mõistetud maksupettuse või rahapesu pärast Ameerika Ühendriikides kohut, mille tulemusel maksti kõrgeid trahve, aga Euroopa Liidus on algatatud väga vähe kohtuasju;

| AE. | arvestades, et pangad tegutsevad konkurentsiturul ning omavad stiimulit edendada atraktiivseid maksuskeeme, et leida uusi kliente ja teenindada olemasolevaid kliente; arvestades, et pangatöötajatele avaldatakse sageli väga suurt survet kiita õigeks sellised klientide lepingud, mis võimaldavad maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist, kuna neid ähvardab sellest keeldumisel vallandamise oht; arvestades, et pankade ja konsultatsiooniettevõtete kõrgetasemeliste töötajate ning maksuametite esindajate vahel on huvide konfliktid ja esinevad nn pöördukse juhtumid; arvestades, et maksuametitel ei ole alati piisavat juurdepääsu teabele või vahenditele pankade uurimiseks ja maksudest kõrvalehoidumise juhtumite avastamiseks; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et pangad tegutsevad konkurentsiturul ning omavad stiimulit edendada atraktiivseid maksuskeeme, et leida uusi kliente ja teenindada olemasolevaid kliente; arvestades, et pangatöötajatele avaldatakse sageli väga suurt survet kiita õigeks sellised klientide lepingud, mis võimaldavad maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist, kuna neid ähvardab sellest keeldumisel vallandamise oht; arvestades, et pankade ja konsultatsiooniettevõtete kõrgetasemeliste töötajate ning maksuametite esindajate vahel on huvide konfliktid ja esinevad nn pöördukse juhtumid; arvestades, et maksuametitel ei ole alati piisavat juurdepääsu teabele või vahenditele pankade uurimiseks ja maksudest kõrvalehoidumise juhtumite avastamiseks;

| AF. | arvestades, et on oluline tunnistada, et mitte kõik keeruka ülesehitusega finantstehingud ei ole domineeriva maksumotivatsiooniga ning et valdavalt maksustamisest lähtuvad tooted on vaid väike osa kõikidest keeruka ülesehitusega finantstehingutest; arvestades, et agressiivsetesse maksuplaneerimistehingutesse kaasatud summad võivad aga olla väga suured, kus üksikud tehingud hõlmavad mõnikord miljardeid eurosid ning maksusoodustusi sadade miljonite eurode väärtuses (30); arvestades, et maksuhalduritele tekitab agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil kasutatavate keeruka ülesehitusega finantstehingute läbipaistvuse puudumine muret, eelkõige kui nende eri etapid viiakse ellu eri jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et on oluline tunnistada, et mitte kõik keeruka ülesehitusega finantstehingud ei ole domineeriva maksumotivatsiooniga ning et valdavalt maksustamisest lähtuvad tooted on vaid väike osa kõikidest keeruka ülesehitusega finantstehingutest; arvestades, et agressiivsetesse maksuplaneerimistehingutesse kaasatud summad võivad aga olla väga suured, kus üksikud tehingud hõlmavad mõnikord miljardeid eurosid ning maksusoodustusi sadade miljonite eurode väärtuses (30); arvestades, et maksuhalduritele tekitab agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil kasutatavate keeruka ülesehitusega finantstehingute läbipaistvuse puudumine muret, eelkõige kui nende eri etapid viiakse ellu eri jurisdiktsioonides;

| AG. | arvestades, et ELi krediidiasutustele kehtivad kapitalinõuete direktiivi IV paketi alusel juba avaliku aruandluse nõuded riikide lõikes; arvestades, et tuleks märkida, et kõnealustes aruannetes riikide lõikes on mõningad lüngad ning nende lünkadega tuleks tegeleda; arvestades, et mitte ükski erikomisjoniga kohtunud finantsasutustest ei esitanud seoses avalikustamisnõuetega vastuväiteid; arvestades, et osa neist ütles selgelt, et nad on selle nõudega nõus ja toetaksid selle saamist üldiseks standardiks; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ELi krediidiasutustele kehtivad kapitalinõuete direktiivi IV paketi alusel juba avaliku aruandluse nõuded riikide lõikes; arvestades, et tuleks märkida, et kõnealustes aruannetes riikide lõikes on mõningad lüngad ning nende lünkadega tuleks tegeleda; arvestades, et mitte ükski erikomisjoniga kohtunud finantsasutustest ei esitanud seoses avalikustamisnõuetega vastuväiteid; arvestades, et osa neist ütles selgelt, et nad on selle nõudega nõus ja toetaksid selle saamist üldiseks standardiks;

| AH. | arvestades, et avalikus aruandluses riikide lõikes seoses teatavate finantsasutuste dokumentidega on ilmnenud tähelepanuväärseid erinevusi nende ülemerejurisdiktsioonides teenitud kogukasumi, tegevuse, tasutud maksude ja töötajate arvu vahel; arvestades, et sama aruandlusega on avalikustatud ka ebakõla territooriumide vahel, kus nad tegutsevad ja kus neil on töötajad ning kust nad kasumit saavad; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et avalikus aruandluses riikide lõikes seoses teatavate finantsasutuste dokumentidega on ilmnenud tähelepanuväärseid erinevusi nende ülemerejurisdiktsioonides teenitud kogukasumi, tegevuse, tasutud maksude ja töötajate arvu vahel; arvestades, et sama aruandlusega on avalikustatud ka ebakõla territooriumide vahel, kus nad tegutsevad ja kus neil on töötajad ning kust nad kasumit saavad;

| AI. | arvestades, et erikomisjoniga kohtunud pangad ja hargmaised ettevõtjad ei vastanud täielikult kõikidele liikmete esitatud küsimustele ning mõned tõstatatud probleemid jäid seetõttu vastuseta või täpsemalt määratlemata; arvestades, et mõned neist pankadest ja hargmaistest ettevõtjatest saatsid hiljem oma kirjalikud seisukohad (vt 2. lisa); |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et erikomisjoniga kohtunud pangad ja hargmaised ettevõtjad ei vastanud täielikult kõikidele liikmete esitatud küsimustele ning mõned tõstatatud probleemid jäid seetõttu vastuseta või täpsemalt määratlemata; arvestades, et mõned neist pankadest ja hargmaistest ettevõtjatest saatsid hiljem oma kirjalikud seisukohad (vt 2. lisa);

Patentide, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusega seotud tulu maksustamise erikorrad

| AJ. | arvestades, et intellektuaalomandi, patentide ning teadus- ja arendustegevusega seotud skeemid on Euroopa Liidus laialt kasutusel; arvestades, et hargmaised ettevõtjad kasutavad neid selleks, et vähendada kunstlikult oma üldist maksukoormust; arvestades, et OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava (BEPS) tegevuses nr 5 viidatakse nn muudetud seosepõhisele lähenemisviisile; arvestades, et käitumisjuhendi töörühma roll liikmesriikides on ka selliste tavade analüüsimine ja tulemuslik jälgimine; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et intellektuaalomandi, patentide ning teadus- ja arendustegevusega seotud skeemid on Euroopa Liidus laialt kasutusel; arvestades, et hargmaised ettevõtjad kasutavad neid selleks, et vähendada kunstlikult oma üldist maksukoormust; arvestades, et OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava (BEPS) tegevuses nr 5 viidatakse nn muudetud seosepõhisele lähenemisviisile; arvestades, et käitumisjuhendi töörühma roll liikmesriikides on ka selliste tavade analüüsimine ja tulemuslik jälgimine;

| AK. | arvestades, et käitumisjuhendi töörühm on Euroopa patenditulu maksustamise erikorra režiime analüüsinud, kuid ei ole oma analüüsi erirežiimide kohta lõpule viinud; arvestades, et samal ajal viidatakse OECD BEPSi tegevuskavas (tegevus nr 5) muudetud seosepõhisele lähenemisviisile kui uuele standardile teadus- ja arendustegevusega seotud soodustuste andmisel; arvestades, et liikmesriigid leppisid käitumisjuhendi töörühmas kokku rakendada alates 2015. aastast muudetud seosepõhist lähenemisviisi oma siseriiklikes õigusaktides; arvestades, et nad leppisid samuti kokku selles, et olemasolevad patenditulu maksustamise erikorra režiimid tuleks 2021. aastaks järkjärgult kaotada; arvestades, et liikmesriigid on muudetud seosepõhise lähenemisviisi rakendamisega riiklikul tasandil tõsiselt hiljaks jäänud; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et käitumisjuhendi töörühm on Euroopa patenditulu maksustamise erikorra režiime analüüsinud, kuid ei ole oma analüüsi erirežiimide kohta lõpule viinud; arvestades, et samal ajal viidatakse OECD BEPSi tegevuskavas (tegevus nr 5) muudetud seosepõhisele lähenemisviisile kui uuele standardile teadus- ja arendustegevusega seotud soodustuste andmisel; arvestades, et liikmesriigid leppisid käitumisjuhendi töörühmas kokku rakendada alates 2015. aastast muudetud seosepõhist lähenemisviisi oma siseriiklikes õigusaktides; arvestades, et nad leppisid samuti kokku selles, et olemasolevad patenditulu maksustamise erikorra režiimid tuleks 2021. aastaks järkjärgult kaotada; arvestades, et liikmesriigid on muudetud seosepõhise lähenemisviisi rakendamisega riiklikul tasandil tõsiselt hiljaks jäänud;

| AL. | arvestades, et mitu komisjoni uurimust on selgelt näidanud, et seos patenditulu maksustamise erikorra ning teadus- ja arendustegevuse vahel on sageli meelevaldne ja/või kunstlik; arvestades, et selle vasturääkivuse põhjal võiks oletada, et enamikel juhtudel on need skeemid loodud ja kasutatavad maksustamise vältimiseks; arvestades, et maksusoodustused, mis on suunatud teadus- ja arendustegevusest teenitud sissetulekutele (peamiselt patenditulu maksustamise erikord), viivad sageli kõikide valitsuste maksutulu suure languseni, sh valitsuste puhul, kes sellises poliitikas osalevad; arvestades, et tuleks pigem analüüsida, kuidas kõige paremini stimuleerida väga vajalikku teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni ELis, ilma et loodaks kahjulikke maksutavasid; arvestades, et OECD ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) on samuti mitu korda kinnitanud, et nad ei usu, et patenditulu maksustamise erikord on õige vahend teadus- ja arendustegevuse edendamiseks; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et mitu komisjoni uurimust on selgelt näidanud, et seos patenditulu maksustamise erikorra ning teadus- ja arendustegevuse vahel on sageli meelevaldne ja/või kunstlik; arvestades, et selle vasturääkivuse põhjal võiks oletada, et enamikel juhtudel on need skeemid loodud ja kasutatavad maksustamise vältimiseks; arvestades, et maksusoodustused, mis on suunatud teadus- ja arendustegevusest teenitud sissetulekutele (peamiselt patenditulu maksustamise erikord), viivad sageli kõikide valitsuste maksutulu suure languseni, sh valitsuste puhul, kes sellises poliitikas osalevad; arvestades, et tuleks pigem analüüsida, kuidas kõige paremini stimuleerida väga vajalikku teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni ELis, ilma et loodaks kahjulikke maksutavasid; arvestades, et OECD ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) on samuti mitu korda kinnitanud, et nad ei usu, et patenditulu maksustamise erikord on õige vahend teadus- ja arendustegevuse edendamiseks;

| AM. | arvestades, et patenditulu maksustamise erikorra keskset rolli kahjulikes maksutavade süsteemides täheldati algselt parlamendi eelmise erikomisjoni (TAXE 1) teabekogumismissioonidel Madalmaades ja Ühendkuningriigis ning need leidsid seejärel kinnitust lähetusel Küprosele; arvestades, et ka teistes liikmesriikides on sarnased süsteemid olemas; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et patenditulu maksustamise erikorra keskset rolli kahjulikes maksutavade süsteemides täheldati algselt parlamendi eelmise erikomisjoni (TAXE 1) teabekogumismissioonidel Madalmaades ja Ühendkuningriigis ning need leidsid seejärel kinnitust lähetusel Küprosele; arvestades, et ka teistes liikmesriikides on sarnased süsteemid olemas;

| AN. | arvestades, et liikmesriikide hulgas vajab eriti kiirest lahendamist probleem, et täielikult puudub ühtlustatud lähenemisviis välismaale tehtavate maksete küsimuses; arvestades, et praeguses, kooskõlastamata raamistikus tekitab intressimaksete ja kasutustasude ning ema- ja tütarettevõtte direktiivide alusel tuluallikariigis maksustamise kaotamine koos dividendidelt, litsentsidelt ja litsentsitasudelt ning välismaale makstavatelt intressimaksetelt kinnipeetava maksu puudumisega mõnes liikmesriigis seaduselüngad, mistõttu saab kasum mis tahes liikmesriigist kergesti liidust välja voolata, ilma et seda vähemalt üks kord maksustataks; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et liikmesriikide hulgas vajab eriti kiirest lahendamist probleem, et täielikult puudub ühtlustatud lähenemisviis välismaale tehtavate maksete küsimuses; arvestades, et praeguses, kooskõlastamata raamistikus tekitab intressimaksete ja kasutustasude ning ema- ja tütarettevõtte direktiivide alusel tuluallikariigis maksustamise kaotamine koos dividendidelt, litsentsidelt ja litsentsitasudelt ning välismaale makstavatelt intressimaksetelt kinnipeetava maksu puudumisega mõnes liikmesriigis seaduselüngad, mistõttu saab kasum mis tahes liikmesriigist kergesti liidust välja voolata, ilma et seda vähemalt üks kord maksustataks;

Äriühingute maksustamisega tegeleva käitumisjuhendi töörühma, kõrgetasemelise maksustamisküsimustega tegeleva töörühma ning maksuküsimuste töörühma dokumendid

| AO. | arvestades, et käitumisjuhendi töörühma volitused on kindlaks määratud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 1. detsembri 1997. aasta järeldustes; arvestades, et käitumisjuhendi töörühma dokumendid on erikomisjoni töös oluliseks teabeallikaks (nagu seda on juba mainitud parlamendi 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis); |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et käitumisjuhendi töörühma volitused on kindlaks määratud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 1. detsembri 1997. aasta järeldustes; arvestades, et käitumisjuhendi töörühma dokumendid on erikomisjoni töös oluliseks teabeallikaks (nagu seda on juba mainitud parlamendi 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis);

| AP. | arvestades, et alles viis kuud pärast erikomisjoni ametiaja algust tehti osa käitumisjuhendi töörühma koosolekudokumente ja protokolle Euroopa Parlamendi liikmetele üksnes parlamendi kinnistes lugemisruumides kättesaadavaks; arvestades, et kuigi kättesaadavaks on tehtud täiendavad dokumendid, on mõned dokumendid ja protokollid veel avaldamata, kättesaamatud või puudu; arvestades, et komisjon on ühel mitteametlikul kohtumisel väitnud, et on kõik temalt pärinevad ja tema käsutuses olevad dokumendid erikomisjonile kättesaadavaks teinud ja ülejäänud komisjonilt pärinevad asjakohased koosolekudokumendid, juhul kui need üldse kunagi komisjoni valduses olid, peavad seega olema kaduma läinud; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et alles viis kuud pärast erikomisjoni ametiaja algust tehti osa käitumisjuhendi töörühma koosolekudokumente ja protokolle Euroopa Parlamendi liikmetele üksnes parlamendi kinnistes lugemisruumides kättesaadavaks; arvestades, et kuigi kättesaadavaks on tehtud täiendavad dokumendid, on mõned dokumendid ja protokollid veel avaldamata, kättesaamatud või puudu; arvestades, et komisjon on ühel mitteametlikul kohtumisel väitnud, et on kõik temalt pärinevad ja tema käsutuses olevad dokumendid erikomisjonile kättesaadavaks teinud ja ülejäänud komisjonilt pärinevad asjakohased koosolekudokumendid, juhul kui need üldse kunagi komisjoni valduses olid, peavad seega olema kaduma läinud;

| AQ. | arvestades, et liikmesriigid on parlamendi korduvatele nõuetele avaldada täielikult asjakohased dokumendid andnud mitterahuldavaid vastuseid; arvestades, et nii on toimitud mitmeid kuid; arvestades, et need dokumendid esitati Amsterdami ülikooli uurijatele pärast läbipaistvusdirektiivi alusel esitatud taotlusi; arvestades, et need dokumendid on siiski hiljuti kättesaadavaks tehtud, aga üksnes konfidentsiaalselt ning neid ei saa kasutada avalikus arutelus; arvestades, et läbipaistvus ja juurdepääs teabele on parlamendi töö oluline osa; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et liikmesriigid on parlamendi korduvatele nõuetele avaldada täielikult asjakohased dokumendid andnud mitterahuldavaid vastuseid; arvestades, et nii on toimitud mitmeid kuid; arvestades, et need dokumendid esitati Amsterdami ülikooli uurijatele pärast läbipaistvusdirektiivi alusel esitatud taotlusi; arvestades, et need dokumendid on siiski hiljuti kättesaadavaks tehtud, aga üksnes konfidentsiaalselt ning neid ei saa kasutada avalikus arutelus; arvestades, et läbipaistvus ja juurdepääs teabele on parlamendi töö oluline osa;

| AR. | arvestades, et käitumisjuhendi töörühmas on uuritud konkreetseid probleeme, ilma et see oleks viinud konkreetsete reformideni; arvestades, et näiteks eelotsuste kohased arutelud on toimunud vähemalt alates 1999. aastast ning kokkulepitud soovituste rakendamisega on ikka veel raskusi, isegi pärast LuxLeaksi skandaale; arvestades, et patenditulu maksustamise erikorra režiimide uurimist ei viidud 2014. aastal täielikult lõpule ning ühtegi uut uurimist ei ole algatatud, hoolimata sellest, et liikmesriigid on uue muudetud seosepõhise lähenemisviisi rakendamisega hiljaks jäänud; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et käitumisjuhendi töörühmas on uuritud konkreetseid probleeme, ilma et see oleks viinud konkreetsete reformideni; arvestades, et näiteks eelotsuste kohased arutelud on toimunud vähemalt alates 1999. aastast ning kokkulepitud soovituste rakendamisega on ikka veel raskusi, isegi pärast LuxLeaksi skandaale; arvestades, et patenditulu maksustamise erikorra režiimide uurimist ei viidud 2014. aastal täielikult lõpule ning ühtegi uut uurimist ei ole algatatud, hoolimata sellest, et liikmesriigid on uue muudetud seosepõhise lähenemisviisi rakendamisega hiljaks jäänud;

Välismõõde: G20, OECD ja ÜRO – kaasatus ja tagajärjed arenguriikidele

| AS. | arvestades, et OECD, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja teised rahvusvahelised organisatsioonid on äriühingu tulumaksu maksubaasi kahanemise vastasest võitlusest huvitatud; arvestades, et vaja on tagada tavade ülemaailmne ühtlustamine ja üldiste standardite, näiteks OECD poolt BEPS-paketis esildatud standardite rakendamine; arvestades, et tuleks luua valitsustevaheline foorum ÜRO tasandil, mis on liikmete valikul vähem valiv kui OECD või G20, et võimaldada kõigil riikidel, sh arenguriikidel osaleda võrdsetel alustel; arvestades, et 14.–15. aprillil 2016 Washingtonis toimunud G20 rahandusministrite ja keskpankade presidentide kohtumisel korrati kõigile riikidele ja jurisdiktsioonidele üleskutset rakendada rahapesuvastase töökonna standardeid läbipaistvuse ning juriidiliste isikute ja õiguslike üksuste tulusaavate omanike kohta; arvestades, et mõned G20 liikmed on nõudnud tulusaavaid omanikke puudutava teabe automaatset vahetamist ning palunud rahapesuvastasel töökonnal ning maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmsel foorumil teha sel eesmärgil esialgsed ettepanekud 2016. aasta oktoobriks; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et OECD, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja teised rahvusvahelised organisatsioonid on äriühingu tulumaksu maksubaasi kahanemise vastasest võitlusest huvitatud; arvestades, et vaja on tagada tavade ülemaailmne ühtlustamine ja üldiste standardite, näiteks OECD poolt BEPS-paketis esildatud standardite rakendamine; arvestades, et tuleks luua valitsustevaheline foorum ÜRO tasandil, mis on liikmete valikul vähem valiv kui OECD või G20, et võimaldada kõigil riikidel, sh arenguriikidel osaleda võrdsetel alustel; arvestades, et 14.–15. aprillil 2016 Washingtonis toimunud G20 rahandusministrite ja keskpankade presidentide kohtumisel korrati kõigile riikidele ja jurisdiktsioonidele üleskutset rakendada rahapesuvastase töökonna standardeid läbipaistvuse ning juriidiliste isikute ja õiguslike üksuste tulusaavate omanike kohta; arvestades, et mõned G20 liikmed on nõudnud tulusaavaid omanikke puudutava teabe automaatset vahetamist ning palunud rahapesuvastasel töökonnal ning maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmsel foorumil teha sel eesmärgil esialgsed ettepanekud 2016. aasta oktoobriks;

| AT. | arvestades, et Ameerika Ühendriikides teabekogumismissiooni raames tehtud tähelepanekute kohaselt puudub tulusaavate omanike suhtes üleilmsel tasandil läbipaistvus ning ühtne määratlus; arvestades, et kõnealune läbipaistvuse puudumine on eriti silma paistnud varifirmade ja õigusbüroode puhul; arvestades, et Ameerika Ühendriigid valmistavad praegu ette OECD BEPSi tegevuskava rakendamist; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et Ameerika Ühendriikides teabekogumismissiooni raames tehtud tähelepanekute kohaselt puudub tulusaavate omanike suhtes üleilmsel tasandil läbipaistvus ning ühtne määratlus; arvestades, et kõnealune läbipaistvuse puudumine on eriti silma paistnud varifirmade ja õigusbüroode puhul; arvestades, et Ameerika Ühendriigid valmistavad praegu ette OECD BEPSi tegevuskava rakendamist;

| AU. | arvestades, et BEPSi protsess ei hõlma arengumaid võrdsete läbirääkimispartneritena ega paku tõhusaid tulemusi vaeseimate riikide maksuprobleemidele, mida näitab maksulepingute ülemaailmne võrgustik, mis takistab arenguriikidel sageli oma territooriumil teenitud kasumi maksustamist; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et BEPSi protsess ei hõlma arengumaid võrdsete läbirääkimispartneritena ega paku tõhusaid tulemusi vaeseimate riikide maksuprobleemidele, mida näitab maksulepingute ülemaailmne võrgustik, mis takistab arenguriikidel sageli oma territooriumil teenitud kasumi maksustamist;

| AV. | arvestades, et kuigi asjaomaste ELi ja Ameerika Ühendriikide asutuste vahel toimub juba praegu koostöö maksuküsimustes, puudub sarnane koostöö poliitilisel tasandil, eriti mis puudutab parlamentaarset koostööd; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et kuigi asjaomaste ELi ja Ameerika Ühendriikide asutuste vahel toimub juba praegu koostöö maksuküsimustes, puudub sarnane koostöö poliitilisel tasandil, eriti mis puudutab parlamentaarset koostööd;

| AW. | arvestades, et 2016. aasta juuliks on kavandatud maksustamise sümpoosion eesmärgiga saavutada tugev, jätkusuutlik ja tasakaalustatud majanduskasv; arvestades, et G20 on kutsunud kõiki rahvusvahelisi organisatsioone (sh ELi) üles kõnealuseid probleeme lahendama; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et 2016. aasta juuliks on kavandatud maksustamise sümpoosion eesmärgiga saavutada tugev, jätkusuutlik ja tasakaalustatud majanduskasv; arvestades, et G20 on kutsunud kõiki rahvusvahelisi organisatsioone (sh ELi) üles kõnealuseid probleeme lahendama;

| AX. | arvestades, et erikomisjoni TAXE 2 ning arengukomisjoni ühine arutelu agressiivsete maksutavade tagajärgede üle arenguriikidele on näidanud, et arenguriigid seisavad silmitsi sarnaste maksubaasi kahanemise, kasumi ümberpaigutamise, läbipaistvuse puudumise, ülemaailmselt lahknevate maksustamissüsteemide ning sidusate ja mõjusate rahvusvaheliste õigusaktide puudumise probleemidega; arvestades, et arenguriigid kannatavad agressiivse maksuplaneerimise all; arvestades, et arenguriikide maksuametitel ei ole piisavalt vahendeid ega oskusteavet, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu tulemuslikult; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et erikomisjoni TAXE 2 ning arengukomisjoni ühine arutelu agressiivsete maksutavade tagajärgede üle arenguriikidele on näidanud, et arenguriigid seisavad silmitsi sarnaste maksubaasi kahanemise, kasumi ümberpaigutamise, läbipaistvuse puudumise, ülemaailmselt lahknevate maksustamissüsteemide ning sidusate ja mõjusate rahvusvaheliste õigusaktide puudumise probleemidega; arvestades, et arenguriigid kannatavad agressiivse maksuplaneerimise all; arvestades, et arenguriikide maksuametitel ei ole piisavalt vahendeid ega oskusteavet, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu tulemuslikult;

| AY. | arvestades, et G20 liikmed on uuesti kinnitanud oma kindlat kavatsust teha jõupingutusi, et tugevdada arenguriikide majanduslikku suutlikkust ning julgustada arenenud riike järgima Addis Abeba maksualgatuse põhimõtteid, mis kiideti heaks ÜRO 27. juuli 2015. aasta kohtumisel; arvestades, et arenguriikide seisukohad ja prioriteedid on tulemusliku üleilmse kooskõlastamise jaoks olulised; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et G20 liikmed on uuesti kinnitanud oma kindlat kavatsust teha jõupingutusi, et tugevdada arenguriikide majanduslikku suutlikkust ning julgustada arenenud riike järgima Addis Abeba maksualgatuse põhimõtteid, mis kiideti heaks ÜRO 27. juuli 2015. aasta kohtumisel; arvestades, et arenguriikide seisukohad ja prioriteedid on tulemusliku üleilmse kooskõlastamise jaoks olulised;

| AZ. | arvestades, et IMF ja Maailmapank tagavad arenguriikide maksuametitele seoses rahvusvaheliste maksuküsimustega tehnilise abi, sh vahendid, et parandada arenguriikide suutlikkust maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise või rahapesu probleemide lahendamisel, eelkõige seoses siirdehindadega; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et IMF ja Maailmapank tagavad arenguriikide maksuametitele seoses rahvusvaheliste maksuküsimustega tehnilise abi, sh vahendid, et parandada arenguriikide suutlikkust maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise või rahapesu probleemide lahendamisel, eelkõige seoses siirdehindadega;

| BA. | arvestades, et Austraalia valitsus on välja kuulutanud kava võtta maksustamist vältivate hargmaiste ettevõtjate suhtes kasutusele kõrvalesuunatud kasumi maksu, mis hakkab kehtima 1. juulist 2017, ning ka uue maksuameti töörühma loomise; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et Austraalia valitsus on välja kuulutanud kava võtta maksustamist vältivate hargmaiste ettevõtjate suhtes kasutusele kõrvalesuunatud kasumi maksu, mis hakkab kehtima 1. juulist 2017, ning ka uue maksuameti töörühma loomise;

Parlamendi erikomisjoni (TAXE 2) töö

| BB. | arvestades, et mitmed komisjoni väljapakutud meetmed on otsesed järelmeetmed parlamendi 16. detsembri 2015. aasta ja 25. novembri 2015. aasta resolutsioonidele; arvestades, et olulised algatused, mis neis sisalduvad, on seega nüüd vähemalt osaliselt komisjoni poolt esitatud; arvestades, et nendes resolutsioonides nõutud muud kriitilise tähtsusega meetmed on ikka veel puudulikud, näiteks fiskaalsete riigiabimeetmete raamistiku reform, mõjusad õigussätted rikkumisest teatajate kaitseks ning meetmed, mis vähendaksid agressiivse maksuplaneerimise jaoks antavat abi ja selle soodustamist nõustajate ja finantssektori poolt; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et mitmed komisjoni väljapakutud meetmed on otsesed järelmeetmed parlamendi 16. detsembri 2015. aasta ja 25. novembri 2015. aasta resolutsioonidele; arvestades, et olulised algatused, mis neis sisalduvad, on seega nüüd vähemalt osaliselt komisjoni poolt esitatud; arvestades, et nendes resolutsioonides nõutud muud kriitilise tähtsusega meetmed on ikka veel puudulikud, näiteks fiskaalsete riigiabimeetmete raamistiku reform, mõjusad õigussätted rikkumisest teatajate kaitseks ning meetmed, mis vähendaksid agressiivse maksuplaneerimise jaoks antavat abi ja selle soodustamist nõustajate ja finantssektori poolt;

| BC. | arvestades, et mõju liidule on põhjalikult analüüsinud ja hinnanud parlamendi maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjon (TAXE 1), kelle töö tulemuseks oli 25. novembril 2015 resolutsiooni vastuvõtmine ülekaaluka häälteenamusega; arvestades, et parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon võeti vastu sarnase ülekaaluka häälteenamusega; arvestades, et komisjon andis 16. detsembri 2015. aasta ja 25. novembri 2015. aasta resolutsioonidele ühise vastuse; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et mõju liidule on põhjalikult analüüsinud ja hinnanud parlamendi maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjon (TAXE 1), kelle töö tulemuseks oli 25. novembril 2015 resolutsiooni vastuvõtmine ülekaaluka häälteenamusega; arvestades, et parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon võeti vastu sarnase ülekaaluka häälteenamusega; arvestades, et komisjon andis 16. detsembri 2015. aasta ja 25. novembri 2015. aasta resolutsioonidele ühise vastuse;

| BD. | arvestades, et parlamendi erikomisjon TAXE 2, mis moodustati 2. detsembril 2015, on pidanud 11 koosolekut, osa neist koos majandus- ja rahanduskomisjoni, õiguskomisjoni ja arengukomisjoniga, kus kuulati ära konkurentsivolinik Margrethe Vestager, majandus- ja rahandusküsimuste ning maksunduse ja tolli volinik Pierre Moscovici, finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu volinik Jonathan Hill, Madalmaade rahandusasjade riigisekretär Eric Wiebes (ametisoleva eesistujariigi esindaja), maksustamise ja arengu valdkonna eksperdid, hargmaiste ettevõtjate esindajad, pankade esindajad ning ELi liikmesriikide parlamentide liikmed; arvestades, et koosolekuid peeti ka Andorra, Liechtensteini, Monaco, Guernsey ja Jersey valitsuste esindajatega ning saadi kirjalik seisukoht Mani saare valitsuselt (vt 1. lisa); arvestades, et erikomisjon korraldas ka teabekogumismissioone Ameerika Ühendriikidesse (vt raporti A8-0223/2016 6. lisa), et uurida oma volituste kolmandate riikidega seotud mõõtme konkreetseid aspekte, ning Küprosele (vt raporti A8-0223/2016 5. lisa); arvestades, et erikomisjoni liikmed olid isiklikult kutsutud osalema OECD kõrgetasemelise parlamentidevahelise töörühma TAXE töös; arvestades, et erikomisjon pidas koordinaatorite tasandil kinniseid koosolekuid, kus kuulati ära Kaimanisaarte valitsuse esindajad, uurivad ajakirjanikud ja komisjoni töötajad; arvestades, et kõik need tegevused, mis on pakkunud rikkalikult väga kasulikku teavet tavade ja maksusüsteemide kohta nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, on aidanud selgitada mõnda olulist küsimust, samas kui osad on jäänud vastuseta; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et parlamendi erikomisjon TAXE 2, mis moodustati 2. detsembril 2015, on pidanud 11 koosolekut, osa neist koos majandus- ja rahanduskomisjoni, õiguskomisjoni ja arengukomisjoniga, kus kuulati ära konkurentsivolinik Margrethe Vestager, majandus- ja rahandusküsimuste ning maksunduse ja tolli volinik Pierre Moscovici, finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu volinik Jonathan Hill, Madalmaade rahandusasjade riigisekretär Eric Wiebes (ametisoleva eesistujariigi esindaja), maksustamise ja arengu valdkonna eksperdid, hargmaiste ettevõtjate esindajad, pankade esindajad ning ELi liikmesriikide parlamentide liikmed; arvestades, et koosolekuid peeti ka Andorra, Liechtensteini, Monaco, Guernsey ja Jersey valitsuste esindajatega ning saadi kirjalik seisukoht Mani saare valitsuselt (vt 1. lisa); arvestades, et erikomisjon korraldas ka teabekogumismissioone Ameerika Ühendriikidesse (vt raporti A8-0223/2016 6. lisa), et uurida oma volituste kolmandate riikidega seotud mõõtme konkreetseid aspekte, ning Küprosele (vt raporti A8-0223/2016 5. lisa); arvestades, et erikomisjoni liikmed olid isiklikult kutsutud osalema OECD kõrgetasemelise parlamentidevahelise töörühma TAXE töös; arvestades, et erikomisjon pidas koordinaatorite tasandil kinniseid koosolekuid, kus kuulati ära Kaimanisaarte valitsuse esindajad, uurivad ajakirjanikud ja komisjoni töötajad; arvestades, et kõik need tegevused, mis on pakkunud rikkalikult väga kasulikku teavet tavade ja maksusüsteemide kohta nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, on aidanud selgitada mõnda olulist küsimust, samas kui osad on jäänud vastuseta;

| BE. | arvestades, et seitsmest hargmaisest ettevõtjast nõustus üksnes neli esimese kutse järel komisjoni liikmete ette astuma (vt 2. lisa); |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et seitsmest hargmaisest ettevõtjast nõustus üksnes neli esimese kutse järel komisjoni liikmete ette astuma (vt 2. lisa);

| BF. | arvestades, et komisjoni ja nõukogu jätkuva keeldumise tõttu nõustuda ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus üksikasjalike sätete kohta, millega reguleeritakse Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist, on Euroopa Parlamendi eri- ja uurimiskomisjonide pädevused, nagu näiteks tunnistajate kutsumise ning dokumentidele juurdepääsu nõudmise õigus, kui neid võrrelda liikmesriikide parlamentide ja USA Kongressi komisjonidega, ikka veel puudulikud; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et komisjoni ja nõukogu jätkuva keeldumise tõttu nõustuda ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus üksikasjalike sätete kohta, millega reguleeritakse Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist, on Euroopa Parlamendi eri- ja uurimiskomisjonide pädevused, nagu näiteks tunnistajate kutsumise ning dokumentidele juurdepääsu nõudmise õigus, kui neid võrrelda liikmesriikide parlamentide ja USA Kongressi komisjonidega, ikka veel puudulikud;

| BG. | arvestades, et nõukogu on maksuküsimustes hiljuti vastu võtnud mitmeid kõikehõlmavaid esialgseid poliitilisi seisukohti, ilma et ta oleks võtnud arvesse Euroopa Parlamendi arvamusi või isegi neid ära oodanud; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et nõukogu on maksuküsimustes hiljuti vastu võtnud mitmeid kõikehõlmavaid esialgseid poliitilisi seisukohti, ilma et ta oleks võtnud arvesse Euroopa Parlamendi arvamusi või isegi neid ära oodanud;

Järeldused ja soovitused

| 1. | kordab oma 25. novembri 2015. aasta ja 16. detsembri 2015. aasta resolutsioonide järeldusi; |
| --- | --- |

1.

kordab oma 25. novembri 2015. aasta ja 16. detsembri 2015. aasta resolutsioonide järeldusi;

Komisjoni ja liikmesriikide järelmeetmed

| 2. | peab kahetsusväärseks, et 13 liikmesriigil ei ole nõuetekohaseid eeskirju dividendide maksuvabal läbivoolul põhineva agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemiseks; peab samuti kahetsusväärseks, et 13 liikmesriiki ei uuri kinnipeetavate maksude vähendamise või nendest vabastamise taotluse heakskiitmisel tegeliku tulusaaja kohta mitte midagi; peab samuti kahetsusväärseks asjaolu, et 14 liikmesriigil ei ole agressiivse maksuplaneerimise ennetamiseks ikka veel välismaiste kontrollitavate äriühingute eeskirju ning et 25 liikmesriigil puuduvad eeskirjad selliste ebakõlade vastu võitlemiseks, mis tulenevad kohaliku ettevõtja teise riigi poolsest erinevast maksustamiskäsitusest; peab taunitavaks asjaolu, et mitte ükski liikmesriik ei ole seni nõudnud agressiivse maksuplaneerimise struktuuride keelamist; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et 13 liikmesriigil ei ole nõuetekohaseid eeskirju dividendide maksuvabal läbivoolul põhineva agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemiseks; peab samuti kahetsusväärseks, et 13 liikmesriiki ei uuri kinnipeetavate maksude vähendamise või nendest vabastamise taotluse heakskiitmisel tegeliku tulusaaja kohta mitte midagi; peab samuti kahetsusväärseks asjaolu, et 14 liikmesriigil ei ole agressiivse maksuplaneerimise ennetamiseks ikka veel välismaiste kontrollitavate äriühingute eeskirju ning et 25 liikmesriigil puuduvad eeskirjad selliste ebakõlade vastu võitlemiseks, mis tulenevad kohaliku ettevõtja teise riigi poolsest erinevast maksustamiskäsitusest; peab taunitavaks asjaolu, et mitte ükski liikmesriik ei ole seni nõudnud agressiivse maksuplaneerimise struktuuride keelamist;

| 3. | palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vastu täiendavad õigusaktid äriühingu tulumaksu vältimise kohta, sest liikmesriikidel on selleks, et võidelda maksubaasi kahanemise vastu, võimalik kuritarvituste vastaseid eeskirju karmistada; peab väga kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei arutanud parlamendi soovitusi üheski nõukogu töörühmas; |
| --- | --- |

3.

palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vastu täiendavad õigusaktid äriühingu tulumaksu vältimise kohta, sest liikmesriikidel on selleks, et võidelda maksubaasi kahanemise vastu, võimalik kuritarvituste vastaseid eeskirju karmistada; peab väga kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei arutanud parlamendi soovitusi üheski nõukogu töörühmas;

| 4. | kiidab heaks komisjoni 28. jaanuaril 2016 avaldatud maksustamise vältimise vastase paketi (ATAP), nagu ka kõik pärast seda avaldatud õigusaktide ettepanekud ja teatised (vt raporti A8-0223/2016 4. lisa); peab kiiduväärseks, et nõukogu võttis vastu direktiivi maksustamisalase halduskoostöö direktiivi muutmise kohta, et kehtestada maksuhalduritele aru andmine riikide lõikes, kuid peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei oodanud ära ega võtnud enne oma seisukohas kokkuleppele jõudmist arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta ega näinud ette komisjoni kaasamist teabevahetusse; palub nõukogul jõuda maksustamise vältimise vastase paketi asjus üksmeelsele ja ambitsioonikale seisukohale ning jätta maksustamise vältimise vastane direktiiv üheks direktiiviks, et rakendada tõhusalt OECD soovitusi ja teha neis nõutust rohkemgi, et saavutada ELi eesmärgid ja tagada ühisturu nõuetekohane toimimine, selmet seda nõrgestada; peab väga kahetsusväärseks, et nõukogu seisukoha praegust eelnõu on lahjendatud, eelkõige varasemate õiguste kaitse klausliga (seoses intresside mahaarvamisega) ja välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kitsama käsitusega; kiidab heaks kava koostada tõhusa maksustamise välisstrateegia raames koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ühtne üleliiduline määratlus ja nimekiri; rõhutab, et see nimekiri peaks põhinema objektiivsetel, ammendavatel ja mõõdetavatel kriteeriumidel; kordab oma seisukohta, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu tõhusalt ja süstemaatiliselt võitlemiseks on vaja rohkem ja siduvamaid meetmeid; |
| --- | --- |

4.

kiidab heaks komisjoni 28. jaanuaril 2016 avaldatud maksustamise vältimise vastase paketi (ATAP), nagu ka kõik pärast seda avaldatud õigusaktide ettepanekud ja teatised (vt raporti A8-0223/2016 4. lisa); peab kiiduväärseks, et nõukogu võttis vastu direktiivi maksustamisalase halduskoostöö direktiivi muutmise kohta, et kehtestada maksuhalduritele aru andmine riikide lõikes, kuid peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei oodanud ära ega võtnud enne oma seisukohas kokkuleppele jõudmist arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta ega näinud ette komisjoni kaasamist teabevahetusse; palub nõukogul jõuda maksustamise vältimise vastase paketi asjus üksmeelsele ja ambitsioonikale seisukohale ning jätta maksustamise vältimise vastane direktiiv üheks direktiiviks, et rakendada tõhusalt OECD soovitusi ja teha neis nõutust rohkemgi, et saavutada ELi eesmärgid ja tagada ühisturu nõuetekohane toimimine, selmet seda nõrgestada; peab väga kahetsusväärseks, et nõukogu seisukoha praegust eelnõu on lahjendatud, eelkõige varasemate õiguste kaitse klausliga (seoses intresside mahaarvamisega) ja välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kitsama käsitusega; kiidab heaks kava koostada tõhusa maksustamise välisstrateegia raames koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ühtne üleliiduline määratlus ja nimekiri; rõhutab, et see nimekiri peaks põhinema objektiivsetel, ammendavatel ja mõõdetavatel kriteeriumidel; kordab oma seisukohta, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu tõhusalt ja süstemaatiliselt võitlemiseks on vaja rohkem ja siduvamaid meetmeid;

| 5. | on seisukohal, et maksustamisalase halduskoostöö direktiiv, mis on läbinud mitu järjestikust ad hoc muutmist (seoses automaatse teabevahetusega maksualaste siduvate eelotsuste vallas ning seoses riikide lõikes aruandlusega), tuleks täies mahus uuesti sõnastada, eelkõige – aga mitte ainult – selleks, et vähendada teabevahetuse põhimõttest praegu tehtavaid erandeid ja need lõpuks kaotada; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et maksustamisalase halduskoostöö direktiiv, mis on läbinud mitu järjestikust ad hoc muutmist (seoses automaatse teabevahetusega maksualaste siduvate eelotsuste vallas ning seoses riikide lõikes aruandlusega), tuleks täies mahus uuesti sõnastada, eelkõige – aga mitte ainult – selleks, et vähendada teabevahetuse põhimõttest praegu tehtavaid erandeid ja need lõpuks kaotada;

| 6. | kordab oma seisukohta, et rahvusvahelised äriühingud peaksid selgel ja arusaadaval kujul avaldama oma bilansis iga liikmesriigi ja iga kolmanda riigi kohta, kus nad asuvad, teatava konkreetse teabe, sealhulgas kasumi või kahjumi enne maksustamist, kasumi või kahjumi pealt võetavad maksud, töötajate arvu ja sooritatud tehingud; rõhutab, et oluline on teha see teave avalikult kättesaadavaks, võimaluse korral ELi keskregistri kujul; |
| --- | --- |

6.

kordab oma seisukohta, et rahvusvahelised äriühingud peaksid selgel ja arusaadaval kujul avaldama oma bilansis iga liikmesriigi ja iga kolmanda riigi kohta, kus nad asuvad, teatava konkreetse teabe, sealhulgas kasumi või kahjumi enne maksustamist, kasumi või kahjumi pealt võetavad maksud, töötajate arvu ja sooritatud tehingud; rõhutab, et oluline on teha see teave avalikult kättesaadavaks, võimaluse korral ELi keskregistri kujul;

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks enne 2016. aasta lõppu ettepaneku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta koos asjakohaste ja õiglaste jaotamispõhimõtetega, et luua terviklik lahendus liidus kahjulike maksutavadega võitlemiseks, muuta olukord ettevõtete jaoks selgemaks ja lihtsamaks ning hõlbustada piiriülest majandustegevust liidus; usub, et konsolideerimine on äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi oluline osa; on seisukohal, et konsolideerimine tuleks ette näha võimalikult kiiresti ja kõik vahepealsed lahendused, sh maksubaasi ühtlustamine koos kahjumi mahaarvamise mehhanismiga, saavad olla ainult ajutised; usub, et kohustusliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi täielik kehtestamine muutub üha hädavajalikumaks; kutsub liikmesriike üles äriühingu tulumaksu ühtset konsolideeritud maksubaasi käsitleva ettepaneku esitamise järel selles viivitamatult kokkuleppele jõudma ning seejärel õigusakte kiirelt rakendama; tuletab liikmesriikidele meelde, et äriühingute maksubaasiga seonduvad lüngad ja ebakõlad ning haldustavade erinevused võivad luua ELis ebavõrdsed tingimused ja ebaausa maksukonkurentsi; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks enne 2016. aasta lõppu ettepaneku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta koos asjakohaste ja õiglaste jaotamispõhimõtetega, et luua terviklik lahendus liidus kahjulike maksutavadega võitlemiseks, muuta olukord ettevõtete jaoks selgemaks ja lihtsamaks ning hõlbustada piiriülest majandustegevust liidus; usub, et konsolideerimine on äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi oluline osa; on seisukohal, et konsolideerimine tuleks ette näha võimalikult kiiresti ja kõik vahepealsed lahendused, sh maksubaasi ühtlustamine koos kahjumi mahaarvamise mehhanismiga, saavad olla ainult ajutised; usub, et kohustusliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi täielik kehtestamine muutub üha hädavajalikumaks; kutsub liikmesriike üles äriühingu tulumaksu ühtset konsolideeritud maksubaasi käsitleva ettepaneku esitamise järel selles viivitamatult kokkuleppele jõudma ning seejärel õigusakte kiirelt rakendama; tuletab liikmesriikidele meelde, et äriühingute maksubaasiga seonduvad lüngad ja ebakõlad ning haldustavade erinevused võivad luua ELis ebavõrdsed tingimused ja ebaausa maksukonkurentsi;

| 8. | peab kiiduväärseks, et komisjon võttis 12. aprillil 2016 vastu ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase ning äriühingu maksustamise suuremat läbipaistvust käsitleva teabe avalikustamisega äriühingute, tütarettevõtjate ja filiaalide poolt; peab siiski kahetsusväärseks, et komisjoni kavandatav kohaldamisala, kriteeriumid ja piirmäärad ei ole kooskõlas parlamendi eelnevate seisukohtadega ega ole seega tulemuslikud; |
| --- | --- |

8.

peab kiiduväärseks, et komisjon võttis 12. aprillil 2016 vastu ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase ning äriühingu maksustamise suuremat läbipaistvust käsitleva teabe avalikustamisega äriühingute, tütarettevõtjate ja filiaalide poolt; peab siiski kahetsusväärseks, et komisjoni kavandatav kohaldamisala, kriteeriumid ja piirmäärad ei ole kooskõlas parlamendi eelnevate seisukohtadega ega ole seega tulemuslikud;

| 9. | kiidab heaks nõukogus 8. detsembril 2015 saavutatud kokkuleppe seoses automaatse teabevahetusega maksualaste siduvate eelotsuste vallas; peab siiski kahetsusväärseks, et nõukogu ei võtnud arvesse parlamendi soovitusi, mis ta esitas oma 20. oktoobri 2015. aasta raportis sellist meedet käsitleva komisjoni algse ettepaneku kohta; rõhutab, et komisjonile tuleb anda täielik juurdepääs liidu uuele maksualaste siduvate eelotsuste andmebaasile; rõhutab vajadust ulatusliku ja tõhusa andmebaasi järele, mis hõlmaks kõiki potentsiaalselt piiriülese mõjuga eelotsuseid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid ruttu maksualaste siduvate eelotsuste alase automaatse teabevahetuse alustamiseks vajaliku õigusraamistiku; |
| --- | --- |

9.

kiidab heaks nõukogus 8. detsembril 2015 saavutatud kokkuleppe seoses automaatse teabevahetusega maksualaste siduvate eelotsuste vallas; peab siiski kahetsusväärseks, et nõukogu ei võtnud arvesse parlamendi soovitusi, mis ta esitas oma 20. oktoobri 2015. aasta raportis sellist meedet käsitleva komisjoni algse ettepaneku kohta; rõhutab, et komisjonile tuleb anda täielik juurdepääs liidu uuele maksualaste siduvate eelotsuste andmebaasile; rõhutab vajadust ulatusliku ja tõhusa andmebaasi järele, mis hõlmaks kõiki potentsiaalselt piiriülese mõjuga eelotsuseid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid ruttu maksualaste siduvate eelotsuste alase automaatse teabevahetuse alustamiseks vajaliku õigusraamistiku;

| 10. | toonitab, et automaatne teabevahetus tähendab suurt hulka andmeid, mida on vaja töödelda, ning kordab, et kõnealuste andmete elektroonilise töötlemise ja andmete analüüsimiseks vajalike inimressurssidega seotud küsimusi tuleb kooskõlastada; nõuab komisjoni rolli tugevdamist selles töös; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoolikalt jälgima ja täielikult järgima maksustamisalase halduskoostöö direktiivi rakendamist riiklikul tasandil, eriti eesmärgiga kontrollida, kui paljud liikmesriigid taotlevad maksualast teavet nimetatud õigusliku aluse asemel hoopis kahepoolsete maksulepingute põhjal; kutsub liikmesriike üles tugevdama oma maksuameteid ja tagama neile piisava personali, et tagada maksutulu tõhus kogumine ja tegeleda kahjulike maksutavadega, võttes arvesse, et ressursinappus ja personalikärped ning ebapiisav väljaõpe, ebapiisavad tehnilised vahendid ja liiga piiratud uurimisvolitused on maksuametite tööd teatavates liikmesriikides tõsiselt takistanud; kutsub liikmesriike üles lõimima maksuhalduritega ning järelevalveasutuste ja reguleerivate asutustega vahetatud teavet; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et automaatne teabevahetus tähendab suurt hulka andmeid, mida on vaja töödelda, ning kordab, et kõnealuste andmete elektroonilise töötlemise ja andmete analüüsimiseks vajalike inimressurssidega seotud küsimusi tuleb kooskõlastada; nõuab komisjoni rolli tugevdamist selles töös; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoolikalt jälgima ja täielikult järgima maksustamisalase halduskoostöö direktiivi rakendamist riiklikul tasandil, eriti eesmärgiga kontrollida, kui paljud liikmesriigid taotlevad maksualast teavet nimetatud õigusliku aluse asemel hoopis kahepoolsete maksulepingute põhjal; kutsub liikmesriike üles tugevdama oma maksuameteid ja tagama neile piisava personali, et tagada maksutulu tõhus kogumine ja tegeleda kahjulike maksutavadega, võttes arvesse, et ressursinappus ja personalikärped ning ebapiisav väljaõpe, ebapiisavad tehnilised vahendid ja liiga piiratud uurimisvolitused on maksuametite tööd teatavates liikmesriikides tõsiselt takistanud; kutsub liikmesriike üles lõimima maksuhalduritega ning järelevalveasutuste ja reguleerivate asutustega vahetatud teavet;

| 11. | peab kiiduväärseks Prantsusmaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi 12. mai 2016. aasta avaldust äriühingute tegelike tulusaajate avalike registrite loomise kohta; kiidab Prantsusmaad usaldusfondide avaliku registri loomisele pühendumise eest; toetab Ühendkuningriigi plaani nõuda äriühingute tegelike tulusaajate avalikustamist kõikidelt mujalt kui Ühendkuningriigist pärit äriühingutelt, kes soetavad riigis kinnisvara või kes sõlmivad lepingu riigiga; kutsub kõiki liikmesriike üles samuti selliseid algatusi tegema; |
| --- | --- |

11.

peab kiiduväärseks Prantsusmaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi 12. mai 2016. aasta avaldust äriühingute tegelike tulusaajate avalike registrite loomise kohta; kiidab Prantsusmaad usaldusfondide avaliku registri loomisele pühendumise eest; toetab Ühendkuningriigi plaani nõuda äriühingute tegelike tulusaajate avalikustamist kõikidelt mujalt kui Ühendkuningriigist pärit äriühingutelt, kes soetavad riigis kinnisvara või kes sõlmivad lepingu riigiga; kutsub kõiki liikmesriike üles samuti selliseid algatusi tegema;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et uus OECD automaatse teabevahetuse standard ei võimalda arenguriikidele üleminekuperioodi ning et selle standardi vastastikuseks muutmise kaudu saab riigid, kellel puudub suutlikkus luua nõutava teabe kogumise, haldamise ja jagamise jaoks vajaliku taristu, välja jätta; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et uus OECD automaatse teabevahetuse standard ei võimalda arenguriikidele üleminekuperioodi ning et selle standardi vastastikuseks muutmise kaudu saab riigid, kellel puudub suutlikkus luua nõutava teabe kogumise, haldamise ja jagamise jaoks vajaliku taristu, välja jätta;

| 13. | märgib, et ELi ühise siirdehindade foorumi aastate 2014–2019 tööprogramm hõlmab heade tavade väljatöötamist, et OECD vastavad suunised oleksid kooskõlas liikmesriikide erijoontega; märgib, et komisjon jälgib selles töös tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

13.

märgib, et ELi ühise siirdehindade foorumi aastate 2014–2019 tööprogramm hõlmab heade tavade väljatöötamist, et OECD vastavad suunised oleksid kooskõlas liikmesriikide erijoontega; märgib, et komisjon jälgib selles töös tehtavaid edusamme;

| 14. | rõhutab, et 70 % kasumi ümberpaigutamisest toimub siirdehindade kaudu ning et parim viis selle probleemiga tegelemiseks on täieliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi vastuvõtmine; palub, et komisjon esitaks sellele lisaks konkreetse õigusakti ettepaneku siirdehindade kohta, võttes arvesse OECD siirdehindade alaseid suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele ja maksuhalduritele (2010); rõhutab lisaks, et vaja võib olla täiendavaid jõupingutusi siirdehindade raamistikust tulenevate maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud riskide kärpimiseks ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, eriti seoses immateriaalsete varade hinna määramisega, ja aktiivselt peaks uurima globaalseid alternatiive praegusele reaalturuväärtuse põhimõttele ning katsetama nende potentsiaali õiglase ja tõhusama globaalse maksusüsteemi tagamisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et 70 % kasumi ümberpaigutamisest toimub siirdehindade kaudu ning et parim viis selle probleemiga tegelemiseks on täieliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi vastuvõtmine; palub, et komisjon esitaks sellele lisaks konkreetse õigusakti ettepaneku siirdehindade kohta, võttes arvesse OECD siirdehindade alaseid suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele ja maksuhalduritele (2010); rõhutab lisaks, et vaja võib olla täiendavaid jõupingutusi siirdehindade raamistikust tulenevate maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud riskide kärpimiseks ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, eriti seoses immateriaalsete varade hinna määramisega, ja aktiivselt peaks uurima globaalseid alternatiive praegusele reaalturuväärtuse põhimõttele ning katsetama nende potentsiaali õiglase ja tõhusama globaalse maksusüsteemi tagamisel;

| 15. | peab kiiduväärseks, et konkurentsivolinik Margrethe Vestager on liigitanud riigiabi puhul siirdehinnad erilist tähelepanu vajavaks valdkonnaks, kuna see on hargmaiste ettevõtjate seas levinud vahend maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kavade, näiteks äriühingusiseste laenude kasutamiseks; märgib, et praegu ei ole veel olemas maksualase riigiabi tuvastamise ja reguleerimise suuniseid, ehkki selline riigiabi on osutunud murettekitavaks maksustamise vältimise vahendiks; kutsub komisjoni üles koostama suunised ja kehtestama selged kriteeriumid siirdehindade piirmäärade paremaks määratlemiseks, et hinnata riigiabi juhtumeid paremini; toetab komisjoni uurimise põhjal tehtud järeldusi Starbucksi, Fiati ja Amazoni kohta; rõhutab, et komisjonil peab olema juurdepääs kogu asjakohasele teabele; |
| --- | --- |

15.

peab kiiduväärseks, et konkurentsivolinik Margrethe Vestager on liigitanud riigiabi puhul siirdehinnad erilist tähelepanu vajavaks valdkonnaks, kuna see on hargmaiste ettevõtjate seas levinud vahend maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kavade, näiteks äriühingusiseste laenude kasutamiseks; märgib, et praegu ei ole veel olemas maksualase riigiabi tuvastamise ja reguleerimise suuniseid, ehkki selline riigiabi on osutunud murettekitavaks maksustamise vältimise vahendiks; kutsub komisjoni üles koostama suunised ja kehtestama selged kriteeriumid siirdehindade piirmäärade paremaks määratlemiseks, et hinnata riigiabi juhtumeid paremini; toetab komisjoni uurimise põhjal tehtud järeldusi Starbucksi, Fiati ja Amazoni kohta; rõhutab, et komisjonil peab olema juurdepääs kogu asjakohasele teabele;

| 16. | peab kahetsusväärseks, et paljud hargmaised ettevõtjad ei ole maksustamise vältimist ja agressiivset maksuplaneerimist karmilt hukka mõistnud; rõhutab, et hargmaised ettevõtjad võivad anda agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil lihtsasti kunstlikke äriühingutevahelisi laene; rõhutab, et sellise laenurahastamise eelistamine kahjustab nii maksumaksjaid kui ka finantsstabiilsust; kutsub seetõttu liikmesriike üles lõpetama oma maksuõiguses võlakohustuste omakapitalile eelistamise; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks, et paljud hargmaised ettevõtjad ei ole maksustamise vältimist ja agressiivset maksuplaneerimist karmilt hukka mõistnud; rõhutab, et hargmaised ettevõtjad võivad anda agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil lihtsasti kunstlikke äriühingutevahelisi laene; rõhutab, et sellise laenurahastamise eelistamine kahjustab nii maksumaksjaid kui ka finantsstabiilsust; kutsub seetõttu liikmesriike üles lõpetama oma maksuõiguses võlakohustuste omakapitalile eelistamise;

| 17. | rõhutab, et rikkumisest teatajate tegevus on maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tegeliku mõõtme paljastamiseks ülioluline ning seega tuleb kogu ELis õiguslikult tagada rikkumisest teatajate tugevam kaitse; märgib, et Euroopa Inimõiguste Kohus ja Euroopa Nõukogu on selles küsimuses juba tööd alustanud; on seisukohal, et kohtud ja liikmesriigid peaksid tagama tõeliste ärisaladuste kaitse, vältides samas rikkumistest teatajate ja ajakirjanike tegevuse takistamist, segamist või pidurdamist ebaseaduslike, väärate või kahjulike tavade dokumenteerimisel ja paljastamisel, kui see on ilmselgelt ja kindlasti üldsuse huvides; peab kahetsusväärseks, et komisjonil ei ole kavas selles küsimuses kiireid meetmeid võtta, pidades silmas hiljutisi tähtsaid rikkumisest teatajate poolt tehtud paljastusi (LuxLeaks ja Panama paberid); |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et rikkumisest teatajate tegevus on maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tegeliku mõõtme paljastamiseks ülioluline ning seega tuleb kogu ELis õiguslikult tagada rikkumisest teatajate tugevam kaitse; märgib, et Euroopa Inimõiguste Kohus ja Euroopa Nõukogu on selles küsimuses juba tööd alustanud; on seisukohal, et kohtud ja liikmesriigid peaksid tagama tõeliste ärisaladuste kaitse, vältides samas rikkumistest teatajate ja ajakirjanike tegevuse takistamist, segamist või pidurdamist ebaseaduslike, väärate või kahjulike tavade dokumenteerimisel ja paljastamisel, kui see on ilmselgelt ja kindlasti üldsuse huvides; peab kahetsusväärseks, et komisjonil ei ole kavas selles küsimuses kiireid meetmeid võtta, pidades silmas hiljutisi tähtsaid rikkumisest teatajate poolt tehtud paljastusi (LuxLeaks ja Panama paberid);

| 18. | peab kiiduväärseks, et komisjon on alustanud avalikku konsultatsiooni topeltmaksustamisega seotud vaidluste lahendamise mehhanismide täiustamiseks; rõhutab, et selge ajakava kehtestamine vaidluste lahendamise menetlusteks aitab tagada süsteemide tõhususe; |
| --- | --- |

18.

peab kiiduväärseks, et komisjon on alustanud avalikku konsultatsiooni topeltmaksustamisega seotud vaidluste lahendamise mehhanismide täiustamiseks; rõhutab, et selge ajakava kehtestamine vaidluste lahendamise menetlusteks aitab tagada süsteemide tõhususe;

| 19. | tunneb heameelt tõhusa maksustamise välisstrateegiat käsitleva teatise üle, milles kutsutakse Euroopa Investeerimispanka üles lisama hea valitsemistava tingimused oma lepingutesse kõigi valitud finantsvahendajatega; kutsub Euroopa Investeerimispanka üles kehtestama uue vastutustundliku maksupoliitika, vaadates alustuseks läbi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide küsimuses 2016. aastal kodanikuühiskonnaga tihedas koostöös rakendatud poliitika; kordab, et EIP peaks karmistama oma hoolsusmeetmeid, et parandada lõplike kasusaajate kohta esitatava teabe kvaliteeti ning tulemuslikumalt vältida tehinguid finantsvahendajatega, kellel on olnud probleeme läbipaistvuse, pettuste, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, rahapesu või kahjuliku sotsiaalse ja keskkonnamõjuga või kes on registreeritud offshore-finantskeskustes või maksuparadiisides, kus tegeletakse agressiivse maksuplaneerimisega; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt tõhusa maksustamise välisstrateegiat käsitleva teatise üle, milles kutsutakse Euroopa Investeerimispanka üles lisama hea valitsemistava tingimused oma lepingutesse kõigi valitud finantsvahendajatega; kutsub Euroopa Investeerimispanka üles kehtestama uue vastutustundliku maksupoliitika, vaadates alustuseks läbi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide küsimuses 2016. aastal kodanikuühiskonnaga tihedas koostöös rakendatud poliitika; kordab, et EIP peaks karmistama oma hoolsusmeetmeid, et parandada lõplike kasusaajate kohta esitatava teabe kvaliteeti ning tulemuslikumalt vältida tehinguid finantsvahendajatega, kellel on olnud probleeme läbipaistvuse, pettuste, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, rahapesu või kahjuliku sotsiaalse ja keskkonnamõjuga või kes on registreeritud offshore-finantskeskustes või maksuparadiisides, kus tegeletakse agressiivse maksuplaneerimisega;

| 20. | kutsub komisjoni üles kehtestama selged õigusaktid tehingu majandusliku sisu, väärtusloome ja püsiva tegevuskoha määratluse kohta, et lahendada eelkõige varifirmade küsimus; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles kehtestama selged õigusaktid tehingu majandusliku sisu, väärtusloome ja püsiva tegevuskoha määratluse kohta, et lahendada eelkõige varifirmade küsimus;

Must nimekiri ja konkreetsed sanktsioonid koostööd mittetegevatele jurisdiktsioonidele ja territooriumidele ning kinnipeetav maks

| 21. | märgib, et seni on komisjoni ainuke vastu võetud konkreetne algatus koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide (sh ülemereterritooriumid) kohta olnud tõhusa maksustamise välisstrateegia; juhib tähelepanu asjaolule, et kuni praeguseni ei ole OECD kriteeriumid koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide nimekirja kohta selle küsimuse lahendamisel tõhusaks osutunud ega hoiatuseks olnud; toonitab, et ikka veel on kolmandaid riike, kes kaitsevad ebaseaduslikult omandatud vara, mistõttu on ELi ametiasutustel võimatu seda tagasi nõuda; |
| --- | --- |

21.

märgib, et seni on komisjoni ainuke vastu võetud konkreetne algatus koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide (sh ülemereterritooriumid) kohta olnud tõhusa maksustamise välisstrateegia; juhib tähelepanu asjaolule, et kuni praeguseni ei ole OECD kriteeriumid koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide nimekirja kohta selle küsimuse lahendamisel tõhusaks osutunud ega hoiatuseks olnud; toonitab, et ikka veel on kolmandaid riike, kes kaitsevad ebaseaduslikult omandatud vara, mistõttu on ELi ametiasutustel võimatu seda tagasi nõuda;

| 22. | kutsub komisjoni üles koostama võimalikult kiiresti koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ühtse määratluse ja nimekirja, st maksuparadiiside musta nimekirja, mis tugineb kindlatel, läbipaistvatel ja objektiivsetel kriteeriumidel ning milles arvestatakse OECD soovituste rakendamist, maksualase läbipaistvuse meetmeid, maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise meetmeid, automaatse teabevahetuse standardeid, aktiivsete kahjulike maksutavade olemasolu, mitteresidendist füüsilistele või juriidilistele isikutele soodustuste tegemist, tehingu majanduslikku sisu puudutavate nõuete ebapiisavust ning juriidiliste isikute puhul (sealhulgas usaldusfondide, heategevusorganisatsioonide, sihtasutuste jt) ettevõtte struktuuri, vara või õiguste omanike varjamist, ning peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust leppida sellises nimekirjas kokku järgmise kuue kuu jooksul; kutsub liikmesriike üles seda kokkulepet 2016. aasta lõpuks kinnitama; on veendunud, et enne nimekirja kandmist tuleb rakendada eskalatsioonimenetlust, mis algab sisulise dialoogi pidamisest selle jurisdiktsiooniga, kus puudused tuvastati, et saavutada menetluse ennetav mõju; on veendunud, et jurisdiktsioonide nimekirjast kõrvaldamiseks juhul, kui õigusnorme lõpuks või uuesti täidetakse, tuleks samuti luua mehhanism; on seisukohal, et hindamine peaks hõlmama ka OECD liikmesriike; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles koostama võimalikult kiiresti koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ühtse määratluse ja nimekirja, st maksuparadiiside musta nimekirja, mis tugineb kindlatel, läbipaistvatel ja objektiivsetel kriteeriumidel ning milles arvestatakse OECD soovituste rakendamist, maksualase läbipaistvuse meetmeid, maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise meetmeid, automaatse teabevahetuse standardeid, aktiivsete kahjulike maksutavade olemasolu, mitteresidendist füüsilistele või juriidilistele isikutele soodustuste tegemist, tehingu majanduslikku sisu puudutavate nõuete ebapiisavust ning juriidiliste isikute puhul (sealhulgas usaldusfondide, heategevusorganisatsioonide, sihtasutuste jt) ettevõtte struktuuri, vara või õiguste omanike varjamist, ning peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust leppida sellises nimekirjas kokku järgmise kuue kuu jooksul; kutsub liikmesriike üles seda kokkulepet 2016. aasta lõpuks kinnitama; on veendunud, et enne nimekirja kandmist tuleb rakendada eskalatsioonimenetlust, mis algab sisulise dialoogi pidamisest selle jurisdiktsiooniga, kus puudused tuvastati, et saavutada menetluse ennetav mõju; on veendunud, et jurisdiktsioonide nimekirjast kõrvaldamiseks juhul, kui õigusnorme lõpuks või uuesti täidetakse, tuleks samuti luua mehhanism; on seisukohal, et hindamine peaks hõlmama ka OECD liikmesriike;

| 23. | nõuab musta nimekirja kantud koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide jaoks konkreetset liidu õigusraamistikku, mis hõlmaks sanktsioone, muu hulgas vabakaubanduslepingute võimalikku läbivaatamist ja viimase abinõuna nende peatamist, samuti topeltmaksustamise vältimise lepingute peatamist ning liidu vahenditele juurdepääsu keelamist; märgib, et sanktsioonide eesmärk on saavutada seaduste muutmine asjaomastes jurisdiktsioonides; nõuab, et sanktsioone kohaldataks ka ettevõtetele, pankadele, raamatupidamisettevõtjatele, õigusbüroodele ja maksunõustajatele, kes on nendes jurisdiktsioonides tõestatult seotud ebaseadusliku, kahjuliku või õigusvastase tegevusega või kes on tõendatult hõlbustanud ebaseadusliku, kahjuliku või õigusvastase maksukorralduse kasutamist seoses nende jurisdiktsioonide õiguslike võimalustega; |
| --- | --- |

23.

nõuab musta nimekirja kantud koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide jaoks konkreetset liidu õigusraamistikku, mis hõlmaks sanktsioone, muu hulgas vabakaubanduslepingute võimalikku läbivaatamist ja viimase abinõuna nende peatamist, samuti topeltmaksustamise vältimise lepingute peatamist ning liidu vahenditele juurdepääsu keelamist; märgib, et sanktsioonide eesmärk on saavutada seaduste muutmine asjaomastes jurisdiktsioonides; nõuab, et sanktsioone kohaldataks ka ettevõtetele, pankadele, raamatupidamisettevõtjatele, õigusbüroodele ja maksunõustajatele, kes on nendes jurisdiktsioonides tõestatult seotud ebaseadusliku, kahjuliku või õigusvastase tegevusega või kes on tõendatult hõlbustanud ebaseadusliku, kahjuliku või õigusvastase maksukorralduse kasutamist seoses nende jurisdiktsioonide õiguslike võimalustega;

| 24. | kutsub komisjoni üles koostama siduva õigusakti, millega keelatakse kõigil ELi institutsioonidel avada kontot või tegutseda jurisdiktsioonides, mis kuuluvad koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide üleliidulisse nimekirja; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles koostama siduva õigusakti, millega keelatakse kõigil ELi institutsioonidel avada kontot või tegutseda jurisdiktsioonides, mis kuuluvad koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide üleliidulisse nimekirja;

| 25. | kutsub liikmesriike üles asendama kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsed maksulepingud uue mitmepoolse vahendiga, et viia sisse piisavalt töökindlad kuritarvituste vältimise klauslid ja takistada seeläbi kõige soodsamate lepingute valimist, kusjuures selles tuleks käsitleda maksustamisõiguste jagunemist päritolu- ja asukohariigi vahel vastavalt majanduslikule sisule ning püsiva tegevuskoha asjakohast määratlust; peab selle protsessi kiirendamiseks vajalikuks, et liikmesriigid annavad komisjonile volitused selliste maksulepingute liidu nimel läbirääkimiseks; kutsub liikmesriike üles tagama, et arenguriike koheldakse selliste lepingute läbirääkimistel õiglaselt; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles asendama kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsed maksulepingud uue mitmepoolse vahendiga, et viia sisse piisavalt töökindlad kuritarvituste vältimise klauslid ja takistada seeläbi kõige soodsamate lepingute valimist, kusjuures selles tuleks käsitleda maksustamisõiguste jagunemist päritolu- ja asukohariigi vahel vastavalt majanduslikule sisule ning püsiva tegevuskoha asjakohast määratlust; peab selle protsessi kiirendamiseks vajalikuks, et liikmesriigid annavad komisjonile volitused selliste maksulepingute liidu nimel läbirääkimiseks; kutsub liikmesriike üles tagama, et arenguriike koheldakse selliste lepingute läbirääkimistel õiglaselt;

| 26. | kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku üleliidulise kinnipeetava maksu kohta, mida koguksid liikmesriigid, et liidus saadud kasumit enne selle liidust lahkumist vähemalt ühe korra maksustataks; märgib, et selline ettepanek peaks hõlmama topeltmaksustamise vältimiseks tagasimaksesüsteemi; rõhutab, et niisugune üldine maksude kinnipidamise süsteem, mille aluseks on krediidimeetod, aitab vältida topeltmaksuvabastust ning maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist, tekitamata seejuures topeltmaksustamist; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku üleliidulise kinnipeetava maksu kohta, mida koguksid liikmesriigid, et liidus saadud kasumit enne selle liidust lahkumist vähemalt ühe korra maksustataks; märgib, et selline ettepanek peaks hõlmama topeltmaksustamise vältimiseks tagasimaksesüsteemi; rõhutab, et niisugune üldine maksude kinnipidamise süsteem, mille aluseks on krediidimeetod, aitab vältida topeltmaksuvabastust ning maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist, tekitamata seejuures topeltmaksustamist;

| 27. | peab kahetsusväärseks, et Andorra ja Monaco lubasid hakata täitma automaatse teabevahetuse kohustust alates 2018. aastast, mitte 2017. aastast; märgib, et mõned koostööd mittetegevad jurisdiktsioonid, nagu Andorra, täidavad teabevahetuse standardeid, kuid liiguvad madalate maksudega riigiks saamise suunas; peab murettekitavaks, et Andorra ja Hispaania vahelise topeltmaksustamise lepinguga ei tagata praegu tõhusat automaatset teabevahetust; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt liikmesriikide ja endiste või praeguste koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide vahel sõlmitud lepingutes sisalduva automaatse teabevahetuse nõude tõhusat kohaldamist; |
| --- | --- |

27.

peab kahetsusväärseks, et Andorra ja Monaco lubasid hakata täitma automaatse teabevahetuse kohustust alates 2018. aastast, mitte 2017. aastast; märgib, et mõned koostööd mittetegevad jurisdiktsioonid, nagu Andorra, täidavad teabevahetuse standardeid, kuid liiguvad madalate maksudega riigiks saamise suunas; peab murettekitavaks, et Andorra ja Hispaania vahelise topeltmaksustamise lepinguga ei tagata praegu tõhusat automaatset teabevahetust; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt liikmesriikide ja endiste või praeguste koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide vahel sõlmitud lepingutes sisalduva automaatse teabevahetuse nõude tõhusat kohaldamist;

| 28. | on seisukohal, et ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi hübriidseid lahknevusi majandusüksuste määratlemisel (mis võimaldab topeltmaksuvabastust) tuleks lisaks komisjoni maksustamise vältimise vastasele paketile käsitleda tõhusalt ka muudes Euroopa õigusaktides; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi hübriidseid lahknevusi majandusüksuste määratlemisel (mis võimaldab topeltmaksuvabastust) tuleks lisaks komisjoni maksustamise vältimise vastasele paketile käsitleda tõhusalt ka muudes Euroopa õigusaktides;

Patentide, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusega seotud tulu maksustamise erikorrad

| 29. | märgib, et kuni praeguseni ei ole patentide, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusega seotud tulu maksustamise erikorrad liidus innovatsiooni edendamisel nii tulemuslikud olnud, kui oodati; peab kahetsusväärseks, et selle asemel on hargmaised ettevõtjad kasutanud neid kasumi ümberpaigutamiseks selliste agressiivse maksuplaneerimise kavade raames nagu laialt levinud skeem Iirimaa ja Madalmaade ettevõtluskeskkonna ärakasutamiseks (nn double Irish with a Dutch sandwich); arvab, et patenditulu maksustamise erikord on majanduslike eesmärkide saavutamiseks sobimatu ja ebatõhus vahend; on veendunud, et teadus- ja arendustegevust saab edendada laiemate poliitikameetmetega, mille abil soodustatakse pikaajalist innovatsiooni ja sõltumatut uurimistööd, ning toetustega, mida tuleks eelistada patenditulu maksustamise erikorrale, sest toetuste puhul on nende maksustamise vältimise skeemide kaudu kuritarvitamise oht väiksem; märgib, et seos patenditulu maksustamise erikordade ning teadus- ja arendustegevuse vahel on tihti meelevaldne ning praegused mudelid viivad hargmaiste ettevõtjate tegeliku maksumaksmise kiire vähenemiseni; |
| --- | --- |

29.

märgib, et kuni praeguseni ei ole patentide, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusega seotud tulu maksustamise erikorrad liidus innovatsiooni edendamisel nii tulemuslikud olnud, kui oodati; peab kahetsusväärseks, et selle asemel on hargmaised ettevõtjad kasutanud neid kasumi ümberpaigutamiseks selliste agressiivse maksuplaneerimise kavade raames nagu laialt levinud skeem Iirimaa ja Madalmaade ettevõtluskeskkonna ärakasutamiseks (nn double Irish with a Dutch sandwich); arvab, et patenditulu maksustamise erikord on majanduslike eesmärkide saavutamiseks sobimatu ja ebatõhus vahend; on veendunud, et teadus- ja arendustegevust saab edendada laiemate poliitikameetmetega, mille abil soodustatakse pikaajalist innovatsiooni ja sõltumatut uurimistööd, ning toetustega, mida tuleks eelistada patenditulu maksustamise erikorrale, sest toetuste puhul on nende maksustamise vältimise skeemide kaudu kuritarvitamise oht väiksem; märgib, et seos patenditulu maksustamise erikordade ning teadus- ja arendustegevuse vahel on tihti meelevaldne ning praegused mudelid viivad hargmaiste ettevõtjate tegeliku maksumaksmise kiire vähenemiseni;

| 30. | peab taunimisväärseks, et seni on teatavad liikmesriigid seda küsimust eelkõige käitumisjuhendi töörühma raames eiranud ning siiani ei ole esitatud asjakohast ajakava sellega tegelemiseks; |
| --- | --- |

30.

peab taunimisväärseks, et seni on teatavad liikmesriigid seda küsimust eelkõige käitumisjuhendi töörühma raames eiranud ning siiani ei ole esitatud asjakohast ajakava sellega tegelemiseks;

| 31. | palub, et komisjon esitaks patenditulu maksustamise erikorra kohta liidu siduvate õigusaktide ettepanekud, võttes aluseks OECD muudetud seosepõhise lähenemisviisi ning tegeledes ka selle puudustega, et keelata patenditulu maksustamise erikorra väärkasutamine maksustamise vältimise eesmärgil ning tagada, et kui seda kasutatakse, siis on tegemist tõesti tegeliku majandustegevusega; rõhutab, et komisjoni ettepanekut tuleks kohaldada kõigile liikmesriikides kehtestatud patenditulu maksustamise uutele erikordadele ning et kõiki veel kehtivaid patenditulu maksustamise erikordasid tuleks vastavalt kohandada; |
| --- | --- |

31.

palub, et komisjon esitaks patenditulu maksustamise erikorra kohta liidu siduvate õigusaktide ettepanekud, võttes aluseks OECD muudetud seosepõhise lähenemisviisi ning tegeledes ka selle puudustega, et keelata patenditulu maksustamise erikorra väärkasutamine maksustamise vältimise eesmärgil ning tagada, et kui seda kasutatakse, siis on tegemist tõesti tegeliku majandustegevusega; rõhutab, et komisjoni ettepanekut tuleks kohaldada kõigile liikmesriikides kehtestatud patenditulu maksustamise uutele erikordadele ning et kõiki veel kehtivaid patenditulu maksustamise erikordasid tuleks vastavalt kohandada;

| 32. | palub liikmesriikidel lisada minimaalse tegeliku maksustamise klausli nii intresside ja litsentsitasude direktiivi kui ka ema- ja tütarettevõtjate direktiivi ning tagada, et nõukogu ei tee ühtegi erandit; |
| --- | --- |

32.

palub liikmesriikidel lisada minimaalse tegeliku maksustamise klausli nii intresside ja litsentsitasude direktiivi kui ka ema- ja tütarettevõtjate direktiivi ning tagada, et nõukogu ei tee ühtegi erandit;

Pangad, maksunõustajad ja vahendajad

| 33. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et teatavatel pankadel, maksunõustajatel, õigusbüroodel, raamatupidamisettevõtetel ja muudel vahendajatel on olnud tähtis roll klientide jaoks agressiivsete maksuplaneerimisskeemide loomisel ja nad on sellistele skeemidele kaasa aidanud, kuid samal ajal on nad aidanud liikmesriikide valitsustel kavandada maksuseadustikku ja maksualaseid õigusakte, mis tekitab olulise huvide konflikti; |
| --- | --- |

33.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et teatavatel pankadel, maksunõustajatel, õigusbüroodel, raamatupidamisettevõtetel ja muudel vahendajatel on olnud tähtis roll klientide jaoks agressiivsete maksuplaneerimisskeemide loomisel ja nad on sellistele skeemidele kaasa aidanud, kuid samal ajal on nad aidanud liikmesriikide valitsustel kavandada maksuseadustikku ja maksualaseid õigusakte, mis tekitab olulise huvide konflikti;

| 34. | on mures selle pärast, et finantsasutustes, nõustamises ja õigusbüroodes puudub maksu-, finants- ja õigusnõustajate soovitatud ettevõtete omandisuhete konkreetseid mudeleid ja kontrolli puudutav läbipaistvus ja dokumentatsioon, nagu näitab ka hiljutine nn Panama paberite paljastus; soovitab varifirmade probleemi lahendamiseks karmistada erasektori äriühingute asutamisega seotud läbipaistvusnõudeid; |
| --- | --- |

34.

on mures selle pärast, et finantsasutustes, nõustamises ja õigusbüroodes puudub maksu-, finants- ja õigusnõustajate soovitatud ettevõtete omandisuhete konkreetseid mudeleid ja kontrolli puudutav läbipaistvus ja dokumentatsioon, nagu näitab ka hiljutine nn Panama paberite paljastus; soovitab varifirmade probleemi lahendamiseks karmistada erasektori äriühingute asutamisega seotud läbipaistvusnõudeid;

| 35. | on mures selle pärast, et riiklikes maksuametites puuduvad nii läbipaistvus kui ka piisavad dokumendid siirdehindade otsuste, patenditulu maksustamise erikorra, maksualaste eelotsuste ja muude äriühingute maksustamise määramata elementide mõju kohta konkurentsile; |
| --- | --- |

35.

on mures selle pärast, et riiklikes maksuametites puuduvad nii läbipaistvus kui ka piisavad dokumendid siirdehindade otsuste, patenditulu maksustamise erikorra, maksualaste eelotsuste ja muude äriühingute maksustamise määramata elementide mõju kohta konkurentsile;

| 36. | nõuab maksunõustamissektoris kehtivate käitumisjuhendite karmistamist, eelkõige selleks, et võimalikud huvide konfliktid selgelt ja arusaadavalt avalikustataks; palub komisjonil koostada kõigi nõustamisteenuste puhul kasutatav liidu käitumisjuhend, mis näeks ette kõigi võimalike huvide konfliktidega seonduvate olukordade selge avalikustamise; on veendunud, et see peaks hõlmama sellise üleliidulise korra kehtestamist maksunõustajatele, millega nähakse ette teatavate ametikohtade ühitamatus, et vältida huvide konflikte, mis on tingitud avaliku ja erasektori üheaegsest nõustamisest, ning hoida ära muud huvide konfliktid; |
| --- | --- |

36.

nõuab maksunõustamissektoris kehtivate käitumisjuhendite karmistamist, eelkõige selleks, et võimalikud huvide konfliktid selgelt ja arusaadavalt avalikustataks; palub komisjonil koostada kõigi nõustamisteenuste puhul kasutatav liidu käitumisjuhend, mis näeks ette kõigi võimalike huvide konfliktidega seonduvate olukordade selge avalikustamise; on veendunud, et see peaks hõlmama sellise üleliidulise korra kehtestamist maksunõustajatele, millega nähakse ette teatavate ametikohtade ühitamatus, et vältida huvide konflikte, mis on tingitud avaliku ja erasektori üheaegsest nõustamisest, ning hoida ära muud huvide konfliktid;

| 37. | juhib tähelepanu potentsiaalsetele huvide konfliktidele, mis tulenevad juriidiliste ja maksunõustamisteenuste ning audititeenuste osutamisest ühes ja samas raamatupidamisettevõttes; rõhutab seepärast, kui tähtis on nende teenuste osutamine üksteisest selgelt lahutada; palub komisjonil tagada selliste konfliktide vältimist käsitlevate õigusaktide asjakohane kontroll ja rakendamine ning uurida võimalust vaadata läbi auditidirektiiv, eelkõige selle artikkel 22, ja auditimäärus, eelkõige selle artikkel 5 ning auditiväliste teenuste „olulise mõju“ määratlus; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu potentsiaalsetele huvide konfliktidele, mis tulenevad juriidiliste ja maksunõustamisteenuste ning audititeenuste osutamisest ühes ja samas raamatupidamisettevõttes; rõhutab seepärast, kui tähtis on nende teenuste osutamine üksteisest selgelt lahutada; palub komisjonil tagada selliste konfliktide vältimist käsitlevate õigusaktide asjakohane kontroll ja rakendamine ning uurida võimalust vaadata läbi auditidirektiiv, eelkõige selle artikkel 22, ja auditimäärus, eelkõige selle artikkel 5 ning auditiväliste teenuste „olulise mõju“ määratlus;

| 38. | palub komisjonil uurida teadusringkondade ja maksunõustajate seotust üksteisega ning käsitleda vähemalt huvide konflikti probleeme; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil uurida teadusringkondade ja maksunõustajate seotust üksteisega ning käsitleda vähemalt huvide konflikti probleeme;

| 39. | kutsub liikmesriike üles kehtestama tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone, nagu kriminaalkaristused maksudest kõrvalehoidumisega seotud ettevõtete juhtidele ja võimalus tühistada nende spetsialistide ja ettevõtjate tegevusload, kes on tõendatult seotud ebaseadusliku maksuplaneerimise ja maksudest kõrvalehoidumise skeemide loomise, neid puudutava nõustamise või nende kasutamisega; palub, et komisjon uuriks võimalust kehtestada ebaseaduslikke maksutavasid kasutavate maksunõustajate proportsionaalne finantsvastutus; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles kehtestama tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone, nagu kriminaalkaristused maksudest kõrvalehoidumisega seotud ettevõtete juhtidele ja võimalus tühistada nende spetsialistide ja ettevõtjate tegevusload, kes on tõendatult seotud ebaseadusliku maksuplaneerimise ja maksudest kõrvalehoidumise skeemide loomise, neid puudutava nõustamise või nende kasutamisega; palub, et komisjon uuriks võimalust kehtestada ebaseaduslikke maksutavasid kasutavate maksunõustajate proportsionaalne finantsvastutus;

| 40. | palub komisjonil analüüsida võimalust kehtestada proportsionaalne finantsvastutus pankadele ja finantsasutustele, kes aitavad teha ülekandeid teadaolevatesse maksuparadiisidesse, mis kuuluvad loodavasse maksuparadiiside ja koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide üleliidulisse ühtsesse nimekirja; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil analüüsida võimalust kehtestada proportsionaalne finantsvastutus pankadele ja finantsasutustele, kes aitavad teha ülekandeid teadaolevatesse maksuparadiisidesse, mis kuuluvad loodavasse maksuparadiiside ja koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide üleliidulisse ühtsesse nimekirja;

| 41. | palub komisjonil karmistada pankadele kehtivaid nõudeid, mille kohaselt tuleb liikmesriikide maksuameteid teavitada ülekannetest jurisdiktsioonidesse ja jurisdiktsioonidest, mis kuuluvad maksuparadiiside ja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide üleliidulisse ühtsesse nimekirja; kutsub liikmesriike üles tagama, et pangad ja muud finantsasutused esitavad reguleerivatele asutustele ja maksuhalduritele sarnast teavet; kutsub liikmesriike üles suurendama oma maksuametite suutlikkust uurida maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise juhtumeid; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil karmistada pankadele kehtivaid nõudeid, mille kohaselt tuleb liikmesriikide maksuameteid teavitada ülekannetest jurisdiktsioonidesse ja jurisdiktsioonidest, mis kuuluvad maksuparadiiside ja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide üleliidulisse ühtsesse nimekirja; kutsub liikmesriike üles tagama, et pangad ja muud finantsasutused esitavad reguleerivatele asutustele ja maksuhalduritele sarnast teavet; kutsub liikmesriike üles suurendama oma maksuametite suutlikkust uurida maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise juhtumeid;

| 42. | palub, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse pankadele, maksunõustajatele ja muudele vahendajatele kohustuslik nõue avalikustada keerulised struktuurid ja eriteenused, mis on seotud maksuparadiiside ja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide üleliidulisse ühtsesse nimekirja kuuluvate jurisdiktsioonidega ning mis on kavandatud maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuse, rahapesu ja terrorismi rahastamise hõlbustamiseks ja mida kliendid selleks ka kasutavad; |
| --- | --- |

42.

palub, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse pankadele, maksunõustajatele ja muudele vahendajatele kohustuslik nõue avalikustada keerulised struktuurid ja eriteenused, mis on seotud maksuparadiiside ja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide üleliidulisse ühtsesse nimekirja kuuluvate jurisdiktsioonidega ning mis on kavandatud maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuse, rahapesu ja terrorismi rahastamise hõlbustamiseks ja mida kliendid selleks ka kasutavad;

| 43. | palub komisjonil (31) kehtestada konkreetsed ühised kuritarvituste vältimise miinimumeeskirjad, mille eesmärk on takistada kasu saamist teatavast varade hübriidülekandmisest (32), mille mõjul sageli vähendatakse tulu ühes riigis, lisamata seda teise riigi maksubaasi, või tekitatakse kuritarvituslikke tehinguid, mis on seotud välismaal tasutud maksu ümberarvutustega; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil (31) kehtestada konkreetsed ühised kuritarvituste vältimise miinimumeeskirjad, mille eesmärk on takistada kasu saamist teatavast varade hübriidülekandmisest (32), mille mõjul sageli vähendatakse tulu ühes riigis, lisamata seda teise riigi maksubaasi, või tekitatakse kuritarvituslikke tehinguid, mis on seotud välismaal tasutud maksu ümberarvutustega;

Rikkumisest teatajad

| 44. | kordab, et rikkumistest teatajatel on ülitähtis roll üleastumiste, sealhulgas ebaseaduslike ja õigusvastaste tavade avalikustamisel; leiab, et sellised paljastused, mis heidavad valgust maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu ulatusele, teenivad ilmselgelt avalikke huve, nagu näitavad hiljutised LuxLeaksi või Panama paberite lekked, mis tõid esile, et varade ülekandmine madalate maksudega jurisdiktsioonidesse on väga ulatuslik; tuletab meelde, et maksuseaduste rikkumise avastamine ja selle eest vastutusele võtmine sõltub suurel määral andmetele juurdepääsust ja andmete kvaliteedist; |
| --- | --- |

44.

kordab, et rikkumistest teatajatel on ülitähtis roll üleastumiste, sealhulgas ebaseaduslike ja õigusvastaste tavade avalikustamisel; leiab, et sellised paljastused, mis heidavad valgust maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu ulatusele, teenivad ilmselgelt avalikke huve, nagu näitavad hiljutised LuxLeaksi või Panama paberite lekked, mis tõid esile, et varade ülekandmine madalate maksudega jurisdiktsioonidesse on väga ulatuslik; tuletab meelde, et maksuseaduste rikkumise avastamine ja selle eest vastutusele võtmine sõltub suurel määral andmetele juurdepääsust ja andmete kvaliteedist;

| 45. | peab kahetsusväärseks, et komisjon piirdub oma tegevuses olukorra jälgimisega liidu eri pädevusvaldkondades, kavandamata ühtegi konkreetset meedet probleemiga tegelemiseks; on mures, et selline kaitse puudumine võib takistada uute paljastuste tegemist ning see võib omakorda tähendada, et liikmesriigid jäävad ilma seaduslikust maksutulust; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komisjon ei ole rahuldavalt vastanud Euroopa Parlamendi 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni punktides 144 ja 145 esitatud nõudmistele ega Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustele, eelkõige nõudmisele luua 2016. aasta lõpuks selge õigusraamistik rikkumisest teatajate ja teiste selliste isikute kaitseks; |
| --- | --- |

45.

peab kahetsusväärseks, et komisjon piirdub oma tegevuses olukorra jälgimisega liidu eri pädevusvaldkondades, kavandamata ühtegi konkreetset meedet probleemiga tegelemiseks; on mures, et selline kaitse puudumine võib takistada uute paljastuste tegemist ning see võib omakorda tähendada, et liikmesriigid jäävad ilma seaduslikust maksutulust; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komisjon ei ole rahuldavalt vastanud Euroopa Parlamendi 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni punktides 144 ja 145 esitatud nõudmistele ega Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustele, eelkõige nõudmisele luua 2016. aasta lõpuks selge õigusraamistik rikkumisest teatajate ja teiste selliste isikute kaitseks;

| 46. | kordab üleskutset, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti ettepaneku selge õigusraamistiku kohta, mille abil tagada rikkumistest teatajate ning ajakirjanike ja teiste neid abistavate ja ajakirjandusega seotud isikute tõhus kaitse; palub liikmesriikidel läbi vaadata oma kehtivad rikkumisest teatajate kaitset käsitlevad õigusaktid ja lisada süüdistuse esitamisest loobumise võimalus juhtudeks, kus rikkumisest teatajad on tegutsenud avalikkuse huvides; kutsub üles võtma eeskujuks rikkumisest teatajate kaitse seisukohast parimaid ning teatavates liikmesriikides juba kehtivaid õigusakte; |
| --- | --- |

46.

kordab üleskutset, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti ettepaneku selge õigusraamistiku kohta, mille abil tagada rikkumistest teatajate ning ajakirjanike ja teiste neid abistavate ja ajakirjandusega seotud isikute tõhus kaitse; palub liikmesriikidel läbi vaadata oma kehtivad rikkumisest teatajate kaitset käsitlevad õigusaktid ja lisada süüdistuse esitamisest loobumise võimalus juhtudeks, kus rikkumisest teatajad on tegutsenud avalikkuse huvides; kutsub üles võtma eeskujuks rikkumisest teatajate kaitse seisukohast parimaid ning teatavates liikmesriikides juba kehtivaid õigusakte;

Käitumisjuhendi töörühm ja institutsioonidevahelised küsimused

| 47. | peab kahetsusväärseks, et hoolimata asjaolust, et nii Euroopa Parlamendi esimene kui ka teine erikomisjon (TAXE 1 ja TAXE 2) on korduvalt nõudnud juurdepääsu käitumisjuhendi töörühma kõigile dokumentidele ja protokollidele, on Euroopa Parlamendi liikmetel lubatud kinnisel koosolekul tutvuda ainult piiratud arvu uute dokumentidega ning seegi lahendus saavutati alles viis kuud pärast TAXE 2 komisjoni volituste algust; märgib, et mõned nendest dokumentidest oleks tulnud avalikustada, et võimaldada avalikku kontrolli ja avatud poliitilist arutelu nende sisu üle; märgib lisaks, et nõukogul ei ole endiselt piisavalt tahet seda nõudmist täita; |
| --- | --- |

47.

peab kahetsusväärseks, et hoolimata asjaolust, et nii Euroopa Parlamendi esimene kui ka teine erikomisjon (TAXE 1 ja TAXE 2) on korduvalt nõudnud juurdepääsu käitumisjuhendi töörühma kõigile dokumentidele ja protokollidele, on Euroopa Parlamendi liikmetel lubatud kinnisel koosolekul tutvuda ainult piiratud arvu uute dokumentidega ning seegi lahendus saavutati alles viis kuud pärast TAXE 2 komisjoni volituste algust; märgib, et mõned nendest dokumentidest oleks tulnud avalikustada, et võimaldada avalikku kontrolli ja avatud poliitilist arutelu nende sisu üle; märgib lisaks, et nõukogul ei ole endiselt piisavalt tahet seda nõudmist täita;

| 48. | taunib tõsiasja, et kuigi komisjon on esitanud mõned käitumisjuhendi töörühma koosolekute siseprotokollid, ei ole ta suutnud levitatud dokumentide kohta täpseid andmeid pidada; leiab, et komisjoni kohus on säilitada käitumisjuhendi töörühma töövaldkonnas ringleva kogu teabe ja kõigi dokumentide kõiki jälgi ja andmeid, et hinnata liikmesriikide meetmete vastavust aluslepingule; palub komisjonil hankida kõik vajalikud dokumendid, et olukorda kiiresti parandada; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles tegema selles küsimuses komisjoniga koostööd; |
| --- | --- |

48.

taunib tõsiasja, et kuigi komisjon on esitanud mõned käitumisjuhendi töörühma koosolekute siseprotokollid, ei ole ta suutnud levitatud dokumentide kohta täpseid andmeid pidada; leiab, et komisjoni kohus on säilitada käitumisjuhendi töörühma töövaldkonnas ringleva kogu teabe ja kõigi dokumentide kõiki jälgi ja andmeid, et hinnata liikmesriikide meetmete vastavust aluslepingule; palub komisjonil hankida kõik vajalikud dokumendid, et olukorda kiiresti parandada; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles tegema selles küsimuses komisjoniga koostööd;

| 49. | nõuab tungivalt käitumisjuhendi töörühma töömeetodite läbipaistvuse ja tulemuslikkuse parandamist, sest nende puudulikkus takistab ühe tegurina kahjulike maksutavade vastaste konkreetsete edusammude tegemist; peab kahetsusväärseks, et ei ole saanud käitumisjuhendi töörühmalt mitmeid nõukogust või liikmesriikidelt pärit koosolekudokumente, mis on erikomisjoni volituste tõhusaks rakendamiseks väga olulised; nõuab, et regulaarselt avaldataks kontrollitulemusi selle kohta, mil määral liikmesriigid soovitusi täidavad; palub, et käitumisjuhendi töörühm koostaks üldsusele kättesaadava aastaaruande, milles määratakse kindlaks ja kirjeldatakse liikmesriikides asjaomasel aastal kasutatud kõige kahjulikumaid maksutavasid; kordab 2015. aastal nõukogule esitatud nõudmist moodustada poliitilisel tasandil nn maksukomisjon; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt käitumisjuhendi töörühma töömeetodite läbipaistvuse ja tulemuslikkuse parandamist, sest nende puudulikkus takistab ühe tegurina kahjulike maksutavade vastaste konkreetsete edusammude tegemist; peab kahetsusväärseks, et ei ole saanud käitumisjuhendi töörühmalt mitmeid nõukogust või liikmesriikidelt pärit koosolekudokumente, mis on erikomisjoni volituste tõhusaks rakendamiseks väga olulised; nõuab, et regulaarselt avaldataks kontrollitulemusi selle kohta, mil määral liikmesriigid soovitusi täidavad; palub, et käitumisjuhendi töörühm koostaks üldsusele kättesaadava aastaaruande, milles määratakse kindlaks ja kirjeldatakse liikmesriikides asjaomasel aastal kasutatud kõige kahjulikumaid maksutavasid; kordab 2015. aastal nõukogule esitatud nõudmist moodustada poliitilisel tasandil nn maksukomisjon;

| 50. | võtab avaliku teabe põhjal teadmiseks, et käitumisjuhendi töörühm käsitles aastatel 1998–2014 kokku 421 meedet ja luges neist kahjulikuks 111 (26 %), kuid kahte kolmandikku neist analüüsiti rühma esimesel viiel tegevusaastal; märgib, et liikmesriikide meetmete kontrollimine on aastate jooksul vähenenud ja 2014. aastal kontrolliti ainult 5 % kõikidest meetmetest, ning peab kahetsusväärseks, et rühm ei ole avastanud alates 2012. aasta novembrist ühtegi kahjulikku maksumeedet; järeldab, et käitumisjuhendi töörühm ei ole viimase kümnendi jooksul täiel määral töötanud ning selle juhtimine ja volitused tuleb kiiresti üle vaadata; |
| --- | --- |

50.

võtab avaliku teabe põhjal teadmiseks, et käitumisjuhendi töörühm käsitles aastatel 1998–2014 kokku 421 meedet ja luges neist kahjulikuks 111 (26 %), kuid kahte kolmandikku neist analüüsiti rühma esimesel viiel tegevusaastal; märgib, et liikmesriikide meetmete kontrollimine on aastate jooksul vähenenud ja 2014. aastal kontrolliti ainult 5 % kõikidest meetmetest, ning peab kahetsusväärseks, et rühm ei ole avastanud alates 2012. aasta novembrist ühtegi kahjulikku maksumeedet; järeldab, et käitumisjuhendi töörühm ei ole viimase kümnendi jooksul täiel määral töötanud ning selle juhtimine ja volitused tuleb kiiresti üle vaadata;

| 51. | kordab 2015. aastal komisjonile esitatud üleskutset avaldada ajakohastatud versioon õigusbüroo Simmons & Simmons 1999. aastal avaldatud haldustavasid käsitlevast aruandest, millele viidatakse käitumisjuhendi töörühma 1999. aasta aruande (Primarolo aruanne, SN 4901/99) punktis 26; |
| --- | --- |

51.

kordab 2015. aastal komisjonile esitatud üleskutset avaldada ajakohastatud versioon õigusbüroo Simmons & Simmons 1999. aastal avaldatud haldustavasid käsitlevast aruandest, millele viidatakse käitumisjuhendi töörühma 1999. aasta aruande (Primarolo aruanne, SN 4901/99) punktis 26;

| 52. | rõhutab, et kuigi käitumisjuhendiga on üht-teist paremaks muudetud, on selgunud, et põhimõte, mille kohaselt liikmesriik teatab võimalikest kahjulikest meetmetest ise, ei toimi, kahjulike meetmete tuvastamise kriteeriumid on iganenud ning konsensuse põhimõte kahjulikkust puudutavate otsuste langetamisel ei ole osutunud tulemuslikuks; peab kahetsusväärseks, et mitu liikmesriiki on käitumisjuhendi töörühma vajaliku reformimise vastu; nõuab seega tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vajalikud meetmed ning reformiksid võimalikult ruttu kahjulike meetmete kindlaksmääramise kriteeriume ja käitumisjuhendi töörühma juhtimise eri aspekte (sh otsustamisstruktuuri, kokkulepitud maksumeetme tagasipööramise ja peatamise kontrolli, võimaliku venitamistaktika vältimist ja nõuete mittetäitmise eest määratavaid sanktsioone), et suurendada selle läbipaistvust ja vastutust avalikkuse ees ning tagada Euroopa Parlamendi kindel kaasatus ja juurdepääs teabele; juhib tähelepanu puudustele ja muule 3. lisas esitatud asjakohasele teabele; märgib samuti, et kui võrrelda komisjoni nimekirja kõikidest nendest maksusüsteemidest, mida käitumisjuhendi töörühm on ametlikult hinnanud, koosolekudokumentidega otsuste tegemise ajast ja hilisemast perioodist, siis ei ole paljudel juhtudel selge, kuidas otsus tehti, näiteks miks kuulutati lõpuks kahjutuks sellised süsteemid, mida võis põhjendatult kahjulikuks pidada, ning nendel juhtudel, kus süsteem hinnati lõpuks kahjulikuks, on ebaselge, kas liikmesriigid on maksumeetme tagasipööramise menetluse rahuldavalt ellu viinud; rõhutab, et seega ei täitnud liikmesriigid nõukogu direktiivides 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL sätestatud kohustusi, sest nad ei vahetanud omaalgatuslikult maksualast teavet isegi juhtudel, kus vaatamata nende direktiividega jäetud kaalutlusõigusele oli põhjendatult alust eeldada, et teistes liikmesriikides jäävad maksud saamata või et maksusäästud tulenevad kasumi kunstlikust kontsernisisesest ümberpaigutamisest; rõhutab, et komisjon ei ole täitnud oma rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikes 1, sest ta ei võtnud vaatamata vastupidistele tõenditele selles küsimuses midagi ette ega võtnud kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, eelkõige neid, mis on sätestatud nõukogu direktiivides 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et kuigi käitumisjuhendiga on üht-teist paremaks muudetud, on selgunud, et põhimõte, mille kohaselt liikmesriik teatab võimalikest kahjulikest meetmetest ise, ei toimi, kahjulike meetmete tuvastamise kriteeriumid on iganenud ning konsensuse põhimõte kahjulikkust puudutavate otsuste langetamisel ei ole osutunud tulemuslikuks; peab kahetsusväärseks, et mitu liikmesriiki on käitumisjuhendi töörühma vajaliku reformimise vastu; nõuab seega tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vajalikud meetmed ning reformiksid võimalikult ruttu kahjulike meetmete kindlaksmääramise kriteeriume ja käitumisjuhendi töörühma juhtimise eri aspekte (sh otsustamisstruktuuri, kokkulepitud maksumeetme tagasipööramise ja peatamise kontrolli, võimaliku venitamistaktika vältimist ja nõuete mittetäitmise eest määratavaid sanktsioone), et suurendada selle läbipaistvust ja vastutust avalikkuse ees ning tagada Euroopa Parlamendi kindel kaasatus ja juurdepääs teabele; juhib tähelepanu puudustele ja muule 3. lisas esitatud asjakohasele teabele; märgib samuti, et kui võrrelda komisjoni nimekirja kõikidest nendest maksusüsteemidest, mida käitumisjuhendi töörühm on ametlikult hinnanud, koosolekudokumentidega otsuste tegemise ajast ja hilisemast perioodist, siis ei ole paljudel juhtudel selge, kuidas otsus tehti, näiteks miks kuulutati lõpuks kahjutuks sellised süsteemid, mida võis põhjendatult kahjulikuks pidada, ning nendel juhtudel, kus süsteem hinnati lõpuks kahjulikuks, on ebaselge, kas liikmesriigid on maksumeetme tagasipööramise menetluse rahuldavalt ellu viinud; rõhutab, et seega ei täitnud liikmesriigid nõukogu direktiivides 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL sätestatud kohustusi, sest nad ei vahetanud omaalgatuslikult maksualast teavet isegi juhtudel, kus vaatamata nende direktiividega jäetud kaalutlusõigusele oli põhjendatult alust eeldada, et teistes liikmesriikides jäävad maksud saamata või et maksusäästud tulenevad kasumi kunstlikust kontsernisisesest ümberpaigutamisest; rõhutab, et komisjon ei ole täitnud oma rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikes 1, sest ta ei võtnud vaatamata vastupidistele tõenditele selles küsimuses midagi ette ega võtnud kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, eelkõige neid, mis on sätestatud nõukogu direktiivides 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL;

| 53. | märgib, et erikomisjonile sai selgeks, et teatud liikmesriigid püüavad süstemaatiliselt maksustamise vältimise vastase võitluse edenemist takistada; märgib, et maksualaseid haldustavasid (siduvaid eelotsuseid) on käitumisjuhendi töörühmas arutatud ligi kaks kümnendit; mõistab hukka asjaolu, et mitu liikmesriiki tõrkusid enne LuxLeaksi oma maksualaste siduvate eelotsustega seotud tavade kohta teavet vahetamast ja tõrguvad LuxLeaksi paljastuste järel võetud kohustustest hoolimata endiselt käitumisjuhendi töörühma väljatöötatud näidisjuhendit riiklikus õiguses rakendamast; |
| --- | --- |

53.

märgib, et erikomisjonile sai selgeks, et teatud liikmesriigid püüavad süstemaatiliselt maksustamise vältimise vastase võitluse edenemist takistada; märgib, et maksualaseid haldustavasid (siduvaid eelotsuseid) on käitumisjuhendi töörühmas arutatud ligi kaks kümnendit; mõistab hukka asjaolu, et mitu liikmesriiki tõrkusid enne LuxLeaksi oma maksualaste siduvate eelotsustega seotud tavade kohta teavet vahetamast ja tõrguvad LuxLeaksi paljastuste järel võetud kohustustest hoolimata endiselt käitumisjuhendi töörühma väljatöötatud näidisjuhendit riiklikus õiguses rakendamast;

| 54. | kutsub komisjoni üles võimaldama Euroopa Parlamendile alatist, õigeaegset ja korrapärast juurdepääsu nõukogu maksustamisküsimustega tegelevate töörühmade, sealhulgas äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma, kõrgetasemelise töörühma ja maksuküsimuste töörühma koosolekudokumentidele ja protokollidele; soovitab komisjonil kasutada eeskujuna kokkulepet, mis sõlmiti Euroopa Parlamendiga ühtse järelevalvemehhanismi ja Euroopa Keskpanga protokollidele juurdepääsu küsimuses; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles võimaldama Euroopa Parlamendile alatist, õigeaegset ja korrapärast juurdepääsu nõukogu maksustamisküsimustega tegelevate töörühmade, sealhulgas äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma, kõrgetasemelise töörühma ja maksuküsimuste töörühma koosolekudokumentidele ja protokollidele; soovitab komisjonil kasutada eeskujuna kokkulepet, mis sõlmiti Euroopa Parlamendiga ühtse järelevalvemehhanismi ja Euroopa Keskpanga protokollidele juurdepääsu küsimuses;

| 55. | palub, et komisjon esitaks liikmesriikide mitterahuldava reageerimise korral eelistatavalt ELi toimimise lepingu artiklite 116 või 352 alusel või tõhustatud koostöö raames seadusandliku ettepaneku käitumisjuhendi töörühma tõhususe parandamiseks; |
| --- | --- |

55.

palub, et komisjon esitaks liikmesriikide mitterahuldava reageerimise korral eelistatavalt ELi toimimise lepingu artiklite 116 või 352 alusel või tõhustatud koostöö raames seadusandliku ettepaneku käitumisjuhendi töörühma tõhususe parandamiseks;

| 56. | nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtaksid kiireloomulisi meetmeid maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksuparadiiside ja agressiivse maksuplaneerimise vastu nii nõudluse kui ka pakkumise osas; peab kahetsusväärseks, et nõukogu ja eelkõige teatavad liikmesriigid ei ole mitu aastat nendes küsimustes ühtegi otsustavat sammu teinud, ja tuletab liikmesriikidele meelde neile kättesaadavat võimalust luua tõhustatud koostöö süsteeme (vähemalt üheksa liikmesriigi vahel), et kiirendada kahjulike ja ebaseaduslike maksutavade vastast tegevust; |
| --- | --- |

56.

nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtaksid kiireloomulisi meetmeid maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksuparadiiside ja agressiivse maksuplaneerimise vastu nii nõudluse kui ka pakkumise osas; peab kahetsusväärseks, et nõukogu ja eelkõige teatavad liikmesriigid ei ole mitu aastat nendes küsimustes ühtegi otsustavat sammu teinud, ja tuletab liikmesriikidele meelde neile kättesaadavat võimalust luua tõhustatud koostöö süsteeme (vähemalt üheksa liikmesriigi vahel), et kiirendada kahjulike ja ebaseaduslike maksutavade vastast tegevust;

| 57. | nõuab ELi uue maksupoliitika sidusus- ja koordineerimiskeskuse loomist komisjonis, et tagada ühtse turu nõuetekohane ja sidus toimimine ning rahvusvaheliste standardite rakendamine; on veendunud, et see uus keskus peaks vastutama järgmiste valdkondade eest: liikmesriikide maksupoliitika hindamine ja jälgimine liidu tasandil, tagamine, et liikmesriigid ei rakenda uusi kahjulikke maksumeetmeid, jälgimine, et liikmesriigid järgivad liidu ühtset nimekirja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta, riikide maksuametite vahelise koostöö tagamine ja edendamine (näiteks koolitus ja parimate tavade vahetamine) ning seda valdkonda puudutavate akadeemiliste programmide algatamine; leiab, et nii võib keskus aidata ära hoida uusi maksusüsteemide vahelisi lünki, mis võivad liikmesriikide vahel tekkida kooskõlastamata poliitiliste algatuste tõttu, ning aidata takistada maksutavasid ja -standardeid, mis häiriksid, takistaksid või segaksid ühtse turu nõuetekohast toimimist ja põhimõtteid; usub, et keskus võib toimida ka rikkumisest teatajate kontaktasutusena, kui liikmesriigid ja riiklikud maksuametid ei võta maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ilmsikstulemisel meetmeid või ei uuri juhtumit piisavalt; on seisukohal, et keskusele oleks kasulik oskusteabe koondamine liidu ja riikide tasandil, et vähendada maksumaksja koormust; |
| --- | --- |

57.

nõuab ELi uue maksupoliitika sidusus- ja koordineerimiskeskuse loomist komisjonis, et tagada ühtse turu nõuetekohane ja sidus toimimine ning rahvusvaheliste standardite rakendamine; on veendunud, et see uus keskus peaks vastutama järgmiste valdkondade eest: liikmesriikide maksupoliitika hindamine ja jälgimine liidu tasandil, tagamine, et liikmesriigid ei rakenda uusi kahjulikke maksumeetmeid, jälgimine, et liikmesriigid järgivad liidu ühtset nimekirja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta, riikide maksuametite vahelise koostöö tagamine ja edendamine (näiteks koolitus ja parimate tavade vahetamine) ning seda valdkonda puudutavate akadeemiliste programmide algatamine; leiab, et nii võib keskus aidata ära hoida uusi maksusüsteemide vahelisi lünki, mis võivad liikmesriikide vahel tekkida kooskõlastamata poliitiliste algatuste tõttu, ning aidata takistada maksutavasid ja -standardeid, mis häiriksid, takistaksid või segaksid ühtse turu nõuetekohast toimimist ja põhimõtteid; usub, et keskus võib toimida ka rikkumisest teatajate kontaktasutusena, kui liikmesriigid ja riiklikud maksuametid ei võta maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ilmsikstulemisel meetmeid või ei uuri juhtumit piisavalt; on seisukohal, et keskusele oleks kasulik oskusteabe koondamine liidu ja riikide tasandil, et vähendada maksumaksja koormust;

Välismõõde

| 58. | peab tervitatavaks, et G8 ja G20 tasandil keskendutakse jälle maksuküsimustele, mis peaks tooma kaasa uued soovitused; palub, et komisjon esindaks liitu eesootavatel G20 kohtumistel ja ad hoc sümpoosionidel ühtse seisukohaga; palub, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt kõigist leidudest ja tagajärgedest, mida võivad põhjustada G20 riikide otsused äriühingute tulumaksu maksubaasi kahanemise ja agressiivse maksuplaneerimise tavade ning ebaseaduslike rahavoogude vastase võitluse kohta; |
| --- | --- |

58.

peab tervitatavaks, et G8 ja G20 tasandil keskendutakse jälle maksuküsimustele, mis peaks tooma kaasa uued soovitused; palub, et komisjon esindaks liitu eesootavatel G20 kohtumistel ja ad hoc sümpoosionidel ühtse seisukohaga; palub, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt kõigist leidudest ja tagajärgedest, mida võivad põhjustada G20 riikide otsused äriühingute tulumaksu maksubaasi kahanemise ja agressiivse maksuplaneerimise tavade ning ebaseaduslike rahavoogude vastase võitluse kohta;

| 59. | palub liidul, G20 riikidel, OECD-l ja ÜRO-l tihendada koostööd, et edendada ülemaailmseid suuniseid, mis on kasulikud ka arenguriikidele; |
| --- | --- |

59.

palub liidul, G20 riikidel, OECD-l ja ÜRO-l tihendada koostööd, et edendada ülemaailmseid suuniseid, mis on kasulikud ka arenguriikidele;

| 60. | toetab ÜRO raames hästivarustatud ja piisavaid lisavahendeid omava ülemaailmse asutuse loomist selle tagamiseks, et kõik riigid saavad üleilmse maksupoliitika kujundamises ja reformimises osaleda võrdsetel alustel; kutsub ELi ja liikmesriike üles alustama tööd laiaulatusliku ülemaailmse maksualase tippkohtumise korraldamiseks ja võtma eesmärgiks sellise valitsustevahelise organi loomise; |
| --- | --- |

60.

toetab ÜRO raames hästivarustatud ja piisavaid lisavahendeid omava ülemaailmse asutuse loomist selle tagamiseks, et kõik riigid saavad üleilmse maksupoliitika kujundamises ja reformimises osaleda võrdsetel alustel; kutsub ELi ja liikmesriike üles alustama tööd laiaulatusliku ülemaailmse maksualase tippkohtumise korraldamiseks ja võtma eesmärgiks sellise valitsustevahelise organi loomise;

| 61. | soovib, et rahvusvahelistel foorumitel lepitaks läbipaistvuse suurendamiseks kokku tegelike tulusaajate rangemas ja täpsemas määratluses; |
| --- | --- |

61.

soovib, et rahvusvahelistel foorumitel lepitaks läbipaistvuse suurendamiseks kokku tegelike tulusaajate rangemas ja täpsemas määratluses;

| 62. | palub komisjonil ja liikmesriikidel analüüsida vajaduse korral riikide ja ELi tasandi maksupoliitika ülekanduvat mõju, et hinnata selle mõju arenguriikidele; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil ja liikmesriikidel analüüsida vajaduse korral riikide ja ELi tasandi maksupoliitika ülekanduvat mõju, et hinnata selle mõju arenguriikidele;

| 63. | juhib tähelepanu sellele, et raha ebaseaduslik väljavool on arenguriikide võla üks olulisimaid põhjuseid ning agressiivne maksuplaneerimine on vastuolus ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttega; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu sellele, et raha ebaseaduslik väljavool on arenguriikide võla üks olulisimaid põhjuseid ning agressiivne maksuplaneerimine on vastuolus ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttega;

| 64. | palub komisjonil lisada kaubandus- ja partnerluslepingutesse hea maksualase valitsemistava klauslid, milles käsitletakse eelkõige asjaomaste OECD soovituste (näiteks BEPS algatus) täitmist maksustamise valdkonnas ja millega tagatakse, et ettevõtjad või vahendajad ei saa kaubandus- ja partnerluslepinguid kuritarvitada maksustamise vältimiseks ja maksudest kõrvalehoidumiseks või ebaseaduslikust tegevusest saadud raha pesuks; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil lisada kaubandus- ja partnerluslepingutesse hea maksualase valitsemistava klauslid, milles käsitletakse eelkõige asjaomaste OECD soovituste (näiteks BEPS algatus) täitmist maksustamise valdkonnas ja millega tagatakse, et ettevõtjad või vahendajad ei saa kaubandus- ja partnerluslepinguid kuritarvitada maksustamise vältimiseks ja maksudest kõrvalehoidumiseks või ebaseaduslikust tegevusest saadud raha pesuks;

| 65. | palub, et OECD ja teised rahvusvahelised organid alustaksid tööd ulatusliku BEPS II-ga, mis peaks põhinema peamiselt miinimumstandarditel ja konkreetsetel rakendamisalastel eesmärkidel; |
| --- | --- |

65.

palub, et OECD ja teised rahvusvahelised organid alustaksid tööd ulatusliku BEPS II-ga, mis peaks põhinema peamiselt miinimumstandarditel ja konkreetsetel rakendamisalastel eesmärkidel;

| 66. | rõhutab, et selleks, et ELi hääl kuuldavaks teha, tuleks parandada komisjoni ja rahapesuvastasesse töökonda kuuluvate liikmesriikide tegevuse kooskõlastamist; rõhutab, et vaja on üksikasjalikke rakendamissuuniseid, eriti arenguriikidele, ning samuti on vaja jälgida uute kahjulike maksumeetmete arengut; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et selleks, et ELi hääl kuuldavaks teha, tuleks parandada komisjoni ja rahapesuvastasesse töökonda kuuluvate liikmesriikide tegevuse kooskõlastamist; rõhutab, et vaja on üksikasjalikke rakendamissuuniseid, eriti arenguriikidele, ning samuti on vaja jälgida uute kahjulike maksumeetmete arengut;

| 67. | nõuab sellega seoses parlamentaarse järelevalverühma loomist OECD tasandil, et jälgida ja kontrollida nimetatud algatuse loomist ja rakendamist; |
| --- | --- |

67.

nõuab sellega seoses parlamentaarse järelevalverühma loomist OECD tasandil, et jälgida ja kontrollida nimetatud algatuse loomist ja rakendamist;

| 68. | nõuab rahvusvaheliste maksuküsimuste alase struktuurse dialoogi alustamist Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahel; soovitab nende küsimustega tegelemiseks luua ametlikud parlamentidevahelised foorumid ja kasutada ka õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi raamistikku; julgustab ELi ja USAd tegema koostööd OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase projekti rakendamisel; märgib, et USA ja EL ei tee valitsustevahelise FATCA kokkuleppe raamistikus kuigi palju vastastikust koostööd; julgustab USAd ja ELi tegema vastastikkuse saavutamiseks FATCA kokkuleppe raames tõhustatud koostööd ja kutsub kõiki osapooli üles osalema aktiivselt selle rakendamises; |
| --- | --- |

68.

nõuab rahvusvaheliste maksuküsimuste alase struktuurse dialoogi alustamist Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahel; soovitab nende küsimustega tegelemiseks luua ametlikud parlamentidevahelised foorumid ja kasutada ka õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi raamistikku; julgustab ELi ja USAd tegema koostööd OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase projekti rakendamisel; märgib, et USA ja EL ei tee valitsustevahelise FATCA kokkuleppe raamistikus kuigi palju vastastikust koostööd; julgustab USAd ja ELi tegema vastastikkuse saavutamiseks FATCA kokkuleppe raames tõhustatud koostööd ja kutsub kõiki osapooli üles osalema aktiivselt selle rakendamises;

| 69. | tunneb heameelt ELi viie suurima liikmesriigi poolt 2016. aasta aprillis käivitatud katseprojekti üle, mis on seotud tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe automaatse vahetamisega maksuhaldurite vahel; nõuab asjaomaste riikide sõnastatud eesmärke korrates, et seda algatust laiendataks ja et see oleks aluseks teabevahetuse ülemaailmsele standardile sarnaselt olemasoleva finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse standardiga; |
| --- | --- |

69.

tunneb heameelt ELi viie suurima liikmesriigi poolt 2016. aasta aprillis käivitatud katseprojekti üle, mis on seotud tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe automaatse vahetamisega maksuhaldurite vahel; nõuab asjaomaste riikide sõnastatud eesmärke korrates, et seda algatust laiendataks ja et see oleks aluseks teabevahetuse ülemaailmsele standardile sarnaselt olemasoleva finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse standardiga;

| 70. | nõuab järgmise sammuna tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe kättesaadavuse ja sellise teabe vahetamise tõhususe parandamise vallas sellise tegelike tulusaajate üleliidulise avaliku registri loomist, mis hõlmaks ühtlustatud standardeid tegelikke tulusaajaid käsitlevale infole juurdepääsu kohta ja kõiki vajalikke andmekaitsealaseid kaitsemeetmeid ning mis oleks aluseks vastavale ülemaailmsele algatusele; rõhutab sellega seoses selliste institutsioonide tähtsat rolli nagu OECD ja ÜRO; |
| --- | --- |

70.

nõuab järgmise sammuna tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe kättesaadavuse ja sellise teabe vahetamise tõhususe parandamise vallas sellise tegelike tulusaajate üleliidulise avaliku registri loomist, mis hõlmaks ühtlustatud standardeid tegelikke tulusaajaid käsitlevale infole juurdepääsu kohta ja kõiki vajalikke andmekaitsealaseid kaitsemeetmeid ning mis oleks aluseks vastavale ülemaailmsele algatusele; rõhutab sellega seoses selliste institutsioonide tähtsat rolli nagu OECD ja ÜRO;

| 71. | palub viia läbi teostatavusuuring ülemaailmse vararegistri loomise kohta, mis hõlmaks üksikisikute, ettevõtjate ja kõigi üksuste, näiteks usaldusfondide ja sihtasutuste kogu finantsvara ning milles sisalduv teave oleks maksuhalduritele täielikult kättesaadav, kuid milles sisalduva teabe konfidentsiaalsuse kaitseks oleks samal ajal võetud kõik asjakohased kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

71.

palub viia läbi teostatavusuuring ülemaailmse vararegistri loomise kohta, mis hõlmaks üksikisikute, ettevõtjate ja kõigi üksuste, näiteks usaldusfondide ja sihtasutuste kogu finantsvara ning milles sisalduv teave oleks maksuhalduritele täielikult kättesaadav, kuid milles sisalduva teabe konfidentsiaalsuse kaitseks oleks samal ajal võetud kõik asjakohased kaitsemeetmed;

| 72. | rõhutab, et OECD standardite rakendamise ja tegelike tulusaajate küsimuses on vaja ühist ja terviklikku ELi ja USA lähenemisviisi; rõhutab lisaks, et kõikidesse tulevastesse kaubanduslepingutesse tuleks lisada hea maksualase valitsemistava klausel, et tagada võrdsed tingimused, luua rohkem väärtust ühiskonnale tervikuna, võidelda maksupettuse ja maksustamise vältimise vastu ning saavutada Atlandi-üleste partnerite juhtpositsioon heade valitsemistavade edendamisel maksuvaldkonnas; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et OECD standardite rakendamise ja tegelike tulusaajate küsimuses on vaja ühist ja terviklikku ELi ja USA lähenemisviisi; rõhutab lisaks, et kõikidesse tulevastesse kaubanduslepingutesse tuleks lisada hea maksualase valitsemistava klausel, et tagada võrdsed tingimused, luua rohkem väärtust ühiskonnale tervikuna, võidelda maksupettuse ja maksustamise vältimise vastu ning saavutada Atlandi-üleste partnerite juhtpositsioon heade valitsemistavade edendamisel maksuvaldkonnas;

Täiendavad soovitused

| 73. | kutsub kõigi liikmesriikide parlamente üles tegema koostööd, et tagada liikmesriikide maksusüsteemide nõuetekohane kontroll ja sidusus; nõuab, et riikide parlamendid jälgiksid selles küsimuses valvsalt oma valitsuse otsuseid ja võtaksid endale parlamentidevaheliste maksuküsimusi käsitlevate foorumite raames rohkem kohustusi; |
| --- | --- |

73.

kutsub kõigi liikmesriikide parlamente üles tegema koostööd, et tagada liikmesriikide maksusüsteemide nõuetekohane kontroll ja sidusus; nõuab, et riikide parlamendid jälgiksid selles küsimuses valvsalt oma valitsuse otsuseid ja võtaksid endale parlamentidevaheliste maksuküsimusi käsitlevate foorumite raames rohkem kohustusi;

| 74. | kutsub komisjoni üles uurima kõiki ebaseadusliku riigiabi andmise juhtumeid, millele tema tähelepanu on juhitud, et kõik oleksid liidu seaduse ees võrdsed; kutsub komisjoni üles otsustama juhtudel, kus väidetavaid maksusoodustusi loetakse ebaseaduslikuks riigiabiks, tagasinõudmise kasuks; on mures väidete pärast, mille kohaselt teeb Luksemburg siduvaid eelotsuseid suuliselt, et hiilida mööda maksustamisalase halduskoostöö direktiivist tulenevast teabejagamiskohustusest; kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima ja selle kohta aru andma, et liikmesriigid ei asendaks pärast liidu õiguse täiendamist ühte kahjulikku tava teisega; kutsub komisjoni üles jälgima kõiki konkreetsete maksusoodustuste andmise tõttu tekkivaid turumoonutusi ja neist aru andma; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles uurima kõiki ebaseadusliku riigiabi andmise juhtumeid, millele tema tähelepanu on juhitud, et kõik oleksid liidu seaduse ees võrdsed; kutsub komisjoni üles otsustama juhtudel, kus väidetavaid maksusoodustusi loetakse ebaseaduslikuks riigiabiks, tagasinõudmise kasuks; on mures väidete pärast, mille kohaselt teeb Luksemburg siduvaid eelotsuseid suuliselt, et hiilida mööda maksustamisalase halduskoostöö direktiivist tulenevast teabejagamiskohustusest; kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima ja selle kohta aru andma, et liikmesriigid ei asendaks pärast liidu õiguse täiendamist ühte kahjulikku tava teisega; kutsub komisjoni üles jälgima kõiki konkreetsete maksusoodustuste andmise tõttu tekkivaid turumoonutusi ja neist aru andma;

| 75. | juhib tähelepanu digitaalsete lahenduste potentsiaalile maksukogumise tõhustamisel – see aitaks koguda maksuandmeid otse ühistarbimise tehingutelt ja vähendaks liikmesriikide maksuhaldurite üldist töökoormust; |
| --- | --- |

75.

juhib tähelepanu digitaalsete lahenduste potentsiaalile maksukogumise tõhustamisel – see aitaks koguda maksuandmeid otse ühistarbimise tehingutelt ja vähendaks liikmesriikide maksuhaldurite üldist töökoormust;

| 76. | võtab teadmiseks Panama paberite paljastused, mis tõid ilmsiks varifirmade süstemaatilise kasutamise nii ettevõtete kui ka eraisikute poolt, et varjata maksustatavaid varasid ning korruptsioonist ja organiseeritud kuritegevusest saadud tulu; tunneb heameelt Euroopa Parlamendi otsuse üle moodustada sellega tegelemiseks uurimiskomisjon ning jätkata tööd maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu probleemidega; rõhutab, et poliitiliselt on äärmiselt tähtis analüüsida kirjeldatud tavadega seotud maksuhaldurite ja ettevõtjate tegevust, et kaotada seaduselüngad; |
| --- | --- |

76.

võtab teadmiseks Panama paberite paljastused, mis tõid ilmsiks varifirmade süstemaatilise kasutamise nii ettevõtete kui ka eraisikute poolt, et varjata maksustatavaid varasid ning korruptsioonist ja organiseeritud kuritegevusest saadud tulu; tunneb heameelt Euroopa Parlamendi otsuse üle moodustada sellega tegelemiseks uurimiskomisjon ning jätkata tööd maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu probleemidega; rõhutab, et poliitiliselt on äärmiselt tähtis analüüsida kirjeldatud tavadega seotud maksuhaldurite ja ettevõtjate tegevust, et kaotada seaduselüngad;

| 77. | peab vajalikuks teha rohkem tööd, et pääseda ligi liikmesriikide, komisjoni ja käitumisjuhendi töörühma dokumentidele; kordab, et Euroopa Parlamendile juba kättesaadavaks tehtud dokumente tuleb täiendavalt analüüsida, et hinnata adekvaatselt edasiste poliitiliste meetmete ja algatuste vajadust; kutsub tulevast uurimiskomisjoni üles seda tööd jätkama ja tegutsema erikomisjonist erinevas vormis, tegutsedes pigem uurimiskomisjonina, nagu Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja eelarvekomisjon; |
| --- | --- |

77.

peab vajalikuks teha rohkem tööd, et pääseda ligi liikmesriikide, komisjoni ja käitumisjuhendi töörühma dokumentidele; kordab, et Euroopa Parlamendile juba kättesaadavaks tehtud dokumente tuleb täiendavalt analüüsida, et hinnata adekvaatselt edasiste poliitiliste meetmete ja algatuste vajadust; kutsub tulevast uurimiskomisjoni üles seda tööd jätkama ja tegutsema erikomisjonist erinevas vormis, tegutsedes pigem uurimiskomisjonina, nagu Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja eelarvekomisjon;

| 78. | kutsub nõukogu üles Euroopa Parlamendiga konsulteerimise menetlust täielikult ära kasutama, eriti ootama enne poliitilisele kokkuleppele jõudmist ära Euroopa Parlamendi arvamuse ja võtma seda arvesse; |
| --- | --- |

78.

kutsub nõukogu üles Euroopa Parlamendiga konsulteerimise menetlust täielikult ära kasutama, eriti ootama enne poliitilisele kokkuleppele jõudmist ära Euroopa Parlamendi arvamuse ja võtma seda arvesse;

| 79. | kohustub jätkama erikomisjoni alustatud tööd, kõrvaldama selle volituste täitmist raskendavad tõkked ning tagama antud soovituste nõuetekohased järelmeetmed; teeb oma pädevatele organitele ülesandeks leida selle saavutamiseks parim institutsiooniline viis; |
| --- | --- |

79.

kohustub jätkama erikomisjoni alustatud tööd, kõrvaldama selle volituste täitmist raskendavad tõkked ning tagama antud soovituste nõuetekohased järelmeetmed; teeb oma pädevatele organitele ülesandeks leida selle saavutamiseks parim institutsiooniline viis;

| 80. | palub pädeval parlamendikomisjonil järgida käesolevaid soovitusi oma tulevases samateemalises seadusandlikus algatusraportis; |
| --- | --- |

80.

palub pädeval parlamendikomisjonil järgida käesolevaid soovitusi oma tulevases samateemalises seadusandlikus algatusraportis;

o

o o

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO-le, G20 riikidele ja OECD-le. |
| --- | --- |

81.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO-le, G20 riikidele ja OECD-le.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0420.

(2)  Nõukogu 8. detsembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2376, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2015, lk 1).

(3)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ (liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise valdkonnas) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

(4)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(5)  EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15.

(6)  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

(7)  Euroopa Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule, „Maksustamise vältimise vastane pakett: järgmised sammud tõhusa maksustamise ja maksude suurema läbipaistvuse saavutamiseks ELis“ (COM(2016)0023).

(8)  Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega nähakse ette otseselt siseturu toimimist mõjutavad maksustamise vältimise vastased eeskirjad (COM(2016)0026).

(9)  Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (COM(2016)0025).

(10)  Komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta soovitus maksulepingute kuritarvitamise vastaste meetmete rakendamise kohta (C(2016)0271).

(11)  Uuring agressiivse maksuplaneerimise struktuuride ja näitajate kohta, Euroopa Liit, 2016.

(12)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 134.

(13)  EÜT C 2, 6.1.1998, lk 2.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0257.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0457.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0408.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0265.

(18)  SA.38375, Luksemburgi riigiabi Fiatile.

(19)  SA.38374, Madalmaade riigiabi Starbucksile.

(20)  Komisjoni 11. jaanuari 2016. aasta otsus (EL) 2016/1699 Belgia ülemäärase kasumi maksustamise korra kui riigiabi kohta, SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) (teatavaks tehtud numbri C(2015)9837 all) (ELT L 260, 27.9.2016, lk 61).

(21)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/a_huge_problem/index_en.htm, Euroopa Komisjon, 10. mai 2016.

(22)  BEPSi mõõtmine ja jälgimine, tegevus nr 11 – 2015. aasta lõpparuanne, maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist (BEPSi) käsitlev OECD/G20 projekt.

(23)  ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) 2015. aasta maailma investeerimisaruanne – rahvusvahelise investeerimisjuhtimise reformimine (World Investment Report 2015 – Reforming International Investment Governance, UNCTAD, 2015).

(24)  http://gabriel-zucman.eu/files/JohannesenZucman2014

(25)  BIS 2016 – Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) rahvusvaheline asukohapõhine pangastatistika

(26)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/webdiaeia2016d2_en.pdf

(27)  http://ec.europa.eu/growth/smes/, Euroopa Komisjon, 10. mai 2016.

(28)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1351_en.htm#_ftnref8 ja Egger, P., W. Eggert ja H. Winner (2010), „Saving Taxes through Foreign Plant Ownership“, Journal of International Economics 81: 99–108; Finke, K. (2013), Tax Avoidance of German Multinationals and Implications for Tax Revenue Evidence from a Propensity Score Matching Approach, mimeo.

(29)  https://polcms.secure.europarl.europa.eu/cmsdata/upload/a0cf64ee-8e0d-4b5f-b145-6ffbaa940e10/TheRoleFinancialSectorTaxPlanning_Draft_210316.pdf

(30)  OECD, 2008, „Study into the role of tax intermediaries“ („Maksuvahendajate rolli uurimine“); http://www.oecd.org/tax/administration/39882938.pdf

(31)  Komisjoni talitused on kinnitanud, et komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta ettepaneku (maksustamise vältimise vastase paketi kohta) artikkel 10 („Hübriidsed lahknevused“) põhineb vastastikuse tunnustamise lähenemisviisil, mille eesmärk on kaotada erinevused hübriidmajandusüksuste ja hübriidfinantsinstrumentide õiguslikus liigitamises, kuid see ei käsitle varade hübriidülekandmist, mis ei puuduta lahknevusi õiguslikus liigitamises.

(32)  OECD määratluse järgi on hübriidülekanne tehing, mida käsitletakse vara omandiõiguse ülekandmisena ühe riigi maksude eesmärgil, kuid mitte teise riigi maksude eesmärgil, kus seda üldiselt loetakse kollateraliseeritud laenukohustuseks. OECD, märts 2012, „Hybrid Mismatch Arrangements: Tax Policy and Compliance Issues“, http://www.oecd.org/.

---

1. LISA

OSALENUD ISIKUTE NIMEKIRI (KOMISJONIDE KOOSOLEKUD, KOORDINATORID JA LÄHETUSED)

| Kuupäev | Sõnavõtjad |
| --- | --- |
| 11.1.2016 | — | Pierre Moscovici, majandus- ja rahandusküsimuste ning maksunduse ja tolli volinik |

Kuupäev

Sõnavõtjad

11.1.2016

—

Pierre Moscovici, majandus- ja rahandusküsimuste ning maksunduse ja tolli volinik

17.2.2016

| — | Pierre Moscovici, majandus- ja rahandusküsimuste ning maksunduse ja tolli volinik |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici, majandus- ja rahandusküsimuste ning maksunduse ja tolli volinik

29.2.2016

Arvamuste vahetus nõukogu eesistujariigiga

Madalmaade rahandusasjade riigisekretäri Eric Wiebesi osavõtul

14.–15.3.2016

Arvamuste vahetus jurisdiktsioonidega

| | Rob Gray, tulumaksu valdkonna eest vastutav direktor, Guernsey; |
| --- | --- |

Rob Gray, tulumaksu valdkonna eest vastutav direktor, Guernsey;

| | Colin Powell, peaministri nõunik rahvusvahelistes küsimustes, Jersey; |
| --- | --- |

Colin Powell, peaministri nõunik rahvusvahelistes küsimustes, Jersey;

| | Clàudia Cornella Durany, riigisekretär rahvusvahelistes finantsküsimustes, Andorra; |
| --- | --- |

Clàudia Cornella Durany, riigisekretär rahvusvahelistes finantsküsimustes, Andorra;

| | Katja Gey, rahvusvaheliste finantsküsimuste eest vastutav direktor, Liechtenstein; |
| --- | --- |

Katja Gey, rahvusvaheliste finantsküsimuste eest vastutav direktor, Liechtenstein;

| | Jean Castellini, rahandus- ja majandusminister, Monaco. |
| --- | --- |

Jean Castellini, rahandus- ja majandusminister, Monaco.

Arvamuste vahetus hargmaiste ettevõtjatega

| | Cathy Kearney, Euroopa operatsioonide asepresident, Apple; |
| --- | --- |

Cathy Kearney, Euroopa operatsioonide asepresident, Apple;

| | Julia Macrae, maksuküsimuste direktor (Euroopa, Lähis-Ida, India ja Aafrika), Apple; |
| --- | --- |

Julia Macrae, maksuküsimuste direktor (Euroopa, Lähis-Ida, India ja Aafrika), Apple;

| | Adam Cohen, majanduspoliitika juht (Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika), Google; |
| --- | --- |

Adam Cohen, majanduspoliitika juht (Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika), Google;

| | Søren Hansen, tegevjuht, Inter-Ikea Group; |
| --- | --- |

Søren Hansen, tegevjuht, Inter-Ikea Group;

| | Anders Bylund, kontserni kommunikatsioonijuht, Inter-Ikea Group; |
| --- | --- |

Anders Bylund, kontserni kommunikatsioonijuht, Inter-Ikea Group;

| | Irene Yates, äriühingute maksuküsimuste asepresident, McDonald's. |
| --- | --- |

Irene Yates, äriühingute maksuküsimuste asepresident, McDonald's.

Arvamuste vahetus uurivate ajakirjanikega – kinnine koosolek

| | Véronique Poujol, Paperjam; |
| --- | --- |

Véronique Poujol, Paperjam;

| | Markus Becker, Der Spiegel. |
| --- | --- |

Markus Becker, Der Spiegel.

21.3.2016

Arvamuste vahetus Euroopa pankadega (I osa)

| | Jean-Charles Balat, finantsdirektor, Crédit Agricole SA; |
| --- | --- |

Jean-Charles Balat, finantsdirektor, Crédit Agricole SA;

| | Rob Schipper, maksuküsimuste ülemaailmne juht, ING; |
| --- | --- |

Rob Schipper, maksuküsimuste ülemaailmne juht, ING;

| | Eva Jigvall, maksuküsimuste juht, Nordea; |
| --- | --- |

Eva Jigvall, maksuküsimuste juht, Nordea;

| | Monica Lopez-Monís, vastavuskontrollijuht ja vastutav asepresident, Banco Santander; |
| --- | --- |

Monica Lopez-Monís, vastavuskontrollijuht ja vastutav asepresident, Banco Santander;

| | Christopher St. Victor de Pinho, tegevdirektor, kontserni maksuküsimuste ülemaailmne juht, UBS Group AG; |
| --- | --- |

Christopher St. Victor de Pinho, tegevdirektor, kontserni maksuküsimuste ülemaailmne juht, UBS Group AG;

| | Stefano Ceccacci, kontserni maksuküsimuste juht, Unicredit. |
| --- | --- |

Stefano Ceccacci, kontserni maksuküsimuste juht, Unicredit.

4.4.2016

| — | Margrethe Vestager, konkurentsivolinik |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, konkurentsivolinik

Arvamuste vahetus Euroopa pankadega (II osa)

| | Brigitte Bomm, tegevdirektor, maksuküsimuste ülemaailmne juht, Deutsche Bank AG |
| --- | --- |

Brigitte Bomm, tegevdirektor, maksuküsimuste ülemaailmne juht, Deutsche Bank AG

| | Grant Jamieson, maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Grant Jamieson, maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland

| | Graeme Johnston, rahvusvaheliste maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Graeme Johnston, rahvusvaheliste maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland

15.4.2016

Lähetus Küprosele

| | Ioannis Kasoulides, välisminister; |
| --- | --- |

Ioannis Kasoulides, välisminister;

| | Küprose pangaliidu peadirektor Michael Kammas, esimees Aristio Stylianou ja aseesimees George Appios; |
| --- | --- |

Küprose pangaliidu peadirektor Michael Kammas, esimees Aristio Stylianou ja aseesimees George Appios;

| | Christos Patsalides, rahandusministeeriumi alaline sekretär; |
| --- | --- |

Christos Patsalides, rahandusministeeriumi alaline sekretär;

| | George Panteli, maksupoliitika juht, rahandusministeerium; |
| --- | --- |

George Panteli, maksupoliitika juht, rahandusministeerium;

| | Yannakis Tsangaris, maksundusvolinik; |
| --- | --- |

Yannakis Tsangaris, maksundusvolinik;

| | Alexander Apostolides, Küprose Ülikool; |
| --- | --- |

Alexander Apostolides, Küprose Ülikool;

| | Maria Krambia-Kapardis, Transparency Internationali täitevkomitee juht; |
| --- | --- |

Maria Krambia-Kapardis, Transparency Internationali täitevkomitee juht;

| | Costas Markides, juhatuse liige, rahvusvahelised maksuküsimused, KPMG Limited ja Küprose investeerimisfondide liit; |
| --- | --- |

Costas Markides, juhatuse liige, rahvusvahelised maksuküsimused, KPMG Limited ja Küprose investeerimisfondide liit;

| | Natasa Pilides, peadirektor, Küprose investeeringute edendamise agentuur; |
| --- | --- |

Natasa Pilides, peadirektor, Küprose investeeringute edendamise agentuur;

| | Kyriakos Iordanou, peadirektor, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, Küprose vannutatud audiitorite instituut; |
| --- | --- |

Kyriakos Iordanou, peadirektor, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, Küprose vannutatud audiitorite instituut;

| | Christos Karidis, keskliidu osakonna majandusuuringute juht ja töötavate tarbijate liidu sekretär; |
| --- | --- |

Christos Karidis, keskliidu osakonna majandusuuringute juht ja töötavate tarbijate liidu sekretär;

| | Nikos Grigoriou, Küproselise töötajate liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika osakonna juht. |
| --- | --- |

Nikos Grigoriou, Küproselise töötajate liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika osakonna juht.

18.4.2016

Parlamentidevaheline kohtumine „Maksustamise vältimise vastane pakett ja muud ELi ja rahvusvahelised muutused: riikide parlamentide teostatav järelevalve ja demokraatlik kontroll“

Arvamuste vahetus jurisdiktsioonidega (II osa) – kinnine koosolek

| | Wayne Panton, finantsteenuste, kaubandus- ja keskkonnaminister, Kaimanisaared |
| --- | --- |

Wayne Panton, finantsteenuste, kaubandus- ja keskkonnaminister, Kaimanisaared

20.4.2016

ECON/JURI/TAXE ühiskoosolek

| — | Jonathan Hill, finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu volinik |
| --- | --- |

—

Jonathan Hill, finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu volinik

2.5.2016

OECD parlamentaarse maksuküsimuste töörühma ja Euroopa Parlamendi maksualaste siduvate eelotsuste erikomisjoni kõrgetasemeline kohtumine Pariisis

| | Pascal Saint-Amans, OECD maksupoliitika ja -halduse keskuse direktor; |
| --- | --- |

Pascal Saint-Amans, OECD maksupoliitika ja -halduse keskuse direktor;

| | Valère Moutarlier, Euroopa Komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi direktor; |
| --- | --- |

Valère Moutarlier, Euroopa Komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi direktor;

| | Michèle André, Senati rahanduskomisjoni esimees; |
| --- | --- |

Michèle André, Senati rahanduskomisjoni esimees;

| | Meg Hillier, avaliku sektori eelarve komisjoni esimees; |
| --- | --- |

Meg Hillier, avaliku sektori eelarve komisjoni esimees;

17.–20.5.2015

Lähetus Ameerika Ühendriikidesse (Washington)

| | David O'Sullivan, ELi suursaadik; |
| --- | --- |

David O'Sullivan, ELi suursaadik;

| | Elise Bean, uurimise alalise allkomisjoni endine direktor ja vanemnõunik; |
| --- | --- |

Elise Bean, uurimise alalise allkomisjoni endine direktor ja vanemnõunik;

| | Orrin Grant Hatch, Senati rahanduskomisjoni esimees ja Senati ajutine eesistuja; |
| --- | --- |

Orrin Grant Hatch, Senati rahanduskomisjoni esimees ja Senati ajutine eesistuja;

| | dr Charles Boustany, maksupoliitika allkomisjoni esimees; |
| --- | --- |

dr Charles Boustany, maksupoliitika allkomisjoni esimees;

| | Sander Levin, Kongressi liige, Esindajatekoja rahanduskomisjoni tähtsuselt teine liige; |
| --- | --- |

Sander Levin, Kongressi liige, Esindajatekoja rahanduskomisjoni tähtsuselt teine liige;

| | Richard Neal, maksupoliitika allkomisjoni tähtsuselt teine liige; |
| --- | --- |

Richard Neal, maksupoliitika allkomisjoni tähtsuselt teine liige;

| | Earl Blumenauer, Esindajatekoja rahanduskomisjoni liige; |
| --- | --- |

Earl Blumenauer, Esindajatekoja rahanduskomisjoni liige;

| | Lloyd Doggett, Esindajatekoja rahanduskomisjoni liige, inimressursside allkomisjoni tähtsuselt teine liige (võimalik et ka muud demokraatidest komisjoni liikmed); |
| --- | --- |

Lloyd Doggett, Esindajatekoja rahanduskomisjoni liige, inimressursside allkomisjoni tähtsuselt teine liige (võimalik et ka muud demokraatidest komisjoni liikmed);

| | Anders Aslund, kolleegiumi vanemliige, Dinu Patriciu Eurasia Center, Atlandi Nõukogu; |
| --- | --- |

Anders Aslund, kolleegiumi vanemliige, Dinu Patriciu Eurasia Center, Atlandi Nõukogu;

| | Gianni Di Giovanni, esimees, Eni USA R&M, Eni; |
| --- | --- |

Gianni Di Giovanni, esimees, Eni USA R&M, Eni;

| | Boyden Gray, asutajaliige, Boyden Gray & Associates; |
| --- | --- |

Boyden Gray, asutajaliige, Boyden Gray & Associates;

| | Jillian Fitzpatrick, direktor, valitsusküsimused ja avalik poliitika, S&P Global; |
| --- | --- |

Jillian Fitzpatrick, direktor, valitsusküsimused ja avalik poliitika, S&P Global;

| | Marie Kasparek, direktori asetäitja, ülemaailmne äri- ja majandusprogramm, Atlandi Nõukogu; |
| --- | --- |

Marie Kasparek, direktori asetäitja, ülemaailmne äri- ja majandusprogramm, Atlandi Nõukogu;

| | Benjamin Knudsen, praktikant, ülemaailmne äri- ja majandusprogramm, Atlandi Nõukogu; |
| --- | --- |

Benjamin Knudsen, praktikant, ülemaailmne äri- ja majandusprogramm, Atlandi Nõukogu;

| | Jennifer McCloskey, direktor, valitsusküsimused, Infotehnoloogiatööstuse nõukogu; |
| --- | --- |

Jennifer McCloskey, direktor, valitsusküsimused, Infotehnoloogiatööstuse nõukogu;

| | Susan Molinari, asepresident, avalik poliitika ja valitsusküsimused, Google; |
| --- | --- |

Susan Molinari, asepresident, avalik poliitika ja valitsusküsimused, Google;

| | Andrea Montanino, direktor, ülemaailmne äri- ja majandusprogramm, Atlandi Nõukogu; |
| --- | --- |

Andrea Montanino, direktor, ülemaailmne äri- ja majandusprogramm, Atlandi Nõukogu;

| | Álvaro Morales Salto-Weis, praktikant, ülemaailmne äri- ja majandusprogramm, Atlandi Nõukogu; |
| --- | --- |

Álvaro Morales Salto-Weis, praktikant, ülemaailmne äri- ja majandusprogramm, Atlandi Nõukogu;

| | Earl Anthony Wayne, kolleegiumi liige, Atlandi Nõukogu; |
| --- | --- |

Earl Anthony Wayne, kolleegiumi liige, Atlandi Nõukogu;

| | Alexander Privitera, kolleegiumi vanemliige, Johns Hopkinsi Ülikool; |
| --- | --- |

Alexander Privitera, kolleegiumi vanemliige, Johns Hopkinsi Ülikool;

| | Bill Rys, direktor, föderaalsed valitsusküsimused, Citigroup; |
| --- | --- |

Bill Rys, direktor, föderaalsed valitsusküsimused, Citigroup;

| | Pete Scheschuk, vastutav asepresident, maksuküsimused, S&P Global; |
| --- | --- |

Pete Scheschuk, vastutav asepresident, maksuküsimused, S&P Global;

| | Garret Workman, direktor, Euroopa küsimused, USA Kaubanduskoda; |
| --- | --- |

Garret Workman, direktor, Euroopa küsimused, USA Kaubanduskoda;

| | Caroline D. Ciraolo, maksunduse eest vastutav asejustiitsministri kohusetäitja, justiitsministeerium; |
| --- | --- |

Caroline D. Ciraolo, maksunduse eest vastutav asejustiitsministri kohusetäitja, justiitsministeerium;

| | Thomas Sawyer, vanem õigusnõunik (kohtuasjad) rahvusvahelistes maksuküsimustes; |
| --- | --- |

Thomas Sawyer, vanem õigusnõunik (kohtuasjad) rahvusvahelistes maksuküsimustes;

| | Todd Kostyshak, asejustiitsministri asetäitja nõunik kuriteoga seotud maksuküsimustes, justiitsministeerium; |
| --- | --- |

Todd Kostyshak, asejustiitsministri asetäitja nõunik kuriteoga seotud maksuküsimustes, justiitsministeerium;

| | Mark J. Mazur, maksupoliitika abisekretär, USA rahandusministeerium; |
| --- | --- |

Mark J. Mazur, maksupoliitika abisekretär, USA rahandusministeerium;

| | Robert Stack, abisekretäri asetäitja rahvusvahelistes maksuküsimustes, USA rahandusministeerium; |
| --- | --- |

Robert Stack, abisekretäri asetäitja rahvusvahelistes maksuküsimustes, USA rahandusministeerium;

| | Scott A. Hodge, president, Tax Foundation; |
| --- | --- |

Scott A. Hodge, president, Tax Foundation;

| | Gavin Ekins, majandusteadlane, Tax Foundation; |
| --- | --- |

Gavin Ekins, majandusteadlane, Tax Foundation;

| | Stephen J. Entin, kolleegiumi vanemliige, Tax Foundation; |
| --- | --- |

Stephen J. Entin, kolleegiumi vanemliige, Tax Foundation;

| | Scott Greenberg, analüütik, Tax Foundation; |
| --- | --- |

Scott Greenberg, analüütik, Tax Foundation;

| | John C. Fortier, demokraatia projekti direktor, Bipartisan Policy Center; |
| --- | --- |

John C. Fortier, demokraatia projekti direktor, Bipartisan Policy Center;

| | Shai Akabas, asedirektor, Bipartisan Policy Center, majanduspoliitika projekt; |
| --- | --- |

Shai Akabas, asedirektor, Bipartisan Policy Center, majanduspoliitika projekt;

| | Eric Toder, kaasdirektor, Urban-Brookings Tax Policy Center; |
| --- | --- |

Eric Toder, kaasdirektor, Urban-Brookings Tax Policy Center;

| | Gawain Kripke, poliitika- ja teadusdirektor, OXFAM America; |
| --- | --- |

Gawain Kripke, poliitika- ja teadusdirektor, OXFAM America;

| | Didier Jacobs, vanemökonomist, OXFAM America; |
| --- | --- |

Didier Jacobs, vanemökonomist, OXFAM America;

| | Nick Galass, Oxfami majandusliku ebavõrdsuse uuringute juht, OXFAM America; |
| --- | --- |

Nick Galass, Oxfami majandusliku ebavõrdsuse uuringute juht, OXFAM America;

| | Robbie Silverman, vanemnõunik, OXFAM America; |
| --- | --- |

Robbie Silverman, vanemnõunik, OXFAM America;

| | Vicki Perry, eelarveküsimuste osakonna direktori abi ja maksupoliitika osakonna juht, IMF; |
| --- | --- |

Vicki Perry, eelarveküsimuste osakonna direktori abi ja maksupoliitika osakonna juht, IMF;

| | Ruud De Mooij, maksupoliitika osakonna juhi asetäitja, IMF; |
| --- | --- |

Ruud De Mooij, maksupoliitika osakonna juhi asetäitja, IMF;

| | Hamish Boland-Rudder, veebiväljaande toimetaja, ICIJ; |
| --- | --- |

Hamish Boland-Rudder, veebiväljaande toimetaja, ICIJ;

| | Jim Brumby, direktor, avalik teenistus ja tulemuslikkus, Governance Global Practice; |
| --- | --- |

Jim Brumby, direktor, avalik teenistus ja tulemuslikkus, Governance Global Practice;

| | Marijn Verhoeven, majandusteadlane, Global Practice on Governance; |
| --- | --- |

Marijn Verhoeven, majandusteadlane, Global Practice on Governance;

| | Guggi Laryea, Euroopa kodanikuühiskonna nõunik ja nõunik Euroopa Parlamendi suhete alal, välis- ja ärisuhted; |
| --- | --- |

Guggi Laryea, Euroopa kodanikuühiskonna nõunik ja nõunik Euroopa Parlamendi suhete alal, välis- ja ärisuhted;

| | Rajul Awasthi, vanemspetsialist avaliku sektori alal, Governance Global Practice; |
| --- | --- |

Rajul Awasthi, vanemspetsialist avaliku sektori alal, Governance Global Practice;

| | Xavier Becerra, Kongressi liige, Esindajatekoja demokraatide rühma esimees; |
| --- | --- |

Xavier Becerra, Kongressi liige, Esindajatekoja demokraatide rühma esimees;

| | Ron Kind, Kongressi liige, Esindajatekoja rahanduskomisjoni liige. |
| --- | --- |

Ron Kind, Kongressi liige, Esindajatekoja rahanduskomisjoni liige.

24.5.2015

TAXE/DEVE ühine avalik kuulamine agressiivsete maksutavade tagajärgede kohta arenguriikidele

| | dr Attiya Waris, Nairobi Ülikooli õigusteaduskonna vanemlektor |
| --- | --- |

dr Attiya Waris, Nairobi Ülikooli õigusteaduskonna vanemlektor

| | dr Manuel Montes, South Centre'i vanemnõunik rahandus- ja arenguküsimustes |
| --- | --- |

dr Manuel Montes, South Centre'i vanemnõunik rahandus- ja arenguküsimustes

| | Aurore Chardonnet, OXFAMi ELi poliitikanõustaja maksunduse ja ebavõrdsuse valdkonnas |
| --- | --- |

Aurore Chardonnet, OXFAMi ELi poliitikanõustaja maksunduse ja ebavõrdsuse valdkonnas

| | Savior Mwambwa, ActionAid Internationali maksundusvaldkonna kampaaniajuht |
| --- | --- |

Savior Mwambwa, ActionAid Internationali maksundusvaldkonna kampaaniajuht

| | Tove Ryding, Euroopa võla- ja arenguvõrgustiku (EURODAD) õiglase maksustamisega seotud poliitiliste otsuste tegemise ja poliitika väljatöötamise eest vastutav juht |
| --- | --- |

Tove Ryding, Euroopa võla- ja arenguvõrgustiku (EURODAD) õiglase maksustamisega seotud poliitiliste otsuste tegemise ja poliitika väljatöötamise eest vastutav juht

| | Sol Picciotto, Lancasteri Ülikooli professor |
| --- | --- |

Sol Picciotto, Lancasteri Ülikooli professor

---

2. LISA

KOMISJONI KOOSOLEKUTELE KUTSUTUD HARGMAISED ETTEVÕTJAD JA PANGAD

Lisa 2.1: Kutsutud hargmaiste ettevõtjate nimekiri

| Äriühing | Kutsutud/esindajad | Staatus (11.3.2016) |
| --- | --- | --- |
| Apple Inc. | Timothy D. Cook
  tegevjuht | Osalejad

  Cathy Kearney, Euroopa operatsioonide asepresident
  Julia Macrae, maksuküsimuste direktor (Euroopa, Lähis-Ida, India ja Aafrika) |
| Google Inc. | Nicklas Lundblad
  avaliku poliitika ja valitsussuhete valdkonna peadirektor (EMEA) | Osalejad

  Adam Cohen, majanduspoliitika juht (Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika) |
| Fiat Chrysler
  Automobiles | Sergio Marchionne
  tegevjuht | Keeldus 11.3.2015:


  „Nagu ehk teate, esitasime 29. detsembril 2015 Euroopa Liidu Üldkohtule kaebuse, milles vaidlustasime komisjoni otsuse, et üks meie Luksemburgis asuvatest ettevõtetest oli saanud riigiabi. Ka Luksemburg on vaidlustanud selle otsuse Üldkohtus. Kuigi oleme täiesti veendunud, et me ei ole saanud Luksemburgis ELi õigusega vastuolus olevat riigiabi, ei sobi meil praeguses olukorras osaleda erikomisjoni koosolekul ega anda täiendavaid kommentaare. Kuigi hindame jätkuvalt erikomisjoni pingutusi ja tahet kuulata ettevõtjate arvamusi, peame kahetsusega teatama, et ei saa osaleda kõnealuses arutelus, kuni meie kohtuasi on lahendatud.“ |
| Inter IKEA Group | Søren Hansen
  tegevjuht | Osalejad

  Søren Hansen, tegevjuht
  Anders Bylund, kontserni kommunikatsioonijuht |
| McDonald's Corporation | Irene Yates
  asepresident, äriühingute maksuküsimused | Osalejad

  Irene Yates, asepresident, äriühingute maksuküsimused |
| Starbucks Coffee
  Äriühing | Kris Engskov
  Starbucksi Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika (EMEA) president | Keeldus 23.2.2015:


  „Kuna Starbucks kavatseb edasi kaevata Euroopa Komisjoni 21. oktoobril 2015. aastal avalikustatud otsuse, et Madalmaad andsid meie Amsterdamis asuvale kohviröstimistehasele (Starbucks Manufacturing EMEA BV) teatavaid maksusoodustusi, ei saa me vastu võtta Euroopa Parlamendi maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni kutset.


  Kui see küsimus on lahendatud – ja Starbucks on kindel, et Euroopa Komisjoni otsus tühistatakse apellatsiooni korras –, kohtuksime meeleldi.


  Kui see on Teile abiks teabe kogumisel, siis olgu märgitud, et Starbucks järgib kõiki OECD eeskirju, suuniseid ja seadusi ning toetab tema maksureformi protsessi, sealhulgas maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava. Starbucks on tasunud makse keskmise tegeliku maksumäära järgi, mis on ligikaudu 33 % ja palju kõrgem kui keskmine määr 18,5  %, mida maksavad teised USA suurettevõtjad.“ |

Äriühing

Kutsutud/esindajad

Staatus (11.3.2016)

Apple Inc.

Timothy D. Cook

tegevjuht

Osalejad

Cathy Kearney, Euroopa operatsioonide asepresident

Julia Macrae, maksuküsimuste direktor (Euroopa, Lähis-Ida, India ja Aafrika)

Google Inc.

Nicklas Lundblad

avaliku poliitika ja valitsussuhete valdkonna peadirektor (EMEA)

Osalejad

Adam Cohen, majanduspoliitika juht (Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika)

Fiat Chrysler

Automobiles

Sergio Marchionne

tegevjuht

Keeldus 11.3.2015:

„Nagu ehk teate, esitasime 29. detsembril 2015 Euroopa Liidu Üldkohtule kaebuse, milles vaidlustasime komisjoni otsuse, et üks meie Luksemburgis asuvatest ettevõtetest oli saanud riigiabi. Ka Luksemburg on vaidlustanud selle otsuse Üldkohtus. Kuigi oleme täiesti veendunud, et me ei ole saanud Luksemburgis ELi õigusega vastuolus olevat riigiabi, ei sobi meil praeguses olukorras osaleda erikomisjoni koosolekul ega anda täiendavaid kommentaare. Kuigi hindame jätkuvalt erikomisjoni pingutusi ja tahet kuulata ettevõtjate arvamusi, peame kahetsusega teatama, et ei saa osaleda kõnealuses arutelus, kuni meie kohtuasi on lahendatud.“

Inter IKEA Group

Søren Hansen

tegevjuht

Osalejad

Osalejad

Søren Hansen, tegevjuht

Anders Bylund, kontserni kommunikatsioonijuht

McDonald's Corporation

Irene Yates

asepresident, äriühingute maksuküsimused

Osalejad

Osalejad

Irene Yates, asepresident, äriühingute maksuküsimused

Starbucks Coffee

Äriühing

Kris Engskov

Starbucksi Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika (EMEA) president

Keeldus 23.2.2015:

„Kuna Starbucks kavatseb edasi kaevata Euroopa Komisjoni 21. oktoobril 2015. aastal avalikustatud otsuse, et Madalmaad andsid meie Amsterdamis asuvale kohviröstimistehasele (Starbucks Manufacturing EMEA BV) teatavaid maksusoodustusi, ei saa me vastu võtta Euroopa Parlamendi maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni kutset.

Kui see küsimus on lahendatud – ja Starbucks on kindel, et Euroopa Komisjoni otsus tühistatakse apellatsiooni korras –, kohtuksime meeleldi.

Kui see on Teile abiks teabe kogumisel, siis olgu märgitud, et Starbucks järgib kõiki OECD eeskirju, suuniseid ja seadusi ning toetab tema maksureformi protsessi, sealhulgas maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava. Starbucks on tasunud makse keskmise tegeliku maksumäära järgi, mis on ligikaudu 33 % ja palju kõrgem kui keskmine määr 18,5  %, mida maksavad teised USA suurettevõtjad.“

Lisa 2.2: Kutsutud pankade nimekiri

| Nimi | Kutsutud/esindajad | Staatus (4.4.2016) |
| --- | --- | --- |
| Crédit Agricole (FR) | Dominique Lefebvre
  esimees | Nõustus (15.3.2016)


  Jean-Charles Balat,


  finantsdirektor, Groupe Crédit Agricole |
| Deutsche Bank (DE) | Paul Achleitner
  esimees | Nõustus (16.3.2016)


  osalema

  4. aprilli 2016. aasta

  kohtumiselOsalev esindaja


  Brigitte Bomm, tegevdirektor, maksuküsimuste ülemaailmne juht, Deutsche Bank |
| ING Group (NL) | Ralph Hamers
  tegevjuht | Nõustus (8.3.2016)


  R.N.J. Schipper


  ING maksuküsimuste ülemaailmne juht |
| Nordea (SW) | Casper von Koskull
  president ja tegevjuht | Nõustus (9.3.2016)


  Eva Jigvall


  Nordea kontserni maksuküsimuste juht |
| Royal Bank of Scotland (UK) | Ross McEwan
  tegevjuht | Nõustus (16.3.2016)


  osalema

  4. aprilli 2016. aasta

  kohtumisel,


  Osalev esindaja


  Grant Jamieson, maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland


  Graeme Johnston, rahvusvaheliste maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland |
| Santander (ES) | Ana Patricia Botín,
  esimees | Nõustus (11.3.2016)


  Monica Lopez-Monis Gallego


  vastavuskontrollijuht ja vastutav asepresident, Banco Santander


  Antonio H. Garcia del Riego


  tegevdirektor


  Euroopa äriasjade direktor |
| UBS (CH) | Axel A. Weber
  esimees | Nõustus (14.3.2016)


  Christopher Pinho,

  tegevdirektor, kontserni maksuküsimuste ülemaailmne juht |
| Unicredit (IT) | Giuseppe Vita
  esimees | Nõustus (8.3.2016)


  Stefano Ceccacci


  UC maksuosakonna juht


  Costanza Bufalini


  Euroopa asjade ja regulatiivküsimuste juht |

Nimi

Nimi

Kutsutud/esindajad

Kutsutud/esindajad

Staatus (4.4.2016)

Staatus (4.4.2016)

Crédit Agricole (FR)

Dominique Lefebvre

esimees

Nõustus (15.3.2016)

Nõustus (15.3.2016)

Jean-Charles Balat,

Jean-Charles Balat,

finantsdirektor, Groupe Crédit Agricole

finantsdirektor, Groupe Crédit Agricole

Deutsche Bank (DE)

Paul Achleitner

esimees

Nõustus (16.3.2016)

Nõustus (16.3.2016)

osalema

  4. aprilli 2016. aasta

  kohtumiselOsalev esindaja

osalema

4. aprilli 2016. aasta

kohtumiselOsalev esindaja

Brigitte Bomm, tegevdirektor, maksuküsimuste ülemaailmne juht, Deutsche Bank

Brigitte Bomm, tegevdirektor, maksuküsimuste ülemaailmne juht, Deutsche Bank

ING Group (NL)

Ralph Hamers

tegevjuht

Nõustus (8.3.2016)

Nõustus (8.3.2016)

R.N.J. Schipper

R.N.J. Schipper

ING maksuküsimuste ülemaailmne juht

ING maksuküsimuste ülemaailmne juht

Nordea (SW)

Casper von Koskull

president ja tegevjuht

Nõustus (9.3.2016)

Nõustus (9.3.2016)

Eva Jigvall

Eva Jigvall

Nordea kontserni maksuküsimuste juht

Nordea kontserni maksuküsimuste juht

Royal Bank of Scotland (UK)

Ross McEwan

tegevjuht

Nõustus (16.3.2016)

Nõustus (16.3.2016)

osalema

  4. aprilli 2016. aasta

  kohtumisel,

osalema

4. aprilli 2016. aasta

kohtumisel,

Osalev esindaja

Osalev esindaja

Grant Jamieson, maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland

Grant Jamieson, maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, rahvusvaheliste maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, rahvusvaheliste maksuküsimuste juht, Royal Bank of Scotland

Santander (ES)

Ana Patricia Botín,

esimees

Nõustus (11.3.2016)

Nõustus (11.3.2016)

Monica Lopez-Monis Gallego

Monica Lopez-Monis Gallego

vastavuskontrollijuht ja vastutav asepresident, Banco Santander

vastavuskontrollijuht ja vastutav asepresident, Banco Santander

Antonio H. Garcia del Riego

Antonio H. Garcia del Riego

tegevdirektor

tegevdirektor

Euroopa äriasjade direktor

Euroopa äriasjade direktor

UBS (CH)

Axel A. Weber

esimees

Nõustus (14.3.2016)

Nõustus (14.3.2016)

Christopher Pinho,

Christopher Pinho

tegevdirektor, kontserni maksuküsimuste ülemaailmne juht

tegevdirektor, kontserni maksuküsimuste ülemaailmne juht

Unicredit (IT)

Giuseppe Vita

esimees

Nõustus (8.3.2016)

Nõustus (8.3.2016)

Stefano Ceccacci

Stefano Ceccacci

UC maksuosakonna juht

UC maksuosakonna juht

Costanza Bufalini

Costanza Bufalini

Euroopa asjade ja regulatiivküsimuste juht

Euroopa asjade ja regulatiivküsimuste juht

---

3. LISA

KÄITUMISJUHENDIGA SEOTUD DOKUMENDID

| Dokument (1) | Kuupäev | Järeldus |
| --- | --- | --- |
| Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1 | Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek | Komisjon märkis, et eriti mõnel assotsieerunud või sõltlasterritooriumil tähendas väljapakutud maksumeetme tagasipööramine äriühingu tulumaksu 0 %-lise määra kehtestamist või täielikku kaotamist ja seega ei ole käitumisjuhendi töörühma töö kõik osad viinud järjepidevate või rahuldavate tulemusteni. |
| Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1 | Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek | Komisjon märkis, et poliitiliste kompromisside tõttu on käitumisjuhendi töörühm pidanud piisavaks mõnda sellist maksumeetme tagasipööramise ettepanekut, mida võiks käitumisjuhendi põhimõtete kohaselt kergesti pidada ebapiisavaks. |
| Käitumisjuhendi töörühma aruanne nõukogule | 7. juuni 2005 | Öeldi sõnaselgelt, et Luksemburg jättis ühel juhul maksumeetme kokkulepitud tagasipööramise kohaldamata. |
| Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1 | Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek | Hoolimata sellisest selgest nõuete rikkumisest ei võtnud nõukogu mingeid meetmeid ja Luksemburgile ei esitatud poliitilist väljakutset ega nõutud käitumisjuhendi põhimõtete ja kokkulepete täitmist. |
| Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1 | Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek | Käitumisjuhendi töörühm nõustus 1999. aastal kõrvale jätma laevandussektorit soodustavad meetmed ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hindamise. |
| Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1 | Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek | Mitu liikmesriiki keeldus avaldamast oma vaateid käitumisjuhendi töörühma tuleviku kohta seoses tulevase töö läbipaistvuse, volituse, ulatuse ja kriteeriumidega; Ungari ja Leedu väljendasid kahtlust juhendi kriteeriumide muudatusettepanekute suhtes; Iirimaa ja Poola olid vastu juhendi kohaldamisala laiendamisele muudele maksustamise valdkondadele. |
| Koosolekudokument nr 2 ja protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 11. aprilli 2011. aasta koosolek | Komisjon tegi mitu ettepanekut uute tegevusvaldkondade kohta, näiteks tegevuse laiendamise kohta lahknevustele, väljarännanud isikute maksustamisele, jõukate eraisikute maksustamisele, kinnisvarafondide ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate läbivaatamisele. Madalmaad ja Luksemburg olid vastu tegevuse laiendamisele lahknevustele, Prantsusmaa väljendas reservatsioone väljarännanud isikute, jõukate eraisikute ja investeerimisfondidega seotud töö suhtes ning Ühendkuningriik toetas keskendumist pigem äriühingute maksustamisele kui tegevusvaldkonna laiendamisele. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 22. oktoobri 2013. aasta ja 2013. aasta mai koosolek | Gibraltari maksuseadustiku tähtsaid elemente on arutatud vähemalt alates 11. aprillist 2011 ja otsust ei ole ikka veel tehtud. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 8. novembri 2013. aasta koosolek | Mani saare jaemüügimaksu kavad hinnati kahjutuks, kuigi mitu liikmesriiki väljendas selle kahjutuse suhtes sügavat kahtlust. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 29. mai, 22. oktoobri ja 20. novembri 2013. aasta koosolek | Mis puutub patenditulu maksustamise erikorda, siis on Madalmaad, Luksemburg ja vähemal määral Belgia olnud kõikide ELi patenditulu maksustamise erikordade ulatusliku hindamise vastu, hoolimata sellest, et on põhjust eeldada, et olemasolevad korrad on käitumisjuhendi kriteeriumide kohaselt kahjulikud. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 3. juuni 2014. aasta koosolek | Hispaania, Madalmaad, Luksemburg ja Ühendkuningriik on patenditulu maksustamise erikordade reformimise veelgi kaugemasse tulevikku lükanud, esitades otsustamisprotsessis korduvalt lisanõudeid. |
| Avalik aruanne nõukogule | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istung 2015. aasta juunis | Hoolimata kohustusest kohandada täielikult riiklikke õigussätteid 30. juuniks 2016, on liikmesriigid teinud väga vähe edusamme, et rakendada oma siseriiklikus õiguses muudetud seosepõhist lähenemisviisi, milles ministrid leppisid kokku juba 2014. aasta detsembris, ja teatavad riigid, nagu Itaalia, on kehtestanud pärast kokkuleppele jõudmist isegi uusi patenditulu maksustamise erikorra meetmeid, mis ei ole kooskõlas muudetud seosepõhise lähenemisviisiga, et saada 2021. aastani kasu ülimalt soodsatest ajutiselt kohaldatavatest varasemalt kehtinud nõuetest. |
| Koosoleku protokoll ja koosolekudokument nr 3 | Käitumisjuhendi töörühma 25. mai 2010. aasta ja 17. oktoobri 2012. aasta koosolekud | Siseneva kasumisiirde kohta kokkulepitud suuniste koostamise etapis oli mis tahes koordineeritud käsitlusele vastu Ühendkuningriik. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 25. mai 2010. aasta koosolek | Ei suudetud leppida kokku järelmeetmete võtmises kuritarvituste vastase allrühma töö suhtes. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 15. mai 2009. aasta koosolek | Belgia ja Madalmaad esitasid avaldused, mille kohaselt nad on vastu kõikidele algatustele, millega püütakse koordineerida maksustamata väljuva kasumisiirde vastaseid kaitsemeetmeid. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 2014. aasta aprilli ja septembri ning 2015. aasta aprilli ja juuli koosolek | Liikmesriigid leppisid hübriidseid lahknevusi käsitlevates suunistes kokku 2014. aasta septembris, vaatamata teatavate liikmesriikide korduvale ja süstemaatilisele tegevusele, mis oli varem takistanud nende kahjulike tavade suhtes kokkuleppele jõudmist (mida on käitumisjuhendi töörühmas elavalt arutatud juba vähemalt alates 2008. aastast) ja millega suurendati oluliselt rahalist kahju, mida tekitas nende süsteemide korduv kasutamine agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 15. mai ja 29. juuni 2009. aasta ning 25. mai 2010. aasta koosolek
  Kuritarvituste vastase allrühma 25. märtsi ja 22. aprilli 2010. aasta koosolek | Hübriidsete lahknevuste osas on Madalmaad, Luksemburg ja Belgia, samuti vähemal määral Malta ja Eesti lükanud kiireloomulisi ühismeetmeid pikka aega edasi, väites, et käitumisjuhend ei peaks hübriidinstrumentidega üldse tegelema. |
| Protokoll | Käitumisjuhendi töörühma 13. septembri 2011. aasta koosolek
  Käitumisjuhendi töörühma 11. aprilli ja 26. mai 2011. aasta koosolek | Investeerimisfondide osas leppisid liikmesriigid kokku, et nende kavade väidetavat ja potentsiaalset kahjulikkust rohkem ei arutata.
  Ühendriik, Luksemburg ja Madalmaad esinesid algatustega, mis lõpptulemusena mõjutasid töörühma selle valdkonnaga rohkem mitte tegelema. |
| Koosolekudokument nr 2 | Käitumisjuhendi töörühma 4. märtsi 2010. aasta koosolek | Haldustavade osas ei olnud ükski liikmesriik oma siduvaid eelotsuseid käsitlevat teavet varem spontaanselt ja süstemaatiliselt vahetanud. |
| Koosolekudokument nr 4 | Käitumisjuhendi töörühma 10. septembri 2012. aasta koosolek | Tegelikult ei oldud siduvaid eelotsuseid käsitlevat teavet spontaanselt üldse vahetatud. |
| Nõukogu järeldused | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istung 2015. aasta detsembris | Seoses minimaalsete tegelike maksustamise klauslitega ei leppinud liikmesriigid kokku intresside ja autoritasude direktiivi läbivaatamises, et tagada, et ühtsel turul topeltmaksustamise vältimise eesmärgil pakutavad soodustused ei tooks tegelikkuses kaasa null- või nullilähedast maksustamist, vaatamata komisjoni asjaomase ettepaneku avaldamisele 2011. aastal. Liikmesriigis palusid maksuküsimuste kõrgetasemelisel töörühmal selle küsimusega ainult põhjalikumalt tutvuda, selle asemel et võtta kohustus astuda kiireid ja tõhusaid samme. |
| Nõukogu järeldused | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istung märtsis 2016 | Liikmesriigid ei leppinud kokku käitumisjuhendi töörühma hädavajalikus reformimises ja lükkasid reformide üle otsustamise 2017. aastasse. |

Dokument (1)

Kuupäev

Järeldus

Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1

Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek

Komisjon märkis, et eriti mõnel assotsieerunud või sõltlasterritooriumil tähendas väljapakutud maksumeetme tagasipööramine äriühingu tulumaksu 0 %-lise määra kehtestamist või täielikku kaotamist ja seega ei ole käitumisjuhendi töörühma töö kõik osad viinud järjepidevate või rahuldavate tulemusteni.

Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1

Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek

Komisjon märkis, et poliitiliste kompromisside tõttu on käitumisjuhendi töörühm pidanud piisavaks mõnda sellist maksumeetme tagasipööramise ettepanekut, mida võiks käitumisjuhendi põhimõtete kohaselt kergesti pidada ebapiisavaks.

Käitumisjuhendi töörühma aruanne nõukogule

7. juuni 2005

Öeldi sõnaselgelt, et Luksemburg jättis ühel juhul maksumeetme kokkulepitud tagasipööramise kohaldamata.

Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1

Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek

Hoolimata sellisest selgest nõuete rikkumisest ei võtnud nõukogu mingeid meetmeid ja Luksemburgile ei esitatud poliitilist väljakutset ega nõutud käitumisjuhendi põhimõtete ja kokkulepete täitmist.

Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1

Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek

Käitumisjuhendi töörühm nõustus 1999. aastal kõrvale jätma laevandussektorit soodustavad meetmed ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hindamise.

Koosolekudokumendi nr 1 lisa 1

Käitumisjuhendi töörühma 2006. aasta aprilli koosolek

Mitu liikmesriiki keeldus avaldamast oma vaateid käitumisjuhendi töörühma tuleviku kohta seoses tulevase töö läbipaistvuse, volituse, ulatuse ja kriteeriumidega; Ungari ja Leedu väljendasid kahtlust juhendi kriteeriumide muudatusettepanekute suhtes; Iirimaa ja Poola olid vastu juhendi kohaldamisala laiendamisele muudele maksustamise valdkondadele.

Koosolekudokument nr 2 ja protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 11. aprilli 2011. aasta koosolek

Komisjon tegi mitu ettepanekut uute tegevusvaldkondade kohta, näiteks tegevuse laiendamise kohta lahknevustele, väljarännanud isikute maksustamisele, jõukate eraisikute maksustamisele, kinnisvarafondide ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate läbivaatamisele. Madalmaad ja Luksemburg olid vastu tegevuse laiendamisele lahknevustele, Prantsusmaa väljendas reservatsioone väljarännanud isikute, jõukate eraisikute ja investeerimisfondidega seotud töö suhtes ning Ühendkuningriik toetas keskendumist pigem äriühingute maksustamisele kui tegevusvaldkonna laiendamisele.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 22. oktoobri 2013. aasta ja 2013. aasta mai koosolek

Gibraltari maksuseadustiku tähtsaid elemente on arutatud vähemalt alates 11. aprillist 2011 ja otsust ei ole ikka veel tehtud.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 8. novembri 2013. aasta koosolek

Mani saare jaemüügimaksu kavad hinnati kahjutuks, kuigi mitu liikmesriiki väljendas selle kahjutuse suhtes sügavat kahtlust.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 29. mai, 22. oktoobri ja 20. novembri 2013. aasta koosolek

Mis puutub patenditulu maksustamise erikorda, siis on Madalmaad, Luksemburg ja vähemal määral Belgia olnud kõikide ELi patenditulu maksustamise erikordade ulatusliku hindamise vastu, hoolimata sellest, et on põhjust eeldada, et olemasolevad korrad on käitumisjuhendi kriteeriumide kohaselt kahjulikud.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 3. juuni 2014. aasta koosolek

Hispaania, Madalmaad, Luksemburg ja Ühendkuningriik on patenditulu maksustamise erikordade reformimise veelgi kaugemasse tulevikku lükanud, esitades otsustamisprotsessis korduvalt lisanõudeid.

Avalik aruanne nõukogule

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istung 2015. aasta juunis

Hoolimata kohustusest kohandada täielikult riiklikke õigussätteid 30. juuniks 2016, on liikmesriigid teinud väga vähe edusamme, et rakendada oma siseriiklikus õiguses muudetud seosepõhist lähenemisviisi, milles ministrid leppisid kokku juba 2014. aasta detsembris, ja teatavad riigid, nagu Itaalia, on kehtestanud pärast kokkuleppele jõudmist isegi uusi patenditulu maksustamise erikorra meetmeid, mis ei ole kooskõlas muudetud seosepõhise lähenemisviisiga, et saada 2021. aastani kasu ülimalt soodsatest ajutiselt kohaldatavatest varasemalt kehtinud nõuetest.

Koosoleku protokoll ja koosolekudokument nr 3

Käitumisjuhendi töörühma 25. mai 2010. aasta ja 17. oktoobri 2012. aasta koosolekud

Siseneva kasumisiirde kohta kokkulepitud suuniste koostamise etapis oli mis tahes koordineeritud käsitlusele vastu Ühendkuningriik.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 25. mai 2010. aasta koosolek

Ei suudetud leppida kokku järelmeetmete võtmises kuritarvituste vastase allrühma töö suhtes.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 15. mai 2009. aasta koosolek

Belgia ja Madalmaad esitasid avaldused, mille kohaselt nad on vastu kõikidele algatustele, millega püütakse koordineerida maksustamata väljuva kasumisiirde vastaseid kaitsemeetmeid.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 2014. aasta aprilli ja septembri ning 2015. aasta aprilli ja juuli koosolek

Liikmesriigid leppisid hübriidseid lahknevusi käsitlevates suunistes kokku 2014. aasta septembris, vaatamata teatavate liikmesriikide korduvale ja süstemaatilisele tegevusele, mis oli varem takistanud nende kahjulike tavade suhtes kokkuleppele jõudmist (mida on käitumisjuhendi töörühmas elavalt arutatud juba vähemalt alates 2008. aastast) ja millega suurendati oluliselt rahalist kahju, mida tekitas nende süsteemide korduv kasutamine agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 15. mai ja 29. juuni 2009. aasta ning 25. mai 2010. aasta koosolek

Kuritarvituste vastase allrühma 25. märtsi ja 22. aprilli 2010. aasta koosolek

Hübriidsete lahknevuste osas on Madalmaad, Luksemburg ja Belgia, samuti vähemal määral Malta ja Eesti lükanud kiireloomulisi ühismeetmeid pikka aega edasi, väites, et käitumisjuhend ei peaks hübriidinstrumentidega üldse tegelema.

Protokoll

Käitumisjuhendi töörühma 13. septembri 2011. aasta koosolek

Käitumisjuhendi töörühma 11. aprilli ja 26. mai 2011. aasta koosolek

Investeerimisfondide osas leppisid liikmesriigid kokku, et nende kavade väidetavat ja potentsiaalset kahjulikkust rohkem ei arutata.

Ühendriik, Luksemburg ja Madalmaad esinesid algatustega, mis lõpptulemusena mõjutasid töörühma selle valdkonnaga rohkem mitte tegelema.

Koosolekudokument nr 2

Käitumisjuhendi töörühma 4. märtsi 2010. aasta koosolek

Haldustavade osas ei olnud ükski liikmesriik oma siduvaid eelotsuseid käsitlevat teavet varem spontaanselt ja süstemaatiliselt vahetanud.

Koosolekudokument nr 4

Käitumisjuhendi töörühma 10. septembri 2012. aasta koosolek

Tegelikult ei oldud siduvaid eelotsuseid käsitlevat teavet spontaanselt üldse vahetatud.

Nõukogu järeldused

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istung 2015. aasta detsembris

Seoses minimaalsete tegelike maksustamise klauslitega ei leppinud liikmesriigid kokku intresside ja autoritasude direktiivi läbivaatamises, et tagada, et ühtsel turul topeltmaksustamise vältimise eesmärgil pakutavad soodustused ei tooks tegelikkuses kaasa null- või nullilähedast maksustamist, vaatamata komisjoni asjaomase ettepaneku avaldamisele 2011. aastal. Liikmesriigis palusid maksuküsimuste kõrgetasemelisel töörühmal selle küsimusega ainult põhjalikumalt tutvuda, selle asemel et võtta kohustus astuda kiireid ja tõhusaid samme.

Nõukogu järeldused

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istung märtsis 2016

Liikmesriigid ei leppinud kokku käitumisjuhendi töörühma hädavajalikus reformimises ja lükkasid reformide üle otsustamise 2017. aastasse.

---

(1)  Avalikult kättesaadavate dokumentide ja allikate põhjal.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/111

---

P8_TA(2016)0311

Koosmõju struktuurifondide ja programmi „Horisont 2020“ vahel

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon innovatsioonile suunatud koostoime kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Horisont 2020“ ning muude Euroopa innovatsioonifondide ja ELi programmide vahel (2016/2695(RSP))

(2018/C 101/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 4, 162 ning 174–190, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 4, 162 ning 174–190,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „ühissätete määrus“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „ühissätete määrus“) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1300/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1300/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (8),

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ühtekuuluvuspoliitika ning aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) kohta (A8-0159/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ühtekuuluvuspoliitika ning aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) kohta (A8-0159/2016),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerib taas. Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerib taas. Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2016. aasta trükist „Euroopa investeerimiskava: uued suunised Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi vahendite kombineerimiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi vahenditega“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2016. aasta trükist „Euroopa investeerimiskava: uued suunised Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi vahendite kombineerimiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi vahenditega“,

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (11),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni töökohtadesse ja majanduskasvu investeerimise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamise kohta liidus (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni töökohtadesse ja majanduskasvu investeerimise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamise kohta liidus (12),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika lihtsustamise ja tulemuslikkuse suurendamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika lihtsustamise ja tulemuslikkuse suurendamise kohta (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2014. aasta teatist „Teadusuuringud ja innovatsioon kui tulevase majanduskasvu allikad“ (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2014. aasta teatist „Teadusuuringud ja innovatsioon kui tulevase majanduskasvu allikad“ (COM(2014)0339),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kuuendat aruannet „Investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kuuendat aruannet „Investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse“,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 2014. aasta töödokumenti pealkirjaga „Koostoime võimaldamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Horisont 2020“ ning liidu muude teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime alaste programmide vahel“ (SWD(2014)0205), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 2014. aasta töödokumenti pealkirjaga „Koostoime võimaldamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Horisont 2020“ ning liidu muude teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime alaste programmide vahel“ (SWD(2014)0205),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames“ (COM(2010)0553),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 30. juuli 2013. aasta arvamust „Innovatsioonilõhe ületamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 30. juuli 2013. aasta arvamust „Innovatsioonilõhe ületamine“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 20. novembri 2014. aasta arvamust „Toetusmeetmed kõrgtehnoloogia idufirmade ökosüsteemide loomiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 20. novembri 2014. aasta arvamust „Toetusmeetmed kõrgtehnoloogia idufirmade ökosüsteemide loomiseks“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et programmitöö perioodil 2014–2020 kujutab ühtekuuluvuspoliitika endast jätkuvalt ELi peamist kõiki piirkondi hõlmavat vahendit, mille eesmärk on lähendada ELi oma kodanikele, investeerides reaalmajandusse, ning väljendab samal ajal ka Euroopa solidaarsust, suurendades majanduskasvu ja jõukust ning vähendades majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi, mida teravdasid majandus- ja finantskriis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et programmitöö perioodil 2014–2020 kujutab ühtekuuluvuspoliitika endast jätkuvalt ELi peamist kõiki piirkondi hõlmavat vahendit, mille eesmärk on lähendada ELi oma kodanikele, investeerides reaalmajandusse, ning väljendab samal ajal ka Euroopa solidaarsust, suurendades majanduskasvu ja jõukust ning vähendades majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi, mida teravdasid majandus- ja finantskriis;

| B. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika peaks olema täielikult kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020“ ning rajaneb kolme fondi – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi – omavahelisel seotusel, koos ühise strateegilise raamistiku alusel toimuva laiema kooskõlastamisega maaelu arengu jaoks toetust andva fondi ehk Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD) ning merendus- ja kalandussektoris toetust andva fondi ehk Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga (EMKF); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika peaks olema täielikult kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020“ ning rajaneb kolme fondi – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi – omavahelisel seotusel, koos ühise strateegilise raamistiku alusel toimuva laiema kooskõlastamisega maaelu arengu jaoks toetust andva fondi ehk Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD) ning merendus- ja kalandussektoris toetust andva fondi ehk Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga (EMKF);

| C. | arvestades, et ühissätete määrusega kehtestati kõigile neile viiele fondile – Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele – ühissätted, samas kui iga üksiku struktuuri- ja investeerimisfondi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi suhtes kohaldatavad eeskirjad on kehtestatud eraldi määrustega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühissätete määrusega kehtestati kõigile neile viiele fondile – Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele – ühissätted, samas kui iga üksiku struktuuri- ja investeerimisfondi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi suhtes kohaldatavad eeskirjad on kehtestatud eraldi määrustega;

| D. | arvestades, et hiljutise ühtekuuluvuspoliitika reformiga võeti kasutusele piiratud hulk eesmärke ja prioriteete, millega tekitati temaatiline suunitlus / temaatiline keskendatus, kuid võimaldati siiski teataval määral paindlikkust ja teatud asjaoludega arvestamist; arvestades, et lisaks tagati sellega tõhustatud partnerluspõhimõte ja tugev mitmetasandiline valitsemine, täpselt määratletud lähenemisviis territoriaalsele arengule, suurem koostoime viie fondi, aga ka teiste asjakohaste programmide ja algatuste (nt „Horisont 2020“, PSCI, COSME, LIFE, Euroopa Ühendamise Rahastu, Erasmus+ ja NER 300) vahel, rakendamiseeskirjade edasine lihtsustamine, tulemuslik järelevalve ja hindamise süsteem, läbipaistev tulemuslikkuse raamistik, selged rahastamisvahendite kasutamise eeskirjad, usaldusväärne haldamis- ja kontrollisüsteem ja tulemuslik finantshalduse süsteem; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hiljutise ühtekuuluvuspoliitika reformiga võeti kasutusele piiratud hulk eesmärke ja prioriteete, millega tekitati temaatiline suunitlus / temaatiline keskendatus, kuid võimaldati siiski teataval määral paindlikkust ja teatud asjaoludega arvestamist; arvestades, et lisaks tagati sellega tõhustatud partnerluspõhimõte ja tugev mitmetasandiline valitsemine, täpselt määratletud lähenemisviis territoriaalsele arengule, suurem koostoime viie fondi, aga ka teiste asjakohaste programmide ja algatuste (nt „Horisont 2020“, PSCI, COSME, LIFE, Euroopa Ühendamise Rahastu, Erasmus+ ja NER 300) vahel, rakendamiseeskirjade edasine lihtsustamine, tulemuslik järelevalve ja hindamise süsteem, läbipaistev tulemuslikkuse raamistik, selged rahastamisvahendite kasutamise eeskirjad, usaldusväärne haldamis- ja kontrollisüsteem ja tulemuslik finantshalduse süsteem;

| E. | arvestades, et 14. detsembril 2015 võttis komisjon vastu teatise Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse kohta ELi majanduskasvu strateegia, investeerimiskava ja komisjoni prioriteetide rahastamisel järgmise kümnendi jooksul, mis tegelikult kujutab endast ühissätete määruse artikli 16 kohast aruannet struktuuri- ja investeerimisfondide senise rakendamise kohta ja sisaldab ka kõigi liikmesriikidega partnerluslepingute, rakenduskavade ja iga riigi ees seisvate peamiste ülesannete üle peetud läbirääkimiste tulemusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 14. detsembril 2015 võttis komisjon vastu teatise Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse kohta ELi majanduskasvu strateegia, investeerimiskava ja komisjoni prioriteetide rahastamisel järgmise kümnendi jooksul, mis tegelikult kujutab endast ühissätete määruse artikli 16 kohast aruannet struktuuri- ja investeerimisfondide senise rakendamise kohta ja sisaldab ka kõigi liikmesriikidega partnerluslepingute, rakenduskavade ja iga riigi ees seisvate peamiste ülesannete üle peetud läbirääkimiste tulemusi;

| F. | arvestades, et programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelise koostoime tugevdamise kaugeleulatuvam eesmärk on sisukate seoste loomine investeerimisstrateegiate ja sekkumiste vahel, mis annaks võimaluse mõjutada märkimisväärselt majandust, ühendades innovatsioonialased investeeringud aruka spetsialiseerumise prioriteetidesse tipptasemel teadusuuringute ja innovatsioonialgatustega, mis aitab tagada fondide suurema mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelise koostoime tugevdamise kaugeleulatuvam eesmärk on sisukate seoste loomine investeerimisstrateegiate ja sekkumiste vahel, mis annaks võimaluse mõjutada märkimisväärselt majandust, ühendades innovatsioonialased investeeringud aruka spetsialiseerumise prioriteetidesse tipptasemel teadusuuringute ja innovatsioonialgatustega, mis aitab tagada fondide suurema mõju;

| 1. | kordab, et seoseid ühtekuuluvuspoliitika ning muude ELi poliitikavaldkondade, rahastamisprogrammide ja algatuste (nt „Horisont 2020“, Euroopa Ühendamise Rahastu, digitaalne ühtne turg, maaelu areng, energialiit, innovatiivne liit ja strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatused) vahel on tugevdatud ühissätete määrusega kasutusele võetud ühises strateegilises raamistikus, seega aitab see kõigi oma vahendite ja eesmärkide – sh linnade tegevuskava, territoriaalne tegevuskava, investeerimine VKEdesse, arukas majanduskasv, aruka spetsialiseerumise strateegiad, võimalikud avaliku sektori investeeringud innovatiivsete lahenduste juurutamiseks mh keskkonna, energia, tervise, kliima, digiteerimise ja transpordi valdkondades – kaudu märkimisväärselt kaasa ühtse turu tugevdamisele ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

1.

kordab, et seoseid ühtekuuluvuspoliitika ning muude ELi poliitikavaldkondade, rahastamisprogrammide ja algatuste (nt „Horisont 2020“, Euroopa Ühendamise Rahastu, digitaalne ühtne turg, maaelu areng, energialiit, innovatiivne liit ja strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatused) vahel on tugevdatud ühissätete määrusega kasutusele võetud ühises strateegilises raamistikus, seega aitab see kõigi oma vahendite ja eesmärkide – sh linnade tegevuskava, territoriaalne tegevuskava, investeerimine VKEdesse, arukas majanduskasv, aruka spetsialiseerumise strateegiad, võimalikud avaliku sektori investeeringud innovatiivsete lahenduste juurutamiseks mh keskkonna, energia, tervise, kliima, digiteerimise ja transpordi valdkondades – kaudu märkimisväärselt kaasa ühtse turu tugevdamisele ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele;

| 2. | rõhutab asjaolu, et eelmainitud koostoime on ette nähtud juba strateegilisest planeerimisetapist alates ning nõuab seetõttu piirkondadelt ja liikmesriikidelt algusest peale strateegilisi valikuid ja kavasid, et kindlaks teha ja luua võimalusi, nt tippteadmiste edendamiseks aruka spetsialiseerumise valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et programmi „Horisont 2020“ puhul hõlmab see teadlikkuse suurendamist, teabe jagamist (eelkõige seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ projektide teadusuuringute tulemuste kohta), teavitamiskampaaniate korraldamist, olemasolevate võrgustike avamist uustulnukatele ning riiklike kontaktpunktide võimalikult head ühendamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklike ja piirkondlike poliitikakujundajate ja haldusasutustega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et eelmainitud koostoime on ette nähtud juba strateegilisest planeerimisetapist alates ning nõuab seetõttu piirkondadelt ja liikmesriikidelt algusest peale strateegilisi valikuid ja kavasid, et kindlaks teha ja luua võimalusi, nt tippteadmiste edendamiseks aruka spetsialiseerumise valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et programmi „Horisont 2020“ puhul hõlmab see teadlikkuse suurendamist, teabe jagamist (eelkõige seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ projektide teadusuuringute tulemuste kohta), teavitamiskampaaniate korraldamist, olemasolevate võrgustike avamist uustulnukatele ning riiklike kontaktpunktide võimalikult head ühendamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklike ja piirkondlike poliitikakujundajate ja haldusasutustega;

| 3. | rõhutab, et aruka spetsialiseerumise strateegiate arendamine, kaasates selleks riiklikke või piirkondlikke korraldusasutusi ja sidusrühmi, näiteks ülikoole ja muid kõrgharidusasutusi, tööstust ja sotsiaalpartnereid ettevõtluse vaimus toimuvasse avastamisprotsessi, on kohustuslik neile piirkondadele ja liikmesriikidele, kes soovivad investeerida Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid teadusuuringutesse ja innovatsiooni; tuletab meelde, et kuna aruka spetsialiseerumise strateegiad peaksid programmis „Horisont 2020“ hõlmama nii eelnevaid (suutlikkuse suurendamine ning riiklike/piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemide parandamine) kui ka järgnevaid (uuringute tulemuste rakendamine, innovatsiooni toetamine ja juurdepääs turule) meetmeid, mis omakorda ergutab koostööd ELi tasandil innovatsioonilõhe kaotamiseks Euroopas ja liidu ülemaailmse konkurentsivõime tugevdamiseks, investeerides samal ajal esirinnas olijate ja mahajäänute vahelistesse sidemetesse tippteadmiste levitamise ja osaluse laiendamise raames, peaks aruka spetsialiseerumise metoodika olema eeskujuks ka 2020. aasta järgsele ühtekuuluvuspoliitikale; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et aruka spetsialiseerumise strateegiate arendamine, kaasates selleks riiklikke või piirkondlikke korraldusasutusi ja sidusrühmi, näiteks ülikoole ja muid kõrgharidusasutusi, tööstust ja sotsiaalpartnereid ettevõtluse vaimus toimuvasse avastamisprotsessi, on kohustuslik neile piirkondadele ja liikmesriikidele, kes soovivad investeerida Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid teadusuuringutesse ja innovatsiooni; tuletab meelde, et kuna aruka spetsialiseerumise strateegiad peaksid programmis „Horisont 2020“ hõlmama nii eelnevaid (suutlikkuse suurendamine ning riiklike/piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemide parandamine) kui ka järgnevaid (uuringute tulemuste rakendamine, innovatsiooni toetamine ja juurdepääs turule) meetmeid, mis omakorda ergutab koostööd ELi tasandil innovatsioonilõhe kaotamiseks Euroopas ja liidu ülemaailmse konkurentsivõime tugevdamiseks, investeerides samal ajal esirinnas olijate ja mahajäänute vahelistesse sidemetesse tippteadmiste levitamise ja osaluse laiendamise raames, peaks aruka spetsialiseerumise metoodika olema eeskujuks ka 2020. aasta järgsele ühtekuuluvuspoliitikale;

| 4. | on veendunud, et ühtekuuluvuspoliitika tulemustele suunatust tuleks veelgi tugevdada; rõhutab tungivat vajadust suurendada koostoimet ELi muude konkurentsivõimet käsitlevate poliitikatega, eelkõige teadus- ja arendustegevuse, IKT, taastuvate energiaallikate ja VKEde valdkonnas, et suurendada ELi teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutuselevõttu, luua uusi kvaliteetseid töökohti ja säilitada olemasolevaid ning edendada keskkonnahoidlikku majandust; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et ühtekuuluvuspoliitika tulemustele suunatust tuleks veelgi tugevdada; rõhutab tungivat vajadust suurendada koostoimet ELi muude konkurentsivõimet käsitlevate poliitikatega, eelkõige teadus- ja arendustegevuse, IKT, taastuvate energiaallikate ja VKEde valdkonnas, et suurendada ELi teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutuselevõttu, luua uusi kvaliteetseid töökohti ja säilitada olemasolevaid ning edendada keskkonnahoidlikku majandust;

| 5. | märgib, et programmitöö perioodil 2014–2020 võimaldab ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditel etendada olulist täiendavat rolli, ja tuletab meelde, et kuna rahastamisvahendid täiendavad toetusi, on neil võimendav mõju, mis võib suurendada rahastamise mõju innovatsiooni ajakohastamisele turul, näiteks energiatõhususe kaudu, ning aidata kaasa parema kasutusmäära saavutamisele, pakkudes vajalikku kaasrahastamist eelkõige madala kaasrahastamissuutlikkusega liikmesriikides ja piirkondades; rõhutab siiski, et toetused on vältimatud teatavate projektide, näiteks teadus- ja innovatsiooniprojektide puhul, samuti projektide puhul, mis keskenduvad sotsiaalsetele probleemidele; tuletab meelde, et toetuste ja rahastamisvahenditega rahastatakse erinevat liiki tegevusi ning et need eri toetusliigid on suunatud erinevat liiki toetusesaajatele ja projektidele; rõhutab, kui tähtis on jätkata toetuste rahastamisega tulevastes ELi programmides; toonitab, et tulevikus on vaja säilitada õige tasakaal toetuste ja rahastamisvahendite vahel; peab vajalikuks rahastamisvahendite usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja tulemustele suunatuse edasist tugevdamist; |
| --- | --- |

5.

märgib, et programmitöö perioodil 2014–2020 võimaldab ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditel etendada olulist täiendavat rolli, ja tuletab meelde, et kuna rahastamisvahendid täiendavad toetusi, on neil võimendav mõju, mis võib suurendada rahastamise mõju innovatsiooni ajakohastamisele turul, näiteks energiatõhususe kaudu, ning aidata kaasa parema kasutusmäära saavutamisele, pakkudes vajalikku kaasrahastamist eelkõige madala kaasrahastamissuutlikkusega liikmesriikides ja piirkondades; rõhutab siiski, et toetused on vältimatud teatavate projektide, näiteks teadus- ja innovatsiooniprojektide puhul, samuti projektide puhul, mis keskenduvad sotsiaalsetele probleemidele; tuletab meelde, et toetuste ja rahastamisvahenditega rahastatakse erinevat liiki tegevusi ning et need eri toetusliigid on suunatud erinevat liiki toetusesaajatele ja projektidele; rõhutab, kui tähtis on jätkata toetuste rahastamisega tulevastes ELi programmides; toonitab, et tulevikus on vaja säilitada õige tasakaal toetuste ja rahastamisvahendite vahel; peab vajalikuks rahastamisvahendite usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja tulemustele suunatuse edasist tugevdamist;

| 6. | palub, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja programmi „Horisont 2020“ kavandamisel ja elluviimisel pidevat tähelepanu VKEde vajadustele ning nendevahelisele koostoimele; palub, et komisjon valmistaks ette koordineeritud projektikonkursid, et hõlbustada juurdepääsu rahastamisele mitmest fondist; nõuab samuti asjaomaste VKEde programmide, näiteks COSME, programmi „Horisont 2020“ VKEde rahastamisvahendi ja EFSI VKE komponendi põhjalikku hindamist nii eelarveeraldiste ja projekti edukusmäära kui ka halduskoormuse ja elluviimise hõlpsuse osas; |
| --- | --- |

6.

palub, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja programmi „Horisont 2020“ kavandamisel ja elluviimisel pidevat tähelepanu VKEde vajadustele ning nendevahelisele koostoimele; palub, et komisjon valmistaks ette koordineeritud projektikonkursid, et hõlbustada juurdepääsu rahastamisele mitmest fondist; nõuab samuti asjaomaste VKEde programmide, näiteks COSME, programmi „Horisont 2020“ VKEde rahastamisvahendi ja EFSI VKE komponendi põhjalikku hindamist nii eelarveeraldiste ja projekti edukusmäära kui ka halduskoormuse ja elluviimise hõlpsuse osas;

| 7. | märgib, et koostoimet muude poliitikavaldkondade ja vahenditega tuleb veelgi tõhustada, et investeeringute mõju maksimeerida; tuletab sellega seoses meelde ELi eelarve katseprojekti „Teaduse tipptaseme saavutamine“ (S2E), millest jätkuvalt toetatakse 13 liikmesriigi piirkondi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelise koostoime arendamisel ja ärakasutamisel; nõuab, et liikmesriikidele võimaldataks paindlikkust kvaliteedimärgise kasutamisel; toonitab ühtlasi, kui tähtis on teha kindlaks ka spetsialiseerumisega seotud valdkonnad muudes piirkondades ja liikmesriikides, et nendega koostööd teha ning olla paremini valmis mitut riiki hõlmava projekti võimalusteks ja rahvusvaheliste ühenduste loomiseks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et koostoimet muude poliitikavaldkondade ja vahenditega tuleb veelgi tõhustada, et investeeringute mõju maksimeerida; tuletab sellega seoses meelde ELi eelarve katseprojekti „Teaduse tipptaseme saavutamine“ (S2E), millest jätkuvalt toetatakse 13 liikmesriigi piirkondi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelise koostoime arendamisel ja ärakasutamisel; nõuab, et liikmesriikidele võimaldataks paindlikkust kvaliteedimärgise kasutamisel; toonitab ühtlasi, kui tähtis on teha kindlaks ka spetsialiseerumisega seotud valdkonnad muudes piirkondades ja liikmesriikides, et nendega koostööd teha ning olla paremini valmis mitut riiki hõlmava projekti võimalusteks ja rahvusvaheliste ühenduste loomiseks;

| 8. | tuletab meelde, et tulenevalt programmiga „Horisont 2020“ seotud eelarvepiirangutest on oht, et paljud projektid, mida on hinnatud kvaliteetseks, ei saa rahastamist; rõhutab, et tuleb leida alternatiivseid rahastamisvahendeid, näiteks võiks kvaliteetsetele „Horisont 2020“ projektidele anda kvaliteedimärgise abil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetust; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et tulenevalt programmiga „Horisont 2020“ seotud eelarvepiirangutest on oht, et paljud projektid, mida on hinnatud kvaliteetseks, ei saa rahastamist; rõhutab, et tuleb leida alternatiivseid rahastamisvahendeid, näiteks võiks kvaliteetsetele „Horisont 2020“ projektidele anda kvaliteedimärgise abil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetust;

| 9. | märgib, et programmi „Horisont 2020“ eelarve oluliste osade rakendamine delegeeritakse avaliku sektori sisestele ning avaliku ja erasektori partnerlustele, mis pakub võimalusi kasutada avaliku sektori siseste partnerluste juhtimismehhanisme koostoime optimeerimiseks arukate spetsialiseerumise algatuste (RIS3) ja programmidega, kujundades iga-aastaseid tööplaane; |
| --- | --- |

9.

märgib, et programmi „Horisont 2020“ eelarve oluliste osade rakendamine delegeeritakse avaliku sektori sisestele ning avaliku ja erasektori partnerlustele, mis pakub võimalusi kasutada avaliku sektori siseste partnerluste juhtimismehhanisme koostoime optimeerimiseks arukate spetsialiseerumise algatuste (RIS3) ja programmidega, kujundades iga-aastaseid tööplaane;

| 10. | rõhutab, et EFSI peab olema täiendus ja lisa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele ja muudele ELi programmidele, nagu „Horisont 2020“, ning Euroopa Investeerimispanga tavapärasele tegevusele; märgib, et seepärast on EFSI suunatud teistsugustele projektidele kui need, kuhu oleks programmist „Horisont 2020“ suunatud 2,2 miljardit eurot; toonitab, et tuleks tagada täielik sidusus ja koostoime kõigi ELi vahendite vahel, et saavutada üldine strateegiline eesmärk, milleks on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, ja vältida kattumist või vastuolu nimetatud vahendite või poliitika elluviimise eri tasandite vahel, täiendades samal ajal riiklikke ja piirkondlikke fonde ja programme; tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel tuleb kindlaks määrata, milliseid vahendeid läheb vaja, kasutades samas kõiki kättesaadavaid ressursse tõhusalt ning saavutades üldiste strateegiliste eesmärkide osas oodatud tulemused, võttes arvesse, et teadus- ja innovatsioonivaldkonna investeeringuid tuleks suurendada ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja programmi „Horisont 2020“ koordineeritud kasutuse abil; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et EFSI peab olema täiendus ja lisa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele ja muudele ELi programmidele, nagu „Horisont 2020“, ning Euroopa Investeerimispanga tavapärasele tegevusele; märgib, et seepärast on EFSI suunatud teistsugustele projektidele kui need, kuhu oleks programmist „Horisont 2020“ suunatud 2,2 miljardit eurot; toonitab, et tuleks tagada täielik sidusus ja koostoime kõigi ELi vahendite vahel, et saavutada üldine strateegiline eesmärk, milleks on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, ja vältida kattumist või vastuolu nimetatud vahendite või poliitika elluviimise eri tasandite vahel, täiendades samal ajal riiklikke ja piirkondlikke fonde ja programme; tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel tuleb kindlaks määrata, milliseid vahendeid läheb vaja, kasutades samas kõiki kättesaadavaid ressursse tõhusalt ning saavutades üldiste strateegiliste eesmärkide osas oodatud tulemused, võttes arvesse, et teadus- ja innovatsioonivaldkonna investeeringuid tuleks suurendada ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja programmi „Horisont 2020“ koordineeritud kasutuse abil;

| 11. | kutsub komisjoni üles süsteemselt jälgima fondide koostoimet ning esitama selle kohta teatise, eelkõige seoses programmide „Horisont 2020“ ja RIS3 koostoimega, et levitada parimaid tavasid ja suurendada nende mõju enne strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamist; tuletab meelde, et niisugune süsteem ei tohiks põhjustada halduskoormuse suurenemist; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles süsteemselt jälgima fondide koostoimet ning esitama selle kohta teatise, eelkõige seoses programmide „Horisont 2020“ ja RIS3 koostoimega, et levitada parimaid tavasid ja suurendada nende mõju enne strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamist; tuletab meelde, et niisugune süsteem ei tohiks põhjustada halduskoormuse suurenemist;

| 12. | tõstab esile komisjoni ettevalmistavat tööd võimaliku Euroopa innovatsiooninõukogu loomiseks, et paremini koordineerida innovatsioonialgatusi Euroopa Liidus; märgib, et Euroopa innovatsiooninõukogu peamine eesmärk peaks olema turustamise tõkete vähendamine Euroopas ning innovatsioonilõhe kaotamine; rõhutab, et Euroopa Innovatsiooninõukogu peaks kaasama kõik asjaomased sidusrühmad ning konsulteerima ja langetama otsuseid läbipaistvalt ja kiiresti, vältides kattumist; lisaks rõhutab, et programmi „Horisont 2020“ eelarve tuleks täies ulatuses taastada EFSI-eelsel tasemel; |
| --- | --- |

12.

tõstab esile komisjoni ettevalmistavat tööd võimaliku Euroopa innovatsiooninõukogu loomiseks, et paremini koordineerida innovatsioonialgatusi Euroopa Liidus; märgib, et Euroopa innovatsiooninõukogu peamine eesmärk peaks olema turustamise tõkete vähendamine Euroopas ning innovatsioonilõhe kaotamine; rõhutab, et Euroopa Innovatsiooninõukogu peaks kaasama kõik asjaomased sidusrühmad ning konsulteerima ja langetama otsuseid läbipaistvalt ja kiiresti, vältides kattumist; lisaks rõhutab, et programmi „Horisont 2020“ eelarve tuleks täies ulatuses taastada EFSI-eelsel tasemel;

| 13. | rõhutab programmi „Horisont 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelist seost turvalisuse valdkonnas (vajadus IKT taristu ühtlase taseme järele kogu ELis); pooldab IKT turvastruktuuride ühtlustamist; nõuab lisaks nende fondide seostamist auditeerimise valdkonnas ja palub, et komisjon võtaks kasutusele selge, ühtlustatud ja koordineeritud lähenemisviisi 2020. aasta järgsele perioodile, keskendudes eriti haldus- ja auditeerimisprotsessidele, proportsionaalsusele ja vastutusele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab programmi „Horisont 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelist seost turvalisuse valdkonnas (vajadus IKT taristu ühtlase taseme järele kogu ELis); pooldab IKT turvastruktuuride ühtlustamist; nõuab lisaks nende fondide seostamist auditeerimise valdkonnas ja palub, et komisjon võtaks kasutusele selge, ühtlustatud ja koordineeritud lähenemisviisi 2020. aasta järgsele perioodile, keskendudes eriti haldus- ja auditeerimisprotsessidele, proportsionaalsusele ja vastutusele;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ning riiklikele ja piirkondlikele valitsustele liikmesriikides. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ning riiklikele ja piirkondlikele valitsustele liikmesriikides.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 303.

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 281.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

(8)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 104.

(9)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 2.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0002.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0133.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0308.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0419.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/116

---

P8_TA(2016)0312

Komisjoni 2017. aasta tööprogrammi ettevalmistamine

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon komisjoni 2017. aasta tööprogrammi strateegiliste prioriteetide kohta (2016/2773(RSP))

(2018/C 101/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud poliitilisi suuniseid pealkirjaga „Euroopa uus algus: minu tegevuskava töökohtade loomiseks ning majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tagamiseks“, mille esitas Jean-Claude Juncker 15. juulil 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud poliitilisi suuniseid pealkirjaga „Euroopa uus algus: minu tegevuskava töökohtade loomiseks ning majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tagamiseks“, mille esitas Jean-Claude Juncker 15. juulil 2014,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2015. aasta teatist „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm. Vanamoodi edasi minna ei saa“ (COM(2015)0610) ning selle I–VI lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2015. aasta teatist „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm. Vanamoodi edasi minna ei saa“ (COM(2015)0610) ning selle I–VI lisa,

| — | võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet,

| — | võttes arvesse komisjonide esimeeste konverentsi koondaruannet, mis täiendab käesolevat resolutsiooni parlamendikomisjonide vaatepunktist ja mida komisjon peaks oma 2017. aasta tööprogrammi kavandamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võtma; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonide esimeeste konverentsi koondaruannet, mis täiendab käesolevat resolutsiooni parlamendikomisjonide vaatepunktist ja mida komisjon peaks oma 2017. aasta tööprogrammi kavandamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võtma;

| — | võttes arvesse oma 28. juuni 2016. aasta resolutsiooni Ühendkuningriigi referendumist tuleneva otsuse kohta EList lahkuda (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. juuni 2016. aasta resolutsiooni Ühendkuningriigi referendumist tuleneva otsuse kohta EList lahkuda (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2016. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2016. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee panust komisjoni 2017. aasta tööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee panust komisjoni 2017. aasta tööprogrammi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 37 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 37 lõiget 3,

| A. | arvestades, et Euroopa integratsiooniprotsess on toonud Euroopasse rahu ning aidanud aastakümneid tagada turvalisuse ja heaolu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa integratsiooniprotsess on toonud Euroopasse rahu ning aidanud aastakümneid tagada turvalisuse ja heaolu;

| B. | arvestades, et Euroopa seisab hetkel silmitsi paljude ühiste ja globaalsete probleemidega, kuid ka paljude kodanike üha suurema pettumuse ja murega ebastabiilsete tulevikuväljavaadete ja võimaluste puudumise pärast, ning arvestades, et kodanikud ootavad, et poliitikakujundajad nendele probleemidele reageeriksid; arvestades, et Euroopa Liit saab olla edukas vaid siis, kui seda ei taandata ainuüksi majanduslikuks projektiks; arvestades, et eurooplaste poolehoid Euroopa projektile tuleks aega kaotamata tagasi võita ning suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa seisab hetkel silmitsi paljude ühiste ja globaalsete probleemidega, kuid ka paljude kodanike üha suurema pettumuse ja murega ebastabiilsete tulevikuväljavaadete ja võimaluste puudumise pärast, ning arvestades, et kodanikud ootavad, et poliitikakujundajad nendele probleemidele reageeriksid; arvestades, et Euroopa Liit saab olla edukas vaid siis, kui seda ei taandata ainuüksi majanduslikuks projektiks; arvestades, et eurooplaste poolehoid Euroopa projektile tuleks aega kaotamata tagasi võita ning suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| C. | arvestades, et samaaegsete kriiside lahendamiseks ELis on tarvis mõjusaid üleeuroopalisi lahendusi, mis kinnistuvad ühenduse meetodi abil kindla osana demokraatlikumasse protsessi, millesse tuleb täielikult kaasata ka Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 5 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et samaaegsete kriiside lahendamiseks ELis on tarvis mõjusaid üleeuroopalisi lahendusi, mis kinnistuvad ühenduse meetodi abil kindla osana demokraatlikumasse protsessi, millesse tuleb täielikult kaasata ka Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 5 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta;

| D. | arvestades, et EL on meie ühine kodu ja see peab pakkuma oma kodanikele turvalist paika ning stabiilset majanduskeskkonda; arvestades, et jätkusuutlikkust ja majanduskasvu saab ühildada ning need võivad üksteist tugevdada; arvestades, et on tähtis lõpetada pikaajaline majanduskriis ELis, suurendades kestlikke investeeringuid, vähendades ebavõrdsust, rakendades kokkulepitud poliitilisi meetmeid ja töötades välja paremat poliitikat, eelkõige siseturu tugevdamise ning majandus- ja rahaliidu täiustamise kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on meie ühine kodu ja see peab pakkuma oma kodanikele turvalist paika ning stabiilset majanduskeskkonda; arvestades, et jätkusuutlikkust ja majanduskasvu saab ühildada ning need võivad üksteist tugevdada; arvestades, et on tähtis lõpetada pikaajaline majanduskriis ELis, suurendades kestlikke investeeringuid, vähendades ebavõrdsust, rakendades kokkulepitud poliitilisi meetmeid ja töötades välja paremat poliitikat, eelkõige siseturu tugevdamise ning majandus- ja rahaliidu täiustamise kaudu;

| E. | arvestades, et me oleme otsustanud ühise tuleviku kasuks ühendusena, mis põhineb ühistel väärtustel, ning hindame oma traditsioonide ja ajaloo rikkust ja mitmekesisust; arvestades, et meie soov on, et Euroopa täidaks oma rolli ja võetud kohustusi rahvusvahelisel tasandil ning kohustuks seejuures järgima solidaarsuse ja mitmepoolsuse põhimõtet, osalema välispartnerlustes ning toetaks lähenemist paremate normide suunas; arvestades, et tahame kindlustada ühise rahu-, heaolu- ja demokraatiaprojekti jätkumise, et luua kõikidele põlvkondadele helge tulevik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et me oleme otsustanud ühise tuleviku kasuks ühendusena, mis põhineb ühistel väärtustel, ning hindame oma traditsioonide ja ajaloo rikkust ja mitmekesisust; arvestades, et meie soov on, et Euroopa täidaks oma rolli ja võetud kohustusi rahvusvahelisel tasandil ning kohustuks seejuures järgima solidaarsuse ja mitmepoolsuse põhimõtet, osalema välispartnerlustes ning toetaks lähenemist paremate normide suunas; arvestades, et tahame kindlustada ühise rahu-, heaolu- ja demokraatiaprojekti jätkumise, et luua kõikidele põlvkondadele helge tulevik;

Euroopa kodanike töö- ja elutingimuste parandamine

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa majanduse taastumine on siiani olnud tagasihoidlik ja ebaühtlane, sest paljudes liidu piirkondades on töötus, vaesus ja ebavõrdsus endiselt lubamatult kõrgel tasemel ning noorematel põlvkondadel puuduvad sageli tulevikuväljavaated; EL peab seetõttu püüdlema sellise dünaamilise ja kaasava tööturu poole, mis põhineks Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelil ja aitaks parandada kodanike elu- ja töötingimusi ning võimaldaks õiglast liikuvust; on veendunud, et kõik ELi kodanikud peaksid saama arvestada õiglaste töötingimustega ja juurdepääsuga kvaliteetsele haridusele, sotsiaalkaitsele ja esmatähtsatele teenustele, mis võimaldaks töö- ja eraelu tasakaalu ning vastaks kaasaegse tööturu vajadustele ELis; tunnistab, et konkurentsivõimelise ja kaasava majanduse juures on kõige tähtsam suutlikkus toetada naiste ja meeste andeid kõikidel tegevusaladel; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa majanduse taastumine on siiani olnud tagasihoidlik ja ebaühtlane, sest paljudes liidu piirkondades on töötus, vaesus ja ebavõrdsus endiselt lubamatult kõrgel tasemel ning noorematel põlvkondadel puuduvad sageli tulevikuväljavaated; EL peab seetõttu püüdlema sellise dünaamilise ja kaasava tööturu poole, mis põhineks Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelil ja aitaks parandada kodanike elu- ja töötingimusi ning võimaldaks õiglast liikuvust; on veendunud, et kõik ELi kodanikud peaksid saama arvestada õiglaste töötingimustega ja juurdepääsuga kvaliteetsele haridusele, sotsiaalkaitsele ja esmatähtsatele teenustele, mis võimaldaks töö- ja eraelu tasakaalu ning vastaks kaasaegse tööturu vajadustele ELis; tunnistab, et konkurentsivõimelise ja kaasava majanduse juures on kõige tähtsam suutlikkus toetada naiste ja meeste andeid kõikidel tegevusaladel;

| 2. | palub seetõttu, et komisjon tugineks jätkuvale avalikule arutelule ja Euroopa Parlamendi tulevasele raportile ning esitaks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja aluslepingute eesmärkidega ettepaneku Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta, ning et sellele järgneksid konkreetsed algatused, eelkõige selleks, et:






  — | edendada alushariduse, lastehoiu ja tervishoiu kättesaadavust ja kvaliteeti, mis aitab olulisel määral tagada, et ükski laps ei jääks hooleta; komisjon peaks seega kaaluma uute meetmete võtmist sotsiaalsete investeeringute edendamiseks ning eelkõige laste vaesuse vähendamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

palub seetõttu, et komisjon tugineks jätkuvale avalikule arutelule ja Euroopa Parlamendi tulevasele raportile ning esitaks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja aluslepingute eesmärkidega ettepaneku Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta, ning et sellele järgneksid konkreetsed algatused, eelkõige selleks, et:

—

edendada alushariduse, lastehoiu ja tervishoiu kättesaadavust ja kvaliteeti, mis aitab olulisel määral tagada, et ükski laps ei jääks hooleta; komisjon peaks seega kaaluma uute meetmete võtmist sotsiaalsete investeeringute edendamiseks ning eelkõige laste vaesuse vähendamiseks;

| — | teha lõpp oskuste nappusele ning tagada kõigile juurdepääs kvaliteetsele haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele; |
| --- | --- |

—

teha lõpp oskuste nappusele ning tagada kõigile juurdepääs kvaliteetsele haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele;

| — | vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ja edendada kvaliteetset tööhõivet, eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute jaoks, et hoogustada majanduskasvu; |
| --- | --- |

—

vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ja edendada kvaliteetset tööhõivet, eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute jaoks, et hoogustada majanduskasvu;

| — | leida lahendus töö- ja eraelu tasakaalu ning soolise palgalõhe ja pensionilõhe probleemile; |
| --- | --- |

—

leida lahendus töö- ja eraelu tasakaalu ning soolise palgalõhe ja pensionilõhe probleemile;

| 3. | rõhutab, et komisjon peaks jälgima, ergutama ja toetama liikmesriike, et nad kasutaksid tõhusalt ja mõjusalt rahalisi vahendeid noorte tööhõive suurendamiseks ja kvaliteetsete töökohtade loomiseks, eriti kõrge töötuse tasemega piirkondades, selliste tööhõive ja majanduskasvu programmide kaudu, mida rahastatakse noorte tööhõive algatusest, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist ja Euroopa Investeerimispangast; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et komisjon peaks jälgima, ergutama ja toetama liikmesriike, et nad kasutaksid tõhusalt ja mõjusalt rahalisi vahendeid noorte tööhõive suurendamiseks ja kvaliteetsete töökohtade loomiseks, eriti kõrge töötuse tasemega piirkondades, selliste tööhõive ja majanduskasvu programmide kaudu, mida rahastatakse noorte tööhõive algatusest, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist ja Euroopa Investeerimispangast;

| 4. | rõhutab, et komisjon peaks koostöös liikmesriikide ja tööturu osapooltega süvendama ka sotsiaaldialoogi Euroopas, et paremini ühitada tööturu ja sotsiaalkaitse vajadused, leevendamaks sotsiaalset ebavõrdsust ning konkurentsivõime probleeme; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et komisjon peaks koostöös liikmesriikide ja tööturu osapooltega süvendama ka sotsiaaldialoogi Euroopas, et paremini ühitada tööturu ja sotsiaalkaitse vajadused, leevendamaks sotsiaalset ebavõrdsust ning konkurentsivõime probleeme;

Majanduse elavdamine ja pikaajalise konkurentsivõime tugevdamine, et luua töökohti ja saavutada heaolu

| 5. | on veendunud, et EL võiks olla maailmas juhtival kohal, kui ta kasutaks täielikult ära oma ühtse turu võimalused ja ergutaks ettevõtlust, õiglast konkurentsi ja investeeringuid uuendustegevusse; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et EL võiks olla maailmas juhtival kohal, kui ta kasutaks täielikult ära oma ühtse turu võimalused ja ergutaks ettevõtlust, õiglast konkurentsi ja investeeringuid uuendustegevusse;

| 6. | on seisukohal, et EL peab toetama jõulist ja mitmekesist Euroopa ärimaastiku; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi konkurentsipoliitika on Euroopa sotsiaalse turumajanduse toimimiseks otsustava tähtsusega; rõhutab, et kui Euroopa tööstus soovib jääda konkurentsivõimeliseks, vajadustele vastavaks ja tulevikukindlaks, peab ta muutuma jätkusuutlikuks ja liikuma digitaalsuse suunas; jagab komisjoni seisukohta, et Euroopa sekkumine peab olema suur suurtes asjades ja vähene väikestes asjades; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et EL peab toetama jõulist ja mitmekesist Euroopa ärimaastiku; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi konkurentsipoliitika on Euroopa sotsiaalse turumajanduse toimimiseks otsustava tähtsusega; rõhutab, et kui Euroopa tööstus soovib jääda konkurentsivõimeliseks, vajadustele vastavaks ja tulevikukindlaks, peab ta muutuma jätkusuutlikuks ja liikuma digitaalsuse suunas; jagab komisjoni seisukohta, et Euroopa sekkumine peab olema suur suurtes asjades ja vähene väikestes asjades;

| 7. | nõuab, et algatataks uuesti Euroopa 2020. aasta tööhõive ja majanduskasvu strateegia koos tegelike tulevikku suunatud eesmärkidega, et eelkõige täiustada sotsiaalse turumajanduse mudelit, rakendada struktuurireforme liikmesriikide majanduse moderniseerimiseks ja saavutada laialdane üldine heaolu; on veendunud, et tööhõive ja tootlikkuse suurendamine on endiselt kõige tähtsam prioriteet ning EL vajab sihipäraseid investeeringuid, et ergutada üleminekut innovaatilisele ja ressursitõhusale digitaalmajandusele eesmärgiga Euroopa taasindustrialiseerida ja töökohti tagasi tuua; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et algatataks uuesti Euroopa 2020. aasta tööhõive ja majanduskasvu strateegia koos tegelike tulevikku suunatud eesmärkidega, et eelkõige täiustada sotsiaalse turumajanduse mudelit, rakendada struktuurireforme liikmesriikide majanduse moderniseerimiseks ja saavutada laialdane üldine heaolu; on veendunud, et tööhõive ja tootlikkuse suurendamine on endiselt kõige tähtsam prioriteet ning EL vajab sihipäraseid investeeringuid, et ergutada üleminekut innovaatilisele ja ressursitõhusale digitaalmajandusele eesmärgiga Euroopa taasindustrialiseerida ja töökohti tagasi tuua;

| 8. | palub komisjonil töötada välja uus ambitsioonikas tööstusstrateegia, mille aluseks oleks ringmajanduse pakett ja mis viimast täiendaks; rõhutab, et energiasüsteemi ümberkujundamiseks, ökoinnovatsiooniga tegelevate VKEde tegevuseks, teadustegevuseks ja hariduse edendamiseks on tarvis era- ja avaliku sektori lisainvesteeringuid; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil töötada välja uus ambitsioonikas tööstusstrateegia, mille aluseks oleks ringmajanduse pakett ja mis viimast täiendaks; rõhutab, et energiasüsteemi ümberkujundamiseks, ökoinnovatsiooniga tegelevate VKEde tegevuseks, teadustegevuseks ja hariduse edendamiseks on tarvis era- ja avaliku sektori lisainvesteeringuid;

| 9. | palub komisjonil esitada rohkem ettepanekuid muudatusteks, mis toetaksid teadus- ja arendustegevust, innovatsiooni, kultuurilist mitmekesisust ja loovust kui peamisi töökohtade loomist hoogustavaid tegureid, pidades samal ajal silmas, et ettevõtjate, eelkõige VKEde, juurdepääs kapitalile on ülioluline, et ergutada arengut ning uute toodete tootmist ja teenuseid nii traditsioonilistes kui ka kujunemisjärgus olevates sektorites ning kaitsta tõhusalt intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil esitada rohkem ettepanekuid muudatusteks, mis toetaksid teadus- ja arendustegevust, innovatsiooni, kultuurilist mitmekesisust ja loovust kui peamisi töökohtade loomist hoogustavaid tegureid, pidades samal ajal silmas, et ettevõtjate, eelkõige VKEde, juurdepääs kapitalile on ülioluline, et ergutada arengut ning uute toodete tootmist ja teenuseid nii traditsioonilistes kui ka kujunemisjärgus olevates sektorites ning kaitsta tõhusalt intellektuaalomandi õigusi;

| 10. | on arvamusel, et ühtsel turul on vajalik edasine integratsioon, eriti digitaalvaldkonnas, see aitaks luua tarbijate ja VKEde jaoks õiglase keskkonna ja kõrvaldada õigustamata takistused; on täielikult veendunud, et üleilmselt konkurentsivõimeline, innovaatiline ja kodanikele suunatud digitaalne ühtne turg on üks võimalusi 21. sajandi väljakutsetele reageerimiseks; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et ühtsel turul on vajalik edasine integratsioon, eriti digitaalvaldkonnas, see aitaks luua tarbijate ja VKEde jaoks õiglase keskkonna ja kõrvaldada õigustamata takistused; on täielikult veendunud, et üleilmselt konkurentsivõimeline, innovaatiline ja kodanikele suunatud digitaalne ühtne turg on üks võimalusi 21. sajandi väljakutsetele reageerimiseks;

| 11. | eeldab, et komisjon kasutab kõiki oma volitusi ja pädevusi, et toetada üleminekut paremale kasvumudelile, mis on kooskõlas jätkusuutliku arengu põhimõtetega, seejuures tuleb arvestada ka selle arengu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet; |
| --- | --- |

11.

eeldab, et komisjon kasutab kõiki oma volitusi ja pädevusi, et toetada üleminekut paremale kasvumudelile, mis on kooskõlas jätkusuutliku arengu põhimõtetega, seejuures tuleb arvestada ka selle arengu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet;

Kliimamuutustele reageerimine ja energiajulgeoleku tagamine

| 12. | tuletab meelde, et on vaja rohkem pingutada energialiidu saavutamiseks, mis tagaks energiajulgeoleku ning taskukohase ja säästva energia kõigile kodanikele ja ettevõtetele; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et on vaja rohkem pingutada energialiidu saavutamiseks, mis tagaks energiajulgeoleku ning taskukohase ja säästva energia kõigile kodanikele ja ettevõtetele;

| 13. | tõstab esile Euroopa kliimakatastroofide tagajärgi inim- ja majandustegevusele; rõhutab, kui tähtis on tegeleda ambitsioonika kliimastrateegia abil, milles käsitletakse ka energiatõhusust, jätkuvalt kliimamuutuste algpõhjustega, tagades samal ajal Euroopa tööstuse konkurentsivõime; |
| --- | --- |

13.

tõstab esile Euroopa kliimakatastroofide tagajärgi inim- ja majandustegevusele; rõhutab, kui tähtis on tegeleda ambitsioonika kliimastrateegia abil, milles käsitletakse ka energiatõhusust, jätkuvalt kliimamuutuste algpõhjustega, tagades samal ajal Euroopa tööstuse konkurentsivõime;

| 14. | nõuab, et EL seaks endale kooskõlas Pariisi COP21 kliimakokkuleppega ambitsioonikad eesmärgid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas 2020. aasta järgsel perioodil; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et EL seaks endale kooskõlas Pariisi COP21 kliimakokkuleppega ambitsioonikad eesmärgid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas 2020. aasta järgsel perioodil;

| 15. | palub komisjonil töötada välja energia- ja kliimadiplomaatia ühisstrateegia nende üleilmsete probleemide käsitlemiseks; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil töötada välja energia- ja kliimadiplomaatia ühisstrateegia nende üleilmsete probleemide käsitlemiseks;

| 16. | palub, et komisjon määraks kindlaks meetmed fossiilkütuste subsideerimise kaotamiseks, leevendades selle võimalikke majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid; |
| --- | --- |

16.

palub, et komisjon määraks kindlaks meetmed fossiilkütuste subsideerimise kaotamiseks, leevendades selle võimalikke majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid;

Ühtne reageerimine pagulaste suurenevale sissevoolule

| 17. | on arvamusel, et Euroopa Liit peab töötama välja konkreetsed lahendused, et pagulaskriisiga toime tulla, tegeledes eelkõige selle algpõhjustega, tugevdades koostööd rändevoogude transiidi- ja päritoluriikidega ning kasutades kõiki olemasolevaid poliitikavahendeid, et tagada nende riikide stabiliseerimine, taastamine ja areng; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et Euroopa Liit peab töötama välja konkreetsed lahendused, et pagulaskriisiga toime tulla, tegeledes eelkõige selle algpõhjustega, tugevdades koostööd rändevoogude transiidi- ja päritoluriikidega ning kasutades kõiki olemasolevaid poliitikavahendeid, et tagada nende riikide stabiliseerimine, taastamine ja areng;

| 18. | ergutab komisjoni osutama koostöös liikmesriikidega vajalikku humanitaarabi ning tagama põgenikelaagrites elamisväärsed tingimused koos pikaajaliste arenguprogrammidega, eelkõige hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

ergutab komisjoni osutama koostöös liikmesriikidega vajalikku humanitaarabi ning tagama põgenikelaagrites elamisväärsed tingimused koos pikaajaliste arenguprogrammidega, eelkõige hariduse valdkonnas;

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et ELi varjupaiga- ja rändepoliitika ei täida oma eesmärki ja seda tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 80 alusel põhjalikult muuta; on seisukohal, et ükski Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reform ei tohiks endaga kaasa tuua ELis kehtiva varjupaigaõiguse kaitsetaseme vähenemist; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et ELi varjupaiga- ja rändepoliitika ei täida oma eesmärki ja seda tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 80 alusel põhjalikult muuta; on seisukohal, et ükski Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reform ei tohiks endaga kaasa tuua ELis kehtiva varjupaigaõiguse kaitsetaseme vähenemist;

| 20. | nõuab, et viivitamata tuleb luua süstemaatilised ja teostatavad programmid varjupaigataotlejate otseseks ümberasustamiseks ja -paigutamiseks; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et viivitamata tuleb luua süstemaatilised ja teostatavad programmid varjupaigataotlejate otseseks ümberasustamiseks ja -paigutamiseks;

| 21. | nõuab, et ELis loodaks tingimused varjupaigataotlejate hästikorraldatud vastuvõtmiseks, mis tagaks nende turvalisuse ja inimliku kohtlemise, pöörates erilist tähelepanu haavatavate inimrühmade vajadustele; rõhutab samal ajal, et pagulaste integreerimiseks tööturule ja sotsiaalseks kaasamiseks tuleb tagada piisavad vahendid; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et ELis loodaks tingimused varjupaigataotlejate hästikorraldatud vastuvõtmiseks, mis tagaks nende turvalisuse ja inimliku kohtlemise, pöörates erilist tähelepanu haavatavate inimrühmade vajadustele; rõhutab samal ajal, et pagulaste integreerimiseks tööturule ja sotsiaalseks kaasamiseks tuleb tagada piisavad vahendid;

| 22. | palub komisjonil esitada ettepanekud sobiva ELi majandus- ja seadusliku rände poliitika kujundamiseks, mis toetuks olemasolevatele vahenditele üliõpilaste, teadlaste ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate jaoks, ning pikemas perspektiivis üldisemate eeskirjade kehtestamiseks nende kolmandate riikide kodanike liitu sisenemiseks ja seal elamiseks, kes otsivad ELis tööd, et täita liidu tööturul ilmnenud tühikud; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil esitada ettepanekud sobiva ELi majandus- ja seadusliku rände poliitika kujundamiseks, mis toetuks olemasolevatele vahenditele üliõpilaste, teadlaste ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate jaoks, ning pikemas perspektiivis üldisemate eeskirjade kehtestamiseks nende kolmandate riikide kodanike liitu sisenemiseks ja seal elamiseks, kes otsivad ELis tööd, et täita liidu tööturul ilmnenud tühikud;

| 23. | on arvamusel, et rahvusvaheline ränne on ülemaailmne nähtus, mille ulatus, keerukus ja mõju üha kasvab ning seetõttu peavad EL ja rahvusvaheline üldsus selles valdkonnas vastavalt vastutuse võtma; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et rahvusvaheline ränne on ülemaailmne nähtus, mille ulatus, keerukus ja mõju üha kasvab ning seetõttu peavad EL ja rahvusvaheline üldsus selles valdkonnas vastavalt vastutuse võtma;

Kodanike julgeolekuga seotud murede lahendamine

| 24. | rõhutab, et sise- ja välisjulgeolek on järjest enam omavahel seotud; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et sise- ja välisjulgeolek on järjest enam omavahel seotud;

| 25. | nõuab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti loomise ettepaneku vastuvõtmisest tulenevalt tungivalt, et komisjon tagaks, et amet hakkaks kiiresti tööle ning et sellele eraldataks vajalikud inim- ja logistilised ressursid; |
| --- | --- |

25.

nõuab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti loomise ettepaneku vastuvõtmisest tulenevalt tungivalt, et komisjon tagaks, et amet hakkaks kiiresti tööle ning et sellele eraldataks vajalikud inim- ja logistilised ressursid;

| 26. | palub terrorismi- ja vägivaldse äärmusluse ohu vältimiseks, et komisjon jälgiks tähelepanelikult ELi terrorismivastaste meetmete ülevõtmist ja rakendamist, mis hõlmab tõhusat politsei- ja õiguskoostööd, teabe õigeaegset jagamist riikide ametiasutuste vahel ning Europoli ja Eurojusti kaudu ja meetmeid, millega võideldakse terrorismi rahastamise uudsete suundumuste vastu; |
| --- | --- |

26.

palub terrorismi- ja vägivaldse äärmusluse ohu vältimiseks, et komisjon jälgiks tähelepanelikult ELi terrorismivastaste meetmete ülevõtmist ja rakendamist, mis hõlmab tõhusat politsei- ja õiguskoostööd, teabe õigeaegset jagamist riikide ametiasutuste vahel ning Europoli ja Eurojusti kaudu ja meetmeid, millega võideldakse terrorismi rahastamise uudsete suundumuste vastu;

| 27. | kutsub komisjoni üles koondama teadmisi ning tehnilisi ja rahalisi vahendeid, et tagada ELi tasandil heade tavade koordineerimine ja vahetus võitluses vägivaldse äärmusluse ja terrorismipropaganda, äärmusvõrgustike ning terroriorganisatsioonidesse uute liikmete värbamise vastu nii interneti kaudu kui ka muude vahenditega, keskendudes eelkõige ennetus-, integratsiooni- ja taasintegratsiooni strateegiatele; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles koondama teadmisi ning tehnilisi ja rahalisi vahendeid, et tagada ELi tasandil heade tavade koordineerimine ja vahetus võitluses vägivaldse äärmusluse ja terrorismipropaganda, äärmusvõrgustike ning terroriorganisatsioonidesse uute liikmete värbamise vastu nii interneti kaudu kui ka muude vahenditega, keskendudes eelkõige ennetus-, integratsiooni- ja taasintegratsiooni strateegiatele;

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid juba vastu võetud julgeolekualaste õigusaktide täieliku rakendamise; kordab, et nõuab ELi terrorismivastase võitluse strateegia põhjalikku hindamist, mille puhul analüüsitakse nii vastuvõetud meetmete rakendamist kui ka nende mõjusust; loodab, et komisjon ajakohastab julgeoleku tegevuskava, mis on vajalik suureneva terrorismisohu tõttu; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid juba vastu võetud julgeolekualaste õigusaktide täieliku rakendamise; kordab, et nõuab ELi terrorismivastase võitluse strateegia põhjalikku hindamist, mille puhul analüüsitakse nii vastuvõetud meetmete rakendamist kui ka nende mõjusust; loodab, et komisjon ajakohastab julgeoleku tegevuskava, mis on vajalik suureneva terrorismisohu tõttu;

| 29. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud, millest ta on teada andnud ja mis puudutavad Europoli raames loodava Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse nõuetekohast õiguslikku alust, olemasolevate teabesüsteemide parandamist ja arendamist, teabepuudujääkide kõrvaldamist ja koostalitluse rakendamist ning ELi tasandil toimuvat kohustuslikku teabevahetust, millega kaasnevad nõutavad andmekaitsemeetmed; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud, millest ta on teada andnud ja mis puudutavad Europoli raames loodava Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse nõuetekohast õiguslikku alust, olemasolevate teabesüsteemide parandamist ja arendamist, teabepuudujääkide kõrvaldamist ja koostalitluse rakendamist ning ELi tasandil toimuvat kohustuslikku teabevahetust, millega kaasnevad nõutavad andmekaitsemeetmed;

Naaberriike ja globaalset süsteemi hõlmava ambitsioonika välistegevuse kava rakendamine

| 30. | nõuab ambitsioonikat ELi üldist strateegiat, milles käsitletakse ELi geopoliitilise osalejana kiiresti muutuvas maailmas, ning loodab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus võtavad sidusalt kasutusele kõik ELi välistegevuse vahendid, et saavutada kogu maailmas parem juhtimine, paremate standardite ulatuslik rakendamine ning suurem julgeolek ja inimõiguste austamine; rõhutab, et selleks tuleks ELi välistegevuse kavas lugeda esmatähtsaks alljärgnevat:






  — | edendada stabiilsust ja jõukust ELi naabruses algatuste kaudu, mis toetavad arengut, demokraatiat, head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtet, tugevdavad tsiviilkonfliktide ennetamist ja lepitusmeetmeid ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika meetmeid, kaasates asjakohaselt ka NATOt, mis jääb kaitsealliansi liikmesriikide kollektiivkaitse aluseks ja selle rakendamise vahendiks; |
| --- | --- | --- |

30.

nõuab ambitsioonikat ELi üldist strateegiat, milles käsitletakse ELi geopoliitilise osalejana kiiresti muutuvas maailmas, ning loodab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus võtavad sidusalt kasutusele kõik ELi välistegevuse vahendid, et saavutada kogu maailmas parem juhtimine, paremate standardite ulatuslik rakendamine ning suurem julgeolek ja inimõiguste austamine; rõhutab, et selleks tuleks ELi välistegevuse kavas lugeda esmatähtsaks alljärgnevat:

—

edendada stabiilsust ja jõukust ELi naabruses algatuste kaudu, mis toetavad arengut, demokraatiat, head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtet, tugevdavad tsiviilkonfliktide ennetamist ja lepitusmeetmeid ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika meetmeid, kaasates asjakohaselt ka NATOt, mis jääb kaitsealliansi liikmesriikide kollektiivkaitse aluseks ja selle rakendamise vahendiks;

| — | taaselustada komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja abiga ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika, mis ei saa enam olla ELi integratsiooniprotsessi nõrgim lüli; julgeolekuolukord nõuab, et Euroopa kaitsest saaks täiemahuline tegevuspoliitika, mis tagab kõigile liikmesriikidele võrdse turvatunde ja peab võrdselt tähtsaks nende kõigi muresid julgeolekuküsimustes; olemasolevad struktuurid, mehhanismid ja vahendid tuleb tööle rakendada; |
| --- | --- |

—

taaselustada komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja abiga ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika, mis ei saa enam olla ELi integratsiooniprotsessi nõrgim lüli; julgeolekuolukord nõuab, et Euroopa kaitsest saaks täiemahuline tegevuspoliitika, mis tagab kõigile liikmesriikidele võrdse turvatunde ja peab võrdselt tähtsaks nende kõigi muresid julgeolekuküsimustes; olemasolevad struktuurid, mehhanismid ja vahendid tuleb tööle rakendada;

| — | minna edasi laienemisläbirääkimistega, tugevdades kandidaatriikides sotsiaalset, poliitilist ja majanduslikku stabiilsust ja demokraatiat ning tegemata Kopenhaageni ühinemiskriteeriumides järeleandmisi; |
| --- | --- |

—

minna edasi laienemisläbirääkimistega, tugevdades kandidaatriikides sotsiaalset, poliitilist ja majanduslikku stabiilsust ja demokraatiat ning tegemata Kopenhaageni ühinemiskriteeriumides järeleandmisi;

| — | muuta arengukoostööpoliitika tõhusamaks, paremini koordineerituks ja muude ELi välistegevuse vahenditega kooskõlas olevaks; tagada arengu- ja julgeolekupoliitika vaheline sidusus ja järjepidevus, sest need on omavahel seotud, teineteisest sõltuvad ja teineteist tugevdavad; |
| --- | --- |

—

muuta arengukoostööpoliitika tõhusamaks, paremini koordineerituks ja muude ELi välistegevuse vahenditega kooskõlas olevaks; tagada arengu- ja julgeolekupoliitika vaheline sidusus ja järjepidevus, sest need on omavahel seotud, teineteisest sõltuvad ja teineteist tugevdavad;

| — | integreerida säästva arengu tegevuskava 2030 ja poliitikavaldkondade arengusidusus ELi välis- ja sisepoliitikasse; nõuab, et komisjoni annaks aru, kuidas ta kavatseb tegevuskava 2030 ja säästva arengu eesmärke täita, nende täitmist jälgida ja järelmeetmeid võtta ning neid ühendada; |
| --- | --- |

—

integreerida säästva arengu tegevuskava 2030 ja poliitikavaldkondade arengusidusus ELi välis- ja sisepoliitikasse; nõuab, et komisjoni annaks aru, kuidas ta kavatseb tegevuskava 2030 ja säästva arengu eesmärke täita, nende täitmist jälgida ja järelmeetmeid võtta ning neid ühendada;

| — | edendada kaubandust kui majanduskasvu suurendamise, töökohtade loomise ja konkurentsivõime tõstmise olulist vahendit ning edendada inimõiguste ja säästva arenguga seotud ELi standardeid; liidu kaubanduse kaitsevahendeid tuleb nüüdisajastada ja energiliselt rakendada ning vajaduse korral tuleb kasutada ebastandardseid meetodeid; |
| --- | --- |

—

edendada kaubandust kui majanduskasvu suurendamise, töökohtade loomise ja konkurentsivõime tõstmise olulist vahendit ning edendada inimõiguste ja säästva arenguga seotud ELi standardeid; liidu kaubanduse kaitsevahendeid tuleb nüüdisajastada ja energiliselt rakendada ning vajaduse korral tuleb kasutada ebastandardseid meetodeid;

| — | leida lahendused, kuidas tõrjuda hübriidohte ning suurendada ELi ja liikmesriikide ja (eelkõige ELi naabruses asuvate) ELi partnerite vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

—

leida lahendused, kuidas tõrjuda hübriidohte ning suurendada ELi ja liikmesriikide ja (eelkõige ELi naabruses asuvate) ELi partnerite vastupanuvõimet;

Õiglane maksupoliitika piisavate vahendite tagamiseks

| 31. | rõhutab, et kunagi varem pole olnud nii pakilist vajadust tõhustada võitlust maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, mis võib suurendada riikide eelarvetulusid kuni 1 triljoni euro võrra; on seisukohal, et neid vahendeid oleks saanud kulutada tulevikusuunitlusega investeeringuteks, tööhõive suurendamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kunagi varem pole olnud nii pakilist vajadust tõhustada võitlust maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, mis võib suurendada riikide eelarvetulusid kuni 1 triljoni euro võrra; on seisukohal, et neid vahendeid oleks saanud kulutada tulevikusuunitlusega investeeringuteks, tööhõive suurendamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks;

| 32. | toonitab, et komisjon peab viivitamata jätkama tööd selle tagamiseks, et kasumit maksustataks neis Euroopas riikides, kus toimub tegelik majandustegevus ja väärtuste loomine; EL peaks tegutsema kohustusliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kehtestamise nimel, intensiivsemalt uurima maksualaste riigiabieeskirjade rikkumisi, kohaldama maksualaste siduvate eelotsuste kasutamise ja läbipaistvuse ühtseid eeskirju ning otsustavalt järgima ühist eesmärki kaotada maksuparadiisid; |
| --- | --- |

32.

toonitab, et komisjon peab viivitamata jätkama tööd selle tagamiseks, et kasumit maksustataks neis Euroopas riikides, kus toimub tegelik majandustegevus ja väärtuste loomine; EL peaks tegutsema kohustusliku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kehtestamise nimel, intensiivsemalt uurima maksualaste riigiabieeskirjade rikkumisi, kohaldama maksualaste siduvate eelotsuste kasutamise ja läbipaistvuse ühtseid eeskirju ning otsustavalt järgima ühist eesmärki kaotada maksuparadiisid;

| 33. | kutsub komisjoni üles lisama maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastasesse võitlusesse välismõõtme, sealhulgas tegelema kasumi EList ilma maksustamata väljaviimise küsimusega; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles lisama maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastasesse võitlusesse välismõõtme, sealhulgas tegelema kasumi EList ilma maksustamata väljaviimise küsimusega;

ELi eelarve ja rahastamisvahendite tugevdamine

| 34. | on seisukohal, et tulemuslikuks tegutsemiseks vajab EL uut finants- ja eelarvestrateegiat; on seisukohal, et selleks peaks komisjon kavandama meetmed, mis tuginevad järgmistele põhimõtetele ja elementidele:






  — | võtta kiiresti kasutusele piisavad vahendid; tingimata tuleb reformida liidu rahastamise süsteemi, tugevdades tõelisi omavahendeid või võttes kasutusele uued omavahendid, et muuta ELi eelarve stabiilsemaks, jätkusuutlikumaks ja prognoositavamaks; seejuures tuleb järgida kõikehõlmavuse põhimõtet ja suurendada läbipaistvust; |
| --- | --- | --- |

34.

on seisukohal, et tulemuslikuks tegutsemiseks vajab EL uut finants- ja eelarvestrateegiat; on seisukohal, et selleks peaks komisjon kavandama meetmed, mis tuginevad järgmistele põhimõtetele ja elementidele:

—

võtta kiiresti kasutusele piisavad vahendid; tingimata tuleb reformida liidu rahastamise süsteemi, tugevdades tõelisi omavahendeid või võttes kasutusele uued omavahendid, et muuta ELi eelarve stabiilsemaks, jätkusuutlikumaks ja prognoositavamaks; seejuures tuleb järgida kõikehõlmavuse põhimõtet ja suurendada läbipaistvust;

| — | maksimaalsete tulemuste saavutamiseks tuleb ELi eelarveinstrumentide haldamisel pöörata suurt tähelepanu tulemuslikkusele ja kulutõhususele ning samas tagada ELi finantshuvide järgimine ja kaitse; |
| --- | --- |

—

maksimaalsete tulemuste saavutamiseks tuleb ELi eelarveinstrumentide haldamisel pöörata suurt tähelepanu tulemuslikkusele ja kulutõhususele ning samas tagada ELi finantshuvide järgimine ja kaitse;

| — | EL peaks astuma samme, et koguda vahendeid selliste probleemide lahendamiseks nagu suur noorte ja pikaajaline töötus ning pagulaskriisi sise- ja välismõõde; |
| --- | --- |

—

EL peaks astuma samme, et koguda vahendeid selliste probleemide lahendamiseks nagu suur noorte ja pikaajaline töötus ning pagulaskriisi sise- ja välismõõde;

| — | mitmeaastase finantsraamistiku võimalused on kõigest kahe rakendamisaastaga peaaegu ammendatud; enamgi veel, kui mitmeaastast finantsraamistikku põhjalikult ei muudeta, ei saa ELi eelarvest katta lisarahavajadusi, rahastada uusi poliitilisi prioriteete ega vältida uut maksekriisi; palub komisjonil esitada mitmeaastase finantsraamistiku toimimise läbivaatamise tulemused enne 2016. aasta lõppu ning teha otsustavaid samme mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade tõstmiseks ja selle paindlikkuse suurendamiseks, et reageerida olukordadele, mida 2013. aastal ei osatud ette näha; |
| --- | --- |

—

mitmeaastase finantsraamistiku võimalused on kõigest kahe rakendamisaastaga peaaegu ammendatud; enamgi veel, kui mitmeaastast finantsraamistikku põhjalikult ei muudeta, ei saa ELi eelarvest katta lisarahavajadusi, rahastada uusi poliitilisi prioriteete ega vältida uut maksekriisi; palub komisjonil esitada mitmeaastase finantsraamistiku toimimise läbivaatamise tulemused enne 2016. aasta lõppu ning teha otsustavaid samme mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade tõstmiseks ja selle paindlikkuse suurendamiseks, et reageerida olukordadele, mida 2013. aastal ei osatud ette näha;

| — | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tuleb hallata nii, et see võimaldaks kõigil liikmesriikidel teha vastavalt EFSI määrusele mahukaid strateegilisi investeeringuid ja et oleks tagatud, et investeeringute rahastamine aitab majandust ja ühiskonda säästvamaks muuta; komisjoni ettepanek EFSI järgmise etapi kohta peaks põhinema neil eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tuleb hallata nii, et see võimaldaks kõigil liikmesriikidel teha vastavalt EFSI määrusele mahukaid strateegilisi investeeringuid ja et oleks tagatud, et investeeringute rahastamine aitab majandust ja ühiskonda säästvamaks muuta; komisjoni ettepanek EFSI järgmise etapi kohta peaks põhinema neil eesmärkidel;

| — | ühtekuuluvuspoliitika tulemuslik rakendamine aastatel 2014–2020 peaks hõlmama ka ettevalmistusi 2020. aasta järgseks ajaks, mille puhul võetakse arvesse nimetatud poliitika aluslepingutes sätestatud tõelist olemust, selle tähtsust ühtse turu kujundamisel ja selle potentsiaali kõigi ELi piirkondade jaoks kättesaadava investeerimisvahendina; Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, EFSI ja muude ELi rahastamisvahendite vahelist koostoimet tuleks tugevdada, et kiirendada arukat, keskkonnahoidlikku ja kaasavat majanduskasvu, kujundada toetuste ja rahastamisvahendite vaheline usaldusväärne tasakaal ning vältida igasugust ühtekuuluvuspoliitika eelarve vähendamist; |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvuspoliitika tulemuslik rakendamine aastatel 2014–2020 peaks hõlmama ka ettevalmistusi 2020. aasta järgseks ajaks, mille puhul võetakse arvesse nimetatud poliitika aluslepingutes sätestatud tõelist olemust, selle tähtsust ühtse turu kujundamisel ja selle potentsiaali kõigi ELi piirkondade jaoks kättesaadava investeerimisvahendina; Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, EFSI ja muude ELi rahastamisvahendite vahelist koostoimet tuleks tugevdada, et kiirendada arukat, keskkonnahoidlikku ja kaasavat majanduskasvu, kujundada toetuste ja rahastamisvahendite vaheline usaldusväärne tasakaal ning vältida igasugust ühtekuuluvuspoliitika eelarve vähendamist;

| — | komisjon peaks esitama ettepanekud, kuidas vähendada põllumajandustootjate jaoks ühise põllumajanduspoliitika bürokraatlikku keerukust; lisaks peaks ta välja töötama paremad vahendid põllumajandusturgudel ilmnevate äärmuslike kriiside lahendamiseks; on veendunud, et ELi tasandil on vaja raamõigusakti, mille abil võidelda ebaausate kaubandustavade vastu toiduainete tarneahelas ning tagada Euroopa põllumajandustootjatele ja tarbijatele õiglased müügi- ja ostutingimused; |
| --- | --- |

—

komisjon peaks esitama ettepanekud, kuidas vähendada põllumajandustootjate jaoks ühise põllumajanduspoliitika bürokraatlikku keerukust; lisaks peaks ta välja töötama paremad vahendid põllumajandusturgudel ilmnevate äärmuslike kriiside lahendamiseks; on veendunud, et ELi tasandil on vaja raamõigusakti, mille abil võidelda ebaausate kaubandustavade vastu toiduainete tarneahelas ning tagada Euroopa põllumajandustootjatele ja tarbijatele õiglased müügi- ja ostutingimused;

Majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine

| 35. | nõuab, et Euroopa majanduse juhtimise otsuste tegemisel järgitaks ELi õiguse nõudeid demokraatliku aruandekohustuse osas; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et Euroopa majanduse juhtimise otsuste tegemisel järgitaks ELi õiguse nõudeid demokraatliku aruandekohustuse osas;

| 36. | on seisukohal, et EL peab, täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadega ning Euroopa poolaasta juhtimisraamistikuga, tegema tööd suurema majandusliku ja sotsiaalse lähenemise nimel; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et EL peab, täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadega ning Euroopa poolaasta juhtimisraamistikuga, tegema tööd suurema majandusliku ja sotsiaalse lähenemise nimel;

| 37. | on seisukohal, et komisjon peaks järjekindlalt parandama võlgade, puudujääkide ja makromajanduslike tasakaaluhäirete jälgimist viisil, mis oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ning soodustaks majanduskasvu ja töökohtade loomist, pöörates seejuures erilist tähelepanu euroala summaarsele rahandusseisule; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et komisjon peaks järjekindlalt parandama võlgade, puudujääkide ja makromajanduslike tasakaaluhäirete jälgimist viisil, mis oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ning soodustaks majanduskasvu ja töökohtade loomist, pöörates seejuures erilist tähelepanu euroala summaarsele rahandusseisule;

| 38. | on veendunud, et EL peab parandama Euroopa poolaasta usaldusväärsust, järjepidevust, riikide omavastutust ja demokraatlikku legitiimsust, tagamaks et liikmesriigid rakendavad riigipõhiseid soovitusi nende majanduse kaasajastamisele ja konkurentsivõime tõstmisele suunatud struktuurireformide ja investeeringute osas, järgivad vastutustundlikku eelarvepoliitikat ning vähendavad ebavõrdsust ja majanduse tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

38.

on veendunud, et EL peab parandama Euroopa poolaasta usaldusväärsust, järjepidevust, riikide omavastutust ja demokraatlikku legitiimsust, tagamaks et liikmesriigid rakendavad riigipõhiseid soovitusi nende majanduse kaasajastamisele ja konkurentsivõime tõstmisele suunatud struktuurireformide ja investeeringute osas, järgivad vastutustundlikku eelarvepoliitikat ning vähendavad ebavõrdsust ja majanduse tasakaalustamatust;

| 39. | nõuab euroala investeerimispuudujääkide katmiseks ja reformipüüdluste tugevdamiseks majanduspoliitika tihedamat koordineerimist, et tõsta konkurentsivõimet ja säilitada nõudlust; |
| --- | --- |

39.

nõuab euroala investeerimispuudujääkide katmiseks ja reformipüüdluste tugevdamiseks majanduspoliitika tihedamat koordineerimist, et tõsta konkurentsivõimet ja säilitada nõudlust;

| 40. | peab vajalikuks viia lõpule pangandusliidu loomine, kus riskivähendamismeetmed peavad käima käsikäes riskide jagamisega; |
| --- | --- |

40.

peab vajalikuks viia lõpule pangandusliidu loomine, kus riskivähendamismeetmed peavad käima käsikäes riskide jagamisega;

| 41. | märgib, et on vaja võtta arvesse majandus- ja rahaliidu fiskaalvõimekuse kujundamisele pühendatud praeguste arutelude tulemusi; |
| --- | --- |

41.

märgib, et on vaja võtta arvesse majandus- ja rahaliidu fiskaalvõimekuse kujundamisele pühendatud praeguste arutelude tulemusi;

| 42. | palub komisjonil esitada viie juhi aruandes nimetatud sidus ja põhjendatud ettepanekute pakett selle kohta, kuidas majandus- ja rahaliidu loomine lõpule viia; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil esitada viie juhi aruandes nimetatud sidus ja põhjendatud ettepanekute pakett selle kohta, kuidas majandus- ja rahaliidu loomine lõpule viia;

Põhiõiguste ja demokraatia tugevdamine

| 43. | on mures selle pärast, et praegune kriis on peale Euroopa ühiskondade ühtekuuluvuse kahjustamise kõigutanud ka Euroopa kodanike usaldust ELi ja teinekord ka riiklike demokraatlike institutsioonide vastu; on seepärast veendunud, et Euroopa esmane prioriteet peab olema tugevdada ELi demokraatlikku legitiimsust ja taastada usk, et EL suudab teenida kodanike huve; |
| --- | --- |

43.

on mures selle pärast, et praegune kriis on peale Euroopa ühiskondade ühtekuuluvuse kahjustamise kõigutanud ka Euroopa kodanike usaldust ELi ja teinekord ka riiklike demokraatlike institutsioonide vastu; on seepärast veendunud, et Euroopa esmane prioriteet peab olema tugevdada ELi demokraatlikku legitiimsust ja taastada usk, et EL suudab teenida kodanike huve;

| 44. | tuletab meelde, et paljud tänased probleemid, mis ulatuvad kliimamuutustest varjupaiga- ja rändeküsimusteni, finantsturgudest ettevõtete tarneahelateni ning terrorismivõrgustikest läbikukkunud ja paariariikideni, on rahvusvahelised ja nõuavad Euroopa tasandi lahendusi, mis määratletakse ühenduse meetodil ning komisjoni ja Euroopa Parlamenti täiel määral kaasates; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et paljud tänased probleemid, mis ulatuvad kliimamuutustest varjupaiga- ja rändeküsimusteni, finantsturgudest ettevõtete tarneahelateni ning terrorismivõrgustikest läbikukkunud ja paariariikideni, on rahvusvahelised ja nõuavad Euroopa tasandi lahendusi, mis määratletakse ühenduse meetodil ning komisjoni ja Euroopa Parlamenti täiel määral kaasates;

| 45. | tuletab meelde, et aluslepingute täitmise järelevalvajana edendab komisjon liidu üldisi huve (Euroopa Liidu lepingu artikkel 17), milleks on rahu, liidu väärtused ja liidu rahvaste hüvang (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3); juhib tähelepanu sellele, et ka Euroopa Parlamendil on eriline poliitiline kohustus aidata lahendada liikmesriikide erimeelsusi, kaitsta eurooplaste üldisi huve ja tagada Euroopa tasandil tehtavate otsuste demokraatlik legitiimsus; palub komisjonil tagada, et kõik algatused, sh Euroopa Ülemkogu omad, oleksid aluslepingute sätetega kooskõlas; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et aluslepingute täitmise järelevalvajana edendab komisjon liidu üldisi huve (Euroopa Liidu lepingu artikkel 17), milleks on rahu, liidu väärtused ja liidu rahvaste hüvang (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3); juhib tähelepanu sellele, et ka Euroopa Parlamendil on eriline poliitiline kohustus aidata lahendada liikmesriikide erimeelsusi, kaitsta eurooplaste üldisi huve ja tagada Euroopa tasandil tehtavate otsuste demokraatlik legitiimsus; palub komisjonil tagada, et kõik algatused, sh Euroopa Ülemkogu omad, oleksid aluslepingute sätetega kooskõlas;

| 46. | palub komisjonil esitada algatusi selle kohta, kuidas tugevdada Euroopa institutsioone ja innustada ELi kodanikke Euroopa poliitilises elus aktiivsemalt osalema; nõuab, et kõik ELi institutsioonid looksid tihedamad sidemed nooremate põlvkondadega ja nende aruteluplatvormidega; on veendunud võimaluses kasutada tõhusamaid meetmeid ka ELi kodanike teavitamiseks nende õigustest, Euroopa kodanikualgatuse potentsiaali ärakasutamiseks ja ELi ombudsmani rolli suurendamiseks; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil esitada algatusi selle kohta, kuidas tugevdada Euroopa institutsioone ja innustada ELi kodanikke Euroopa poliitilises elus aktiivsemalt osalema; nõuab, et kõik ELi institutsioonid looksid tihedamad sidemed nooremate põlvkondadega ja nende aruteluplatvormidega; on veendunud võimaluses kasutada tõhusamaid meetmeid ka ELi kodanike teavitamiseks nende õigustest, Euroopa kodanikualgatuse potentsiaali ärakasutamiseks ja ELi ombudsmani rolli suurendamiseks;

| 47. | rõhutab, et komisjonil tuleks – Euroopa Parlamendi tulevast raportit arvesse võttes – esitada ettepanekud demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kohta; on veendunud, et komisjon peaks ka jätkama tööd ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, võttes arvesse Euroopa Kohtu sellekohast arvamust ning lahendades säilinud õiguslikud probleemid; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et komisjonil tuleks – Euroopa Parlamendi tulevast raportit arvesse võttes – esitada ettepanekud demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kohta; on veendunud, et komisjon peaks ka jätkama tööd ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, võttes arvesse Euroopa Kohtu sellekohast arvamust ning lahendades säilinud õiguslikud probleemid;

| 48. | nõuab, et kõik ELi institutsioonid püüdleksid võimalikult kõrgete läbipaistvuse, aruandekohustuse ja usaldusväärsuse normide poole ning võitleksid huvide konfliktide vastu; |
| --- | --- |

48.

nõuab, et kõik ELi institutsioonid püüdleksid võimalikult kõrgete läbipaistvuse, aruandekohustuse ja usaldusväärsuse normide poole ning võitleksid huvide konfliktide vastu;

| 49. | kavatseb kasutada kõiki oma ressursse ja abivahendeid, et olla uuenenud demokraatliku Euroopa Liidu reformimise protsessi liikumapanevaks jõuks; |
| --- | --- |

49.

kavatseb kasutada kõiki oma ressursse ja abivahendeid, et olla uuenenud demokraatliku Euroopa Liidu reformimise protsessi liikumapanevaks jõuks;

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0294.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/123

---

P8_TA(2016)0313

Jaapani otsus jätkata vaalapüüki hooajal 2015–2016

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon Jaapani otsuse kohta jätkata vaalapüüki hooajal 2015–2016 (2016/2600(RSP))

(2018/C 101/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Vaalapüügikomisjoni kokkulepet tööstusliku vaalapüügi nullmäärade kohta (nn moratoorium), mis jõustus 1986. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Vaalapüügikomisjoni kokkulepet tööstusliku vaalapüügi nullmäärade kohta (nn moratoorium), mis jõustus 1986. aastal,

| — | võttes arvesse resolutsiooni 2014-5, mis võeti vastu Rahvusvahelise Vaalapüügikomisjoni 2014. aasta septembris toimunud 65. kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse resolutsiooni 2014-5, mis võeti vastu Rahvusvahelise Vaalapüügikomisjoni 2014. aasta septembris toimunud 65. kohtumisel,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames kokku lepitud Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames kokku lepitud Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (edaspidi „elupaikade direktiiv“), (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (edaspidi „elupaikade direktiiv“), (1)

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni vaalapüügi suhtes kohaldatavate ühenduse meetmete kohta, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni vaalapüügi suhtes kohaldatavate ühenduse meetmete kohta, (2)

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 31. märtsi 2014. aasta otsust kohtuasjas, mis käsitleb vaalapüüki Lõuna-Jäämeres (Austraalia vs. Jaapan; sh Uus-Meremaa sekkumine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 31. märtsi 2014. aasta otsust kohtuasjas, mis käsitleb vaalapüüki Lõuna-Jäämeres (Austraalia vs. Jaapan; sh Uus-Meremaa sekkumine),

| — | võttes arvesse ELi poolt 2015. aasta detsembris allkirjastatud demarši Jaapani vaalapüügi jätkamise kohta Lõuna-Jäämeres uue vaalade uurimise teadusliku programmi („programm NEWREP-A“) raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi poolt 2015. aasta detsembris allkirjastatud demarši Jaapani vaalapüügi jätkamise kohta Lõuna-Jäämeres uue vaalade uurimise teadusliku programmi („programm NEWREP-A“) raames,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 1982. aastal kehtestas Rahvusvaheline Vaalapüügikomisjon (IWC) tööstuslikule vaalapüügile moratooriumi, mis on siiani jõus, et vältida liikide väljasuremist ja võimaldada varudel taastuda; arvestades, et vaalapüügi reguleerimise rahvusvahelise konventsioon sisaldab erisätteid, mis võimaldavad püüda piiratud arvul vaalu rangelt teadusuuringute eesmärkidel, mida tuntakse kui vaalapüügi eriluba; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1982. aastal kehtestas Rahvusvaheline Vaalapüügikomisjon (IWC) tööstuslikule vaalapüügile moratooriumi, mis on siiani jõus, et vältida liikide väljasuremist ja võimaldada varudel taastuda; arvestades, et vaalapüügi reguleerimise rahvusvahelise konventsioon sisaldab erisätteid, mis võimaldavad püüda piiratud arvul vaalu rangelt teadusuuringute eesmärkidel, mida tuntakse kui vaalapüügi eriluba;

| B. | arvestades, et moratooriumile vaatamata on mitu riiki tööstuslikku vaalapüüki jätkanud; arvestades, et moratooriumi kehtestamisest saadik on väidetavalt teaduslikel eesmärkidel ja eriloa alusel tapetud vaalade arv kasvanud; arvestades, et Jaapanis on vaalapüük selliste erilubade alusel jätkunud aastakümneid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et moratooriumile vaatamata on mitu riiki tööstuslikku vaalapüüki jätkanud; arvestades, et moratooriumi kehtestamisest saadik on väidetavalt teaduslikel eesmärkidel ja eriloa alusel tapetud vaalade arv kasvanud; arvestades, et Jaapanis on vaalapüük selliste erilubade alusel jätkunud aastakümneid;

| C. | arvestades, et hoolimata nimetatud rahvusvahelisest keelust, mis jõustus 1986. aastal, jätkas Jaapan vaalapüüki ning tappis sellest ajast kuni 2014. aastani üle 20 000 vaala (3); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata nimetatud rahvusvahelisest keelust, mis jõustus 1986. aastal, jätkas Jaapan vaalapüüki ning tappis sellest ajast kuni 2014. aastani üle 20 000 vaala (3);

| D. | arvestades, et vaalapüügi käigus põhjustatakse vaaladele suuri kannatusi ning nende püük ohustab vaalapopulatsiooni kaitsestaatust üldiselt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaalapüügi käigus põhjustatakse vaaladele suuri kannatusi ning nende püük ohustab vaalapopulatsiooni kaitsestaatust üldiselt;

| E. | arvestades, et kõik suurte vaalade liigid on loetletud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) I lisas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõik suurte vaalade liigid on loetletud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) I lisas;

| F. | arvestades, et oma 31. märtsi 2014. aasta otsuses käskis Rahvusvaheline Kohus Jaapanil iga-aastase vaalapüügi JARPA II programmi raames lõpetada, sest selle teaduslik väärtus ei ole piisav ning väljastatud lube ei ole kasutatud teaduslikul eesmärgil, nagu Jaapan väitis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oma 31. märtsi 2014. aasta otsuses käskis Rahvusvaheline Kohus Jaapanil iga-aastase vaalapüügi JARPA II programmi raames lõpetada, sest selle teaduslik väärtus ei ole piisav ning väljastatud lube ei ole kasutatud teaduslikul eesmärgil, nagu Jaapan väitis;

| G. | arvestades, et load teaduslikuks püügiks võimaldavad vaalaliha müümist või ära andmist, samas kui teaduslikke vajadusi saab rahuldada täiesti kahjutute alternatiividega; arvestades, et DNA proovide võtmine ja kaugseire annavad teadlastele võimaluse uurida vaalu ja koguda neilt proove neid tapmata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et load teaduslikuks püügiks võimaldavad vaalaliha müümist või ära andmist, samas kui teaduslikke vajadusi saab rahuldada täiesti kahjutute alternatiividega; arvestades, et DNA proovide võtmine ja kaugseire annavad teadlastele võimaluse uurida vaalu ja koguda neilt proove neid tapmata;

| H. | arvestades, et 2015. aasta oktoobris esitas Jaapan ÜRO-le deklaratsiooni, milles tunnistati Rahvusvahelise Kohtu pädevust selles valdkonnas, kuid väideti, et see ei ulatu mere bioloogiliste ressursside uurimisest, säilitamisest, majandamisest ja kasutamisest tulenevatele, nendega seonduvatele või neid puudutavatele vaidlustele, nii et sellega välistati tegelikult Rahvusvahelise Kohtu edaspidine sekkumine Jaapanis eriloa alusel toimuvasse vaalapüüki; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2015. aasta oktoobris esitas Jaapan ÜRO-le deklaratsiooni, milles tunnistati Rahvusvahelise Kohtu pädevust selles valdkonnas, kuid väideti, et see ei ulatu mere bioloogiliste ressursside uurimisest, säilitamisest, majandamisest ja kasutamisest tulenevatele, nendega seonduvatele või neid puudutavatele vaidlustele, nii et sellega välistati tegelikult Rahvusvahelise Kohtu edaspidine sekkumine Jaapanis eriloa alusel toimuvasse vaalapüüki;

| I. | arvestades, et 2015. aasta novembris teavitas Jaapani kalandusamet IWCd sellest, et kavatseb vaalapüüki uue vaalade uurimise teadusliku programmi („programm NEWREP-A“) raames jätkata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2015. aasta novembris teavitas Jaapani kalandusamet IWCd sellest, et kavatseb vaalapüüki uue vaalade uurimise teadusliku programmi („programm NEWREP-A“) raames jätkata;

| J. | arvestades, et Jaapan on juba aastaid kaubelnud vaalaliha ja -toodetega, hoolimata asjaolust, et need on loetletud CITESi I lisas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Jaapan on juba aastaid kaubelnud vaalaliha ja -toodetega, hoolimata asjaolust, et need on loetletud CITESi I lisas;

| K. | arvestades, et teadlastest koosnev IWC eksperdirühm vaatas programmi NEWREP-A läbi ning arutas seda, jõudes järeldusele, et ettepanekust ei nähtu selget vajadust uurimisobjektid välja toodud eesmärkide täitmiseks tappa; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et teadlastest koosnev IWC eksperdirühm vaatas programmi NEWREP-A läbi ning arutas seda, jõudes järeldusele, et ettepanekust ei nähtu selget vajadust uurimisobjektid välja toodud eesmärkide täitmiseks tappa;

| L. | arvestades, et esmane eesmärk peab olema bioloogilise mitmekesisuse kaitse, sealhulgas liikide säilimine; arvestades, et ELi elupaikade direktiiv, milles määratletakse ühenduse seisukoht vaalade (ja delfiinide) suhtes, keelab taasalustada tööstuslikku vaalapüüki mis tahes ELi vetes asuvatest varudest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et esmane eesmärk peab olema bioloogilise mitmekesisuse kaitse, sealhulgas liikide säilimine; arvestades, et ELi elupaikade direktiiv, milles määratletakse ühenduse seisukoht vaalade (ja delfiinide) suhtes, keelab taasalustada tööstuslikku vaalapüüki mis tahes ELi vetes asuvatest varudest;

| M. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on Jaapanit vaalapüügi jätkamise ning Rahvusvahelise Kohtu 2014. aasta arvamuses esitatud suuniste ebapiisava arvestamise eest kritiseerinud; arvestades, et 2015. aasta detsembris ühinesid liikmesriigid Uus-Meremaa poolt Jaapani valitsuse vastu algatatud demaršiga; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on Jaapanit vaalapüügi jätkamise ning Rahvusvahelise Kohtu 2014. aasta arvamuses esitatud suuniste ebapiisava arvestamise eest kritiseerinud; arvestades, et 2015. aasta detsembris ühinesid liikmesriigid Uus-Meremaa poolt Jaapani valitsuse vastu algatatud demaršiga;

| N. | arvestades, et Jaapan on ELi strateegiline partner ning kahepoolsed suhted rajanevad jagatud väärtustel, sh kindlal usul tõhusasse mitmepoolsusesse ja eeskirjadel põhinevasse rahvusvahelisse korda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Jaapan on ELi strateegiline partner ning kahepoolsed suhted rajanevad jagatud väärtustel, sh kindlal usul tõhusasse mitmepoolsusesse ja eeskirjadel põhinevasse rahvusvahelisse korda;

| O. | arvestades, et EL peab praegu Jaapaniga läbirääkimisi strateegilise partnerluslepingu ja vabakaubanduslepingu üle; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL peab praegu Jaapaniga läbirääkimisi strateegilise partnerluslepingu ja vabakaubanduslepingu üle;

| 1. | palub Jaapanil vaalapüük lõpetada ning võtta arvesse IWC järeldusi; |
| --- | --- |

1.

palub Jaapanil vaalapüük lõpetada ning võtta arvesse IWC järeldusi;

| 2. | toetab kindlalt tööstusliku vaalapüügi ülemaailmse moratooriumi säilitamist ja vaalatoodetega rahvusvahelise kauplemise keelamist; nõuab tungivalt, et põhjendamatu vaalapüük nn teaduslikul eesmärgil lõpetataks, ning toetab ulatuslike ookeani- ja merealade nimetamist kaitsealadeks, kus igasugune vaalapüük on määramata ajaks keelatud; |
| --- | --- |

2.

toetab kindlalt tööstusliku vaalapüügi ülemaailmse moratooriumi säilitamist ja vaalatoodetega rahvusvahelise kauplemise keelamist; nõuab tungivalt, et põhjendamatu vaalapüük nn teaduslikul eesmärgil lõpetataks, ning toetab ulatuslike ookeani- ja merealade nimetamist kaitsealadeks, kus igasugune vaalapüük on määramata ajaks keelatud;

| 3. | peab äärmiselt murettekitavaks, et otsus jätkata vaalapüüki uue programmi NEWREP-A raames võimaldas tappa aastatel 2015–2016 Lõuna-Jäämeres 333 kääbusvaala, sealhulgas 200 tiinet emast, ning kogu 12-aastase perioodi jooksul plaanib Jaapan püüda kokku peaaegu 4000 vaala; |
| --- | --- |

3.

peab äärmiselt murettekitavaks, et otsus jätkata vaalapüüki uue programmi NEWREP-A raames võimaldas tappa aastatel 2015–2016 Lõuna-Jäämeres 333 kääbusvaala, sealhulgas 200 tiinet emast, ning kogu 12-aastase perioodi jooksul plaanib Jaapan püüda kokku peaaegu 4000 vaala;

| 4. | peab taunitavaks, et Jaapan ignoreerib vaalapüügi jätkamisega ilmselgelt Rahvusvahelise Kohtu otsust; on seisukohal, et sellest tulenevalt on vaalapüük vastuolus IWC standardite ja rahvusvahelise õigusega ning õõnestab bioloogilise mitmekesisuse ja mereökosüsteemide kaitset; toonitab, et tõelise teadustöö jaoks ei ole vaalu vaja massiliselt ja regulaarselt tappa; |
| --- | --- |

4.

peab taunitavaks, et Jaapan ignoreerib vaalapüügi jätkamisega ilmselgelt Rahvusvahelise Kohtu otsust; on seisukohal, et sellest tulenevalt on vaalapüük vastuolus IWC standardite ja rahvusvahelise õigusega ning õõnestab bioloogilise mitmekesisuse ja mereökosüsteemide kaitset; toonitab, et tõelise teadustöö jaoks ei ole vaalu vaja massiliselt ja regulaarselt tappa;

| 5. | peab kiiduväärseks ELi ühinemist demaršiga, mille eesmärk on näidata Jaapanile küsimuse tõsidust; palub, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu nõuaksid tungivalt, et Jaapan täidaks võetud rahvusvahelisi kohustusi mereimetajate kaitsmise valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

peab kiiduväärseks ELi ühinemist demaršiga, mille eesmärk on näidata Jaapanile küsimuse tõsidust; palub, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu nõuaksid tungivalt, et Jaapan täidaks võetud rahvusvahelisi kohustusi mereimetajate kaitsmise valdkonnas;

| 6. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et seni ei ole Jaapan oma otsust diplomaatilisele demaršile ja ulatuslikele rahvusvahelistele protestidele vaatamata muutnud; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et lahendada kõnealune probleem poliitilise dialoogi abil ja IWC raamistikus; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et seni ei ole Jaapan oma otsust diplomaatilisele demaršile ja ulatuslikele rahvusvahelistele protestidele vaatamata muutnud; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et lahendada kõnealune probleem poliitilise dialoogi abil ja IWC raamistikus;

| 7. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jätkama Jaapaniga arutelu väidetavalt teaduslikul eesmärgil korraldatava vaalapüügi teemal, et see tava täielikult kaotada, kasutades kahe- ja mitmepoolseid kanaleid; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jätkama Jaapaniga arutelu väidetavalt teaduslikul eesmärgil korraldatava vaalapüügi teemal, et see tava täielikult kaotada, kasutades kahe- ja mitmepoolseid kanaleid;

| 8. | kiidab heaks IWC resolutsiooni 2014-5, mille kohaselt ei tohiks ilma eelneva rahvusvahelise läbivaatamise ja heakskiiduta enam väljastada ühtegi vaalapüügiluba, isegi IWC teaduskomitee poolt; nõuab tungivalt, et IWC arvestaks oma tegevuspraktikas Rahvusvahelise Kohtu otsust ning kohandaks oma eeskirju sellele vastavalt; toonitab vajadust võtta kiireid meetmeid IWC tegevuse tugevdamiseks selles valdkonnas ning kutsub liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et IWC järgmisel, oktoobris toimuval kohtumisel võetaks vastu vajalikud otsused; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks IWC resolutsiooni 2014-5, mille kohaselt ei tohiks ilma eelneva rahvusvahelise läbivaatamise ja heakskiiduta enam väljastada ühtegi vaalapüügiluba, isegi IWC teaduskomitee poolt; nõuab tungivalt, et IWC arvestaks oma tegevuspraktikas Rahvusvahelise Kohtu otsust ning kohandaks oma eeskirju sellele vastavalt; toonitab vajadust võtta kiireid meetmeid IWC tegevuse tugevdamiseks selles valdkonnas ning kutsub liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et IWC järgmisel, oktoobris toimuval kohtumisel võetaks vastu vajalikud otsused;

| 9. | nõuab tungivalt, et töötades välja ELi ühist seisukohta 2016. aasta oktoobris toimuvaks IWC 66. kohtumiseks, lähtuksid nõukogu ja komisjon ettevaatusprintsiibist vähemalt samal määral nagu praeguses ühises seisukohas (nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise vaalanduskomisjoni kolmel järgmisel kohtumisel Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht tema pädevusse kuuluvates küsimustes – 2011/0221(NLE)); |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et töötades välja ELi ühist seisukohta 2016. aasta oktoobris toimuvaks IWC 66. kohtumiseks, lähtuksid nõukogu ja komisjon ettevaatusprintsiibist vähemalt samal määral nagu praeguses ühises seisukohas (nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise vaalanduskomisjoni kolmel järgmisel kohtumisel Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht tema pädevusse kuuluvates küsimustes – 2011/0221(NLE));

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(2)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 46.

(3)  https://iwc.int/total-catches

---

Neljapäev, 7. juuli 2016

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/126 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/126

---

P8_TA(2016)0314

Albinismiga isikute olukord Aafrikas, eelkõige Malawis

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon albiinode olukorra kohta Aafrikas ja eriti Malawis (2016/2807(RSP))

(2018/C 101/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni albiinode tapmise kohta Tansaanias (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni albiinode tapmise kohta Tansaanias (1),

| — | võttes arvesse albiinode inimõigustealase olukorraga tegeleva ÜRO sõltumatu eksperdi 18. jaanuari 2016. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse albiinode inimõigustealase olukorraga tegeleva ÜRO sõltumatu eksperdi 18. jaanuari 2016. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ELi 13. juuni 2015. aasta pressiteadet rahvusvahelise albinismist teadvustamise päeva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 13. juuni 2015. aasta pressiteadet rahvusvahelise albinismist teadvustamise päeva kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni 69/170 rahvusvahelise albinismist teadvustamise päeva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni 69/170 rahvusvahelise albinismist teadvustamise päeva kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 5. novembri 2013. aasta resolutsiooni nr 263 albiinode ründamise ja diskrimineerimise ärahoidmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 5. novembri 2013. aasta resolutsiooni nr 263 albiinode ründamise ja diskrimineerimise ärahoidmise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni 23/13 albiinode ründamise ja diskrimineerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni 23/13 albiinode ründamise ja diskrimineerimise kohta,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Cotonou partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou partnerluslepingut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et albinism on kaasasündinud tervisehäire ja et maailmas on umbes üks albiino iga 20 000 inimese kohta; arvestades, et see määr on palju kõrgem Sahara-tagustes riikides, kus Tansaaniasse, Malawisse ja Burundisse on koondunud suurim arv albiinosid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et albinism on kaasasündinud tervisehäire ja et maailmas on umbes üks albiino iga 20 000 inimese kohta; arvestades, et see määr on palju kõrgem Sahara-tagustes riikides, kus Tansaaniasse, Malawisse ja Burundisse on koondunud suurim arv albiinosid;

| B. | arvestades, et albiinod seisavad silmitsi äärmuslikuimate tagakiusamise vormide ja inimõiguste rikkumistega, mis ulatuvad laialdaselt levinud ühiskondlikust diskrimineerimisest, solvangutest ja avalikest teenustest väljajätmisest tapmiste, inimröövide, vägistamiste ja vigastamisteni; arvestades, et ainuüksi 2015. aastal andsid inimõiguste vaatlejad teada 25 Aafrika riigis toimunud 448 rünnakust albiinode vastu; arvestades, et suure tõenäosusega on need arvud alahinnatud, sest ametiasutused kas ei tegele niisuguste kuritegude süstemaatilise jälgimise ja registreerimisega või neil ei ole piisavat suutlikkust ja vahendeid põhjalike uurimiste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et albiinod seisavad silmitsi äärmuslikuimate tagakiusamise vormide ja inimõiguste rikkumistega, mis ulatuvad laialdaselt levinud ühiskondlikust diskrimineerimisest, solvangutest ja avalikest teenustest väljajätmisest tapmiste, inimröövide, vägistamiste ja vigastamisteni; arvestades, et ainuüksi 2015. aastal andsid inimõiguste vaatlejad teada 25 Aafrika riigis toimunud 448 rünnakust albiinode vastu; arvestades, et suure tõenäosusega on need arvud alahinnatud, sest ametiasutused kas ei tegele niisuguste kuritegude süstemaatilise jälgimise ja registreerimisega või neil ei ole piisavat suutlikkust ja vahendeid põhjalike uurimiste läbiviimiseks;

| C. | arvestades, et suurim oht ähvardab Aafrika albiinosid nende häirega seotud laialdaselt levinud eelarvamuste ja eksitavate veendumuste pärast, sealhulgas müüt, mille kohaselt on albiinodel maagilised võimed, mistõttu kuritegelikud jõugud ja inimkaubitsejad tapavad neid kehaosade pärast, mida usutakse toovat õnne, tervist ja jõukust; arvestades, et mitmes riigis on albiinode haudu lahti kaevatud ja nende kehaosi või luid varastatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suurim oht ähvardab Aafrika albiinosid nende häirega seotud laialdaselt levinud eelarvamuste ja eksitavate veendumuste pärast, sealhulgas müüt, mille kohaselt on albiinodel maagilised võimed, mistõttu kuritegelikud jõugud ja inimkaubitsejad tapavad neid kehaosade pärast, mida usutakse toovat õnne, tervist ja jõukust; arvestades, et mitmes riigis on albiinode haudu lahti kaevatud ja nende kehaosi või luid varastatud;

| D. | arvestades, et Malawis, kus elab hinnanguliselt 10 000 albiinot, on politsei andnud 2014. aasta novembrist saadik teada 69 rünnakust, millest 18 olid mõrvad; arvestades, et 2016. aasta aprillis tapeti neli inimest, sealhulgas kaheaastane laps, mistõttu ametiasutused kuulutasid albiinod „ohustatud liigiks“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Malawis, kus elab hinnanguliselt 10 000 albiinot, on politsei andnud 2014. aasta novembrist saadik teada 69 rünnakust, millest 18 olid mõrvad; arvestades, et 2016. aasta aprillis tapeti neli inimest, sealhulgas kaheaastane laps, mistõttu ametiasutused kuulutasid albiinod „ohustatud liigiks“;

| E. | arvestades, et Malawi president Peter Mutharika on hiljutised rünnakud avalikult hukka mõistnud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Malawi president Peter Mutharika on hiljutised rünnakud avalikult hukka mõistnud;

| F. | arvestades, et lisaks Malawile on albiinode ründamisest teada antud mitmes muus Ida-Aafrika riigis, eelkõige Tansaanias, Burundis, Keenias ja Mosambiigis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lisaks Malawile on albiinode ründamisest teada antud mitmes muus Ida-Aafrika riigis, eelkõige Tansaanias, Burundis, Keenias ja Mosambiigis;

| G. | arvestades, et albiinod naised ja lapsed on eriti kaitsetud sotsiaalse tõrjutuse ees; arvestades, et albiinod naised langevad sageli seksuaalvägivalla ohvriks, sest laialdaselt levinud uskumuse kohaselt võib seksuaalvahekord albiino naisega ravida HIV/AIDSi, ja arvestades, et naisi, kes on sünnitanud albiinost lapsi, tõrjutakse ja diskrimineeritakse tööl; arvestades, et lapsed moodustavad suure osa rituaalsete rünnakute ohvreist ja neid ohustab mahajätmine; arvestades, et hirm rünnakute ees ei lase kooliealistel lastel kasutada nende õigust haridusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et albiinod naised ja lapsed on eriti kaitsetud sotsiaalse tõrjutuse ees; arvestades, et albiinod naised langevad sageli seksuaalvägivalla ohvriks, sest laialdaselt levinud uskumuse kohaselt võib seksuaalvahekord albiino naisega ravida HIV/AIDSi, ja arvestades, et naisi, kes on sünnitanud albiinost lapsi, tõrjutakse ja diskrimineeritakse tööl; arvestades, et lapsed moodustavad suure osa rituaalsete rünnakute ohvreist ja neid ohustab mahajätmine; arvestades, et hirm rünnakute ees ei lase kooliealistel lastel kasutada nende õigust haridusele;

| H. | arvestades, et Tansaania valitsus on võtnud tõsiseid ja käegakatsutavaid meetmeid, võitlemaks riigis nõidumise vastu, sealhulgas peatades posijate litsentse ja vahistades arvukalt hõimuravitsejaid; arvestades, et Tansaania president nimetas 2008. aastal ametisse esimese albiino parlamendiliikme ja 2015. aastal esimese albiino peaministri asetäitja; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Tansaania valitsus on võtnud tõsiseid ja käegakatsutavaid meetmeid, võitlemaks riigis nõidumise vastu, sealhulgas peatades posijate litsentse ja vahistades arvukalt hõimuravitsejaid; arvestades, et Tansaania president nimetas 2008. aastal ametisse esimese albiino parlamendiliikme ja 2015. aastal esimese albiino peaministri asetäitja;

| I. | arvestades, et hoolimata kasvavast rahvusvahelisest nähtavusest ja uute õigusaktide vastuvõtmisest puudutatud riikides on siiski esitatud väga vähe süüdistusi ja mõistetud karistusi ning paljudes Aafrika riikides pannakse endiselt karistamatult toime piinamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hoolimata kasvavast rahvusvahelisest nähtavusest ja uute õigusaktide vastuvõtmisest puudutatud riikides on siiski esitatud väga vähe süüdistusi ja mõistetud karistusi ning paljudes Aafrika riikides pannakse endiselt karistamatult toime piinamist;

| J. | arvestades, et 1. märtsil 2016 lintšis vihane rahvajõuk ja pani põlema seitse väidetavat albiinokütti; arvestades, et Malawi politsei üleminspektor käskis politseiametnikel maha lasta kõik, kes tabatakse albiino röövimiselt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 1. märtsil 2016 lintšis vihane rahvajõuk ja pani põlema seitse väidetavat albiinokütti; arvestades, et Malawi politsei üleminspektor käskis politseiametnikel maha lasta kõik, kes tabatakse albiino röövimiselt;

| K. | arvestades, et albiinode diskrimineerimise, tagakiusamise ja häbimärgistamise tõttu on sajad inimesed pidanud põgenema ja otsima varjupaika ajutistes rajatistes; arvestades, et see olukord on pannud albiinod väga ebakindlasse ja ebaturvalisse olukorda ning piiranud nende juurdepääsu peamistele teenustele, nagu tervishoid ja haridus, nende võimalusi töö saamisel ja osalemist ühiskonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et albiinode diskrimineerimise, tagakiusamise ja häbimärgistamise tõttu on sajad inimesed pidanud põgenema ja otsima varjupaika ajutistes rajatistes; arvestades, et see olukord on pannud albiinod väga ebakindlasse ja ebaturvalisse olukorda ning piiranud nende juurdepääsu peamistele teenustele, nagu tervishoid ja haridus, nende võimalusi töö saamisel ja osalemist ühiskonnas;

| L. | arvestades, et selline diskrimineerimine võib tekitada eluaegse trauma ja psühhosotsiaalseid probleeme ning põhjustab albiino kogukonnas suuri kartusi ja hirmu; arvestades, et albiinodel on tavaliselt rohkem raskusi vajaliku ravi, sealhulgas nahavähi profülaktiliste ravimite saamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et selline diskrimineerimine võib tekitada eluaegse trauma ja psühhosotsiaalseid probleeme ning põhjustab albiino kogukonnas suuri kartusi ja hirmu; arvestades, et albiinodel on tavaliselt rohkem raskusi vajaliku ravi, sealhulgas nahavähi profülaktiliste ravimite saamisel;

| M. | arvestades, et ÜRO nimetas 2015. aasta märtsis ametisse oma esimese albinismiga isikute inimõigustealase olukorraga tegeleva sõltumatu eksperdi ja kuulutas 13. juuni ametlikult rahvusvaheliseks albinismist teadvustamise päevaks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO nimetas 2015. aasta märtsis ametisse oma esimese albinismiga isikute inimõigustealase olukorraga tegeleva sõltumatu eksperdi ja kuulutas 13. juuni ametlikult rahvusvaheliseks albinismist teadvustamise päevaks;

| N. | arvestades, et 2016. aasta juunis toetas ÜRO esimest piirkondlikku foorumit, mis käsitles albiinode kaitseks võetavaid meetmeid Aafrikas ja kus kehtestati konkreetsete, lihtsate ja tõhusate meetmete tegevuskava, et võidelda albiinode inimõiguste rikkumise vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2016. aasta juunis toetas ÜRO esimest piirkondlikku foorumit, mis käsitles albiinode kaitseks võetavaid meetmeid Aafrikas ja kus kehtestati konkreetsete, lihtsate ja tõhusate meetmete tegevuskava, et võidelda albiinode inimõiguste rikkumise vastu;

| O. | arvestades, et EL on viinud läbi avalikke teavituskampaaniaid, et suurendada selles küsimuses teadlikkust, ja toetanud kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist ning kohalike ametiasutuste suutlikkuse suurendamise alaseid jõupingutusi võitluses albiinode tapmise vastu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL on viinud läbi avalikke teavituskampaaniaid, et suurendada selles küsimuses teadlikkust, ja toetanud kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist ning kohalike ametiasutuste suutlikkuse suurendamise alaseid jõupingutusi võitluses albiinode tapmise vastu;

| 1. | tuletab meelde, et albiinodel on samasugune õigus elada kui kõikidel teistel, ilma hirmu tundmata, nagu on sätestatud 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklites 2 ja 3; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et albiinodel on samasugune õigus elada kui kõikidel teistel, ilma hirmu tundmata, nagu on sätestatud 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklites 2 ja 3;

| 2. | väljendab sügavat muret albiinode jätkuva ja ulatuslikult levinud diskrimineerimise ja tagakiusamise pärast Aafrikas, eelkõige pärast hiljutist vägivalla sagenemist Malawis; mõistab kindlalt hukka kõik albiinode tapmised, inimröövid, vigastamised ja muu ebainimliku ja alandava kohtlemise ning väljendab ohvrite perekondadele kaastunnet ja solidaarsust; mõistab samuti hukka igasuguse spekulatiivse kauplemise albiinode kehaosadega; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret albiinode jätkuva ja ulatuslikult levinud diskrimineerimise ja tagakiusamise pärast Aafrikas, eelkõige pärast hiljutist vägivalla sagenemist Malawis; mõistab kindlalt hukka kõik albiinode tapmised, inimröövid, vigastamised ja muu ebainimliku ja alandava kohtlemise ning väljendab ohvrite perekondadele kaastunnet ja solidaarsust; mõistab samuti hukka igasuguse spekulatiivse kauplemise albiinode kehaosadega;

| 3. | taunib selliseid sündmusi ümbritsevat vaikust ja tegevusetust; tuletab meelde, et riigi esmane kohustus on kaitsta oma kodanikke, sealhulgas kaitsetuid rühmi, ja nõuab tungivalt, et Malawi valitsus ja kõigi probleemist puudutatud riikide ametiasutused võtaksid kõik vajalikud meetmed, et likvideerida albiinode vastase vägivalla ja diskrimineerimise kõik vormid ning kaitsta nende ja nende pereliikmete väärikust, inimõigusi ja heaolu; |
| --- | --- |

3.

taunib selliseid sündmusi ümbritsevat vaikust ja tegevusetust; tuletab meelde, et riigi esmane kohustus on kaitsta oma kodanikke, sealhulgas kaitsetuid rühmi, ja nõuab tungivalt, et Malawi valitsus ja kõigi probleemist puudutatud riikide ametiasutused võtaksid kõik vajalikud meetmed, et likvideerida albiinode vastase vägivalla ja diskrimineerimise kõik vormid ning kaitsta nende ja nende pereliikmete väärikust, inimõigusi ja heaolu;

| 4. | nõuab tungivalt, et Malawi ametiasutused teeksid karistamatusele lõpu ning taotleksid võimalikult kiiresti rahvusvahelist toetust sõltumatute ja tulemuslike uurimiste läbiviimiseks kõigi albiinode rünnakute puhul, millest on teada antud, et mõista nende toimepanijate üle õigust ja neid karistada; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Malawi ametiasutused teeksid karistamatusele lõpu ning taotleksid võimalikult kiiresti rahvusvahelist toetust sõltumatute ja tulemuslike uurimiste läbiviimiseks kõigi albiinode rünnakute puhul, millest on teada antud, et mõista nende toimepanijate üle õigust ja neid karistada;

| 5. | tunneb heameelt president Mutharika avalduse üle, milles ta mõistis rünnakud hukka ja palus julgeolekuametitel pakkuda albiinodele maksimaalset kaitset; hoiatab siiski olukorra halvenemise eest ning tuletab meelde, et viha ja vägivalla õhutamine ei tohi olla reaktsiooniks albiinode praegusele diskrimineerimisele; mõistab eelkõige hukka inimeste mis tahes katsed mõista omakohut; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt president Mutharika avalduse üle, milles ta mõistis rünnakud hukka ja palus julgeolekuametitel pakkuda albiinodele maksimaalset kaitset; hoiatab siiski olukorra halvenemise eest ning tuletab meelde, et viha ja vägivalla õhutamine ei tohi olla reaktsiooniks albiinode praegusele diskrimineerimisele; mõistab eelkõige hukka inimeste mis tahes katsed mõista omakohut;

| 6. | palub, et Malawi valitsus täidaks tõhusamalt albiinode ravi-, psühholoogilisi ja sotsiaalseid vajadusi, tagades neile kaasamispoliitika raames võrdse juurdepääsu tervishoiule ja haridusele; |
| --- | --- |

6.

palub, et Malawi valitsus täidaks tõhusamalt albiinode ravi-, psühholoogilisi ja sotsiaalseid vajadusi, tagades neile kaasamispoliitika raames võrdse juurdepääsu tervishoiule ja haridusele;

| 7. | tunneb heameelt Malawi 2015. aasta märtsi riikliku reageerimise kava üle, mille eesmärk on suurendada teadlikkust ja sisejulgeolekut ning parandada inimõiguste jälgimist, õigusemõistmist ja õigusakte ning võimestada albiinosid; palub, et Malawi valitsus jõustaks viiepunktilise tegevuskava ning nõuab, et sellele projektile eraldataks rohkem rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt Malawi 2015. aasta märtsi riikliku reageerimise kava üle, mille eesmärk on suurendada teadlikkust ja sisejulgeolekut ning parandada inimõiguste jälgimist, õigusemõistmist ja õigusakte ning võimestada albiinosid; palub, et Malawi valitsus jõustaks viiepunktilise tegevuskava ning nõuab, et sellele projektile eraldataks rohkem rahalisi vahendeid;

| 8. | tunneb heameelt Tansaania valitsuse jõupingutuste üle, mida tehakse albiinode diskrimineerimise vastu võitlemiseks, ja valitsuse otsuse üle keelata hõimuravitsejate tegevus, et peatada albiinode tapmine, ja nendib siiski, et kohtusse on antud liiga vähe juhtumeid; palub seepärast, et Malawi valitsus muudaks kehtivaid seadusi nii, et neis kajastuks albiinode vastaste kuritegude raskus; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt Tansaania valitsuse jõupingutuste üle, mida tehakse albiinode diskrimineerimise vastu võitlemiseks, ja valitsuse otsuse üle keelata hõimuravitsejate tegevus, et peatada albiinode tapmine, ja nendib siiski, et kohtusse on antud liiga vähe juhtumeid; palub seepärast, et Malawi valitsus muudaks kehtivaid seadusi nii, et neis kajastuks albiinode vastaste kuritegude raskus;

| 9. | usub, et rohkem jõupingutusi tuleks suunata võitlemisele sellise diskrimineerimise ja vägivalla algpõhjustega avalike teavituskampaaniate abil; rõhutab, et kohalikel ametiasutustel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on keskne osa albiinode õiguste edendamisel, elanikkonna teavitamisel ja harimisel ning albiinosid puudutavate müütide ja eelarvamuste purustamisel; |
| --- | --- |

9.

usub, et rohkem jõupingutusi tuleks suunata võitlemisele sellise diskrimineerimise ja vägivalla algpõhjustega avalike teavituskampaaniate abil; rõhutab, et kohalikel ametiasutustel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on keskne osa albiinode õiguste edendamisel, elanikkonna teavitamisel ja harimisel ning albiinosid puudutavate müütide ja eelarvamuste purustamisel;

| 10. | tunneb muret eriliste probleemide pärast, mis esinevad albiinodel naistel ja lastel, keda ohustab rohkem vaesus, ebaturvalisus ja isolatsioon; on kindel, et kõigil ohvritel peaks olema juurdepääs nõuetekohasele ravile ja psühholoogilisele nõustamisele, ja et tuleks kehtestada asjakohane poliitika, hõlbustamaks ohvrite taasintegreerumist kogukonda; |
| --- | --- |

10.

tunneb muret eriliste probleemide pärast, mis esinevad albiinodel naistel ja lastel, keda ohustab rohkem vaesus, ebaturvalisus ja isolatsioon; on kindel, et kõigil ohvritel peaks olema juurdepääs nõuetekohasele ravile ja psühholoogilisele nõustamisele, ja et tuleks kehtestada asjakohane poliitika, hõlbustamaks ohvrite taasintegreerumist kogukonda;

| 11. | palub probleemist puudutatud riikide ametiasutustel kohustuda koostöös rahvusvaheliste ja piirkondlike partneritega võtma kõik vajalikud meetmed, et takistada ebaseaduslikku kaubandust albiinode kehaosadega ja selle vastu võidelda, vaadata uuesti läbi kahtluse all olevad hauaröövide juhtumid, jälgida selliste kehaosade nõudluse allikaid ja need tuvastada ning mõista nn albiinoküttide üle kohut; |
| --- | --- |

11.

palub probleemist puudutatud riikide ametiasutustel kohustuda koostöös rahvusvaheliste ja piirkondlike partneritega võtma kõik vajalikud meetmed, et takistada ebaseaduslikku kaubandust albiinode kehaosadega ja selle vastu võidelda, vaadata uuesti läbi kahtluse all olevad hauaröövide juhtumid, jälgida selliste kehaosade nõudluse allikaid ja need tuvastada ning mõista nn albiinoküttide üle kohut;

| 12. | on arvamusel, et prokuröridele, uurijatele ja politseitöötajatele tuleks anda erikoolitust, mille eesmärk on pakkuda albiinosid puudutavate juhtumite lahendamiseks vajalikke teadmisi; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et prokuröridele, uurijatele ja politseitöötajatele tuleks anda erikoolitust, mille eesmärk on pakkuda albiinosid puudutavate juhtumite lahendamiseks vajalikke teadmisi;

| 13. | toonitab, et albinismi vähene mõistmine ja napp tervisealane teave kipub albiinode tervislikku seisundit halvendama; toonitab vajadust tagada, et neil oleks juurdepääs tervishoiule, eelkõige maa- ja kõrvalistes piirkondades; on arvamusel, et tervishoiutöötajatele tuleks pakkuda albiinodega arvestamise koolitust; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et albinismi vähene mõistmine ja napp tervisealane teave kipub albiinode tervislikku seisundit halvendama; toonitab vajadust tagada, et neil oleks juurdepääs tervishoiule, eelkõige maa- ja kõrvalistes piirkondades; on arvamusel, et tervishoiutöötajatele tuleks pakkuda albiinodega arvestamise koolitust;

| 14. | nõuab, et õpetajaid ja kooliadministratsioonide töötajaid koolitataks paremini albiinode küsimuses, ja et Malawi ametiasutused hõlbustaksid albiinode juurdepääsu haridusele ja haridusest osasaamist; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et õpetajaid ja kooliadministratsioonide töötajaid koolitataks paremini albiinode küsimuses, ja et Malawi ametiasutused hõlbustaksid albiinode juurdepääsu haridusele ja haridusest osasaamist;

| 15. | tunneb heameelt asjaolu üle, et ÜRO inimõiguste nõukogu lõi 2015. aastal albiinode inimõigustealase olukorraga tegeleva sõltumatu eksperdi ametikoha ja käivitas seejärel esimese piirkondliku foorumi, mis käsitles albiinode kaitseks võetavaid meetmeid Aafrikas ja mis toimus 17.–19. juunil 2016 Dar es Salaamis; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt asjaolu üle, et ÜRO inimõiguste nõukogu lõi 2015. aastal albiinode inimõigustealase olukorraga tegeleva sõltumatu eksperdi ametikoha ja käivitas seejärel esimese piirkondliku foorumi, mis käsitles albiinode kaitseks võetavaid meetmeid Aafrikas ja mis toimus 17.–19. juunil 2016 Dar es Salaamis;

| 16. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid dialoogi probleemist puudutatud riikidega, toetamaks tõhusalt nende jõupingutusi albiinode erivajadusi ja õigusi käsitleva poliitika kujundamisel mittediskrimineerimise ja sotsiaalse kaasatuse alusel, pakkudes vajalikku rahalist ja tehnilist abi; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid dialoogi probleemist puudutatud riikidega, toetamaks tõhusalt nende jõupingutusi albiinode erivajadusi ja õigusi käsitleva poliitika kujundamisel mittediskrimineerimise ja sotsiaalse kaasatuse alusel, pakkudes vajalikku rahalist ja tehnilist abi;

| 17. | ergutab kõiki probleemist puudutatud riike jagama parimaid tavasid albiinode kaitse ja inimõiguste edendamise vallas; |
| --- | --- |

17.

ergutab kõiki probleemist puudutatud riike jagama parimaid tavasid albiinode kaitse ja inimõiguste edendamise vallas;

| 18. | nõuab, et EL jälgiks tähelepanelikult albiinode inimõigustealast olukorda Aafrikas, eelkõige oma delegatsioonide järjepideva aruandluse ja järelmeetmete abil, ning jätkaks albiinode kaitse ja sotsiaalse integratsiooni märkimisväärse parandamise edendamist; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et EL jälgiks tähelepanelikult albiinode inimõigustealast olukorda Aafrikas, eelkõige oma delegatsioonide järjepideva aruandluse ja järelmeetmete abil, ning jätkaks albiinode kaitse ja sotsiaalse integratsiooni märkimisväärse parandamise edendamist;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Malawi ja Tansaania valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidule ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Malawi ja Tansaania valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidule ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 94.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/130 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/130

---

P8_TA(2016)0315

Bahrein

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon Bahreini kohta (2016/2808(RSP))

(2018/C 101/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bahreini kohta, eriti 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Bahreini kohta, eriti seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (1) ja 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Bahreini ja Mohammed Ramadani juhtumi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bahreini kohta, eriti 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Bahreini kohta, eriti seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (1) ja 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Bahreini ja Mohammed Ramadani juhtumi kohta (2),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 5. juuli 2016. aasta avaldust viimase aja sündmuste kohta Bahreinis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 5. juuli 2016. aasta avaldust viimase aja sündmuste kohta Bahreinis,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, sõnavabaduse ja ÜRO inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, sõnavabaduse ja ÜRO inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini pressiesindaja 31. mai 2016. aasta avaldust erakonna Al-Wefaq peasekretäri Ali Salmani süüdimõistmise kohta Bahreinis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini pressiesindaja 31. mai 2016. aasta avaldust erakonna Al-Wefaq peasekretäri Ali Salmani süüdimõistmise kohta Bahreinis,

| — | võttes arvesse arvamus- ja sõnavabaduse edendamise ja kaitsmisega tegeleva ÜRO eriraportööri David Kaye 1. juuni 2016. aasta avaldust opositsiooniliider šeik Ali Salmani süüdimõistmise kohta ning ÜRO peasekretäri pressiesindaja 16. juuni 2016. aasta avaldust ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 21. juuni 2016. aasta avaldust Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvamus- ja sõnavabaduse edendamise ja kaitsmisega tegeleva ÜRO eriraportööri David Kaye 1. juuni 2016. aasta avaldust opositsiooniliider šeik Ali Salmani süüdimõistmise kohta ning ÜRO peasekretäri pressiesindaja 16. juuni 2016. aasta avaldust ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 21. juuni 2016. aasta avaldust Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse,

| — | võttes arvesse 2002. aasta veebruaris vastu võetud Bahreini põhiseadust, eriti selle 3. peatükki, Bahreini karistusseadustiku artiklit 364 ja Bahreini 1963. aasta kodakondsusseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta veebruaris vastu võetud Bahreini põhiseadust, eriti selle 3. peatükki, Bahreini karistusseadustiku artiklit 364 ja Bahreini 1963. aasta kodakondsusseadust,

| — | võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) 2011. aasta novembri aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) 2011. aasta novembri aruannet,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Bahrein on Euroopa Liidu oluline partner Pärsia lahe piirkonnas, sealhulgas poliitiliste ja majandussuhete, energeetika ja julgeoleku valdkonnas; arvestades, et partnerluse süvendamine on kummagi poole huvides, et tulla paremini toime tulevaste probleemidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bahrein on Euroopa Liidu oluline partner Pärsia lahe piirkonnas, sealhulgas poliitiliste ja majandussuhete, energeetika ja julgeoleku valdkonnas; arvestades, et partnerluse süvendamine on kummagi poole huvides, et tulla paremini toime tulevaste probleemidega;

| B. | arvestades, et viimase kuu jooksul on Bahreini valitsus intensiivistanud inimõiguste kaitsjate ja poliitilise opositsiooni represseerimis- ja tagakiusamiskampaaniat; arvestades, et sõna- ja kogunemisvabadus on demokraatliku ja mitmeparteilise ühiskonna vältimatud alustalad; arvestades, et 2002. aastal vastu võetud Bahreini põhiseaduses on sätestatud põhivabadused, sealhulgas sõna- ja kogunemisvabadus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimase kuu jooksul on Bahreini valitsus intensiivistanud inimõiguste kaitsjate ja poliitilise opositsiooni represseerimis- ja tagakiusamiskampaaniat; arvestades, et sõna- ja kogunemisvabadus on demokraatliku ja mitmeparteilise ühiskonna vältimatud alustalad; arvestades, et 2002. aastal vastu võetud Bahreini põhiseaduses on sätestatud põhivabadused, sealhulgas sõna- ja kogunemisvabadus;

| C. | arvestades, et 13. juunil 2016 vahistas politsei uuesti tuntud inimõiguste kaitsja Nabeel Rajabi, süüdistades teda seoses 2015. aastal avaldatud Twitteri postitustega alusetute kuulujuttude levitamises sõja ajal ning ametivõimude solvamises, mille eest kokku võib määrata kuni 13 aasta pikkuse vanglakaristuse; arvestades, et aastatel 2012–2014 kandis Nabeel Rajab eelnevalt kaheaastast vanglakaristust seoses sõna- ja kogunemisvabaduse kasutamisega, ning arvestades, et ÜRO meelevaldsete kinnipidamiste töörühm tegi 2013. aastal otsuse, et teda peeti kinni meelevaldselt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 13. juunil 2016 vahistas politsei uuesti tuntud inimõiguste kaitsja Nabeel Rajabi, süüdistades teda seoses 2015. aastal avaldatud Twitteri postitustega alusetute kuulujuttude levitamises sõja ajal ning ametivõimude solvamises, mille eest kokku võib määrata kuni 13 aasta pikkuse vanglakaristuse; arvestades, et aastatel 2012–2014 kandis Nabeel Rajab eelnevalt kaheaastast vanglakaristust seoses sõna- ja kogunemisvabaduse kasutamisega, ning arvestades, et ÜRO meelevaldsete kinnipidamiste töörühm tegi 2013. aastal otsuse, et teda peeti kinni meelevaldselt;

| D. | arvestades, et pärast 15-päevast üksikvangistust halvenes Nabeel Rajabi tervis halbade kinnipidamistingimuste tagajärjel ja 27. juunil 2016 viidi ta haiglasse; arvestades, et 29. juunil 2016 viidi ta jätkuvatest terviseprobleemidest hoolimata tagasi vanglasse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast 15-päevast üksikvangistust halvenes Nabeel Rajabi tervis halbade kinnipidamistingimuste tagajärjel ja 27. juunil 2016 viidi ta haiglasse; arvestades, et 29. juunil 2016 viidi ta jätkuvatest terviseprobleemidest hoolimata tagasi vanglasse;

| E. | arvestades, et Bahreini valitsus sundis Zainab Al-Khawaja uuesti vahistamise ja tähtajatu kinnipidamise ähvardusel pagendusse minema ning kehtestas reisikeelu Genfi ÜRO Inimõiguste Nõukogusse reisivale inimõiguste aktivistide rühmale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Bahreini valitsus sundis Zainab Al-Khawaja uuesti vahistamise ja tähtajatu kinnipidamise ähvardusel pagendusse minema ning kehtestas reisikeelu Genfi ÜRO Inimõiguste Nõukogusse reisivale inimõiguste aktivistide rühmale;

| F. | arvestades, et Mohammed Ramadani ja Husain Ali Moosat ähvardab endiselt eelseisva hukkamise oht; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Mohammed Ramadani ja Husain Ali Moosat ähvardab endiselt eelseisva hukkamise oht;

| G. | arvestades, et Bahreini ametivõimud jätkavad kodakondsuse äravõtmise kasutamist poliitilise allasurumise vahendina, mis kulmineerus vaimulik ajatolla šeik Isa Qassimi hiljutise kodakondsusest vabastamisega; arvestades, et Bahreini ametivõimud on võtnud kodakondsuse ära üle 300 kodanikult, sealhulgas inimõiguste kaitsjatelt, poliitikutelt, ajakirjanikelt ja kõrgematelt usutegelastelt, muutes enamiku neist kodakondsusetuteks, mis on vastuolus inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 15; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Bahreini ametivõimud jätkavad kodakondsuse äravõtmise kasutamist poliitilise allasurumise vahendina, mis kulmineerus vaimulik ajatolla šeik Isa Qassimi hiljutise kodakondsusest vabastamisega; arvestades, et Bahreini ametivõimud on võtnud kodakondsuse ära üle 300 kodanikult, sealhulgas inimõiguste kaitsjatelt, poliitikutelt, ajakirjanikelt ja kõrgematelt usutegelastelt, muutes enamiku neist kodakondsusetuteks, mis on vastuolus inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 15;

| H. | arvestades, et 14. juunil 2016 peatasid Bahreini ametivõimud kuningriigi suurima poliitilise rühmituse Al-Wefaq National Islamic Society tegevuse, külmutasid selle varad, võtsid oma valdusse selle peakorteri ja esitasid kohtule taotluse erakond 2016. aasta juulis kiirendatud korras laiali saata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 14. juunil 2016 peatasid Bahreini ametivõimud kuningriigi suurima poliitilise rühmituse Al-Wefaq National Islamic Society tegevuse, külmutasid selle varad, võtsid oma valdusse selle peakorteri ja esitasid kohtule taotluse erakond 2016. aasta juulis kiirendatud korras laiali saata;

| I. | arvestades, et opositsioonierakonna Al-Wefaq juht šeik Ali Salman on viibinud alates 2015. aasta juulist ilma õiglase kohtumenetluseta vangistuses ning 2016. aasta mais tema karistust isegi pikendati apellatsiooniastmes neljalt aastalt üheksale; arvestades, et süüdistatava õiguste kaitse puudumine on Bahreini põhiseaduse ja rahvusvahelise õiguse otsene rikkumine; arvestades, et ÜRO meelevaldsete kinnipidamiste töörühm jõudis 2015. aasta septembris järeldusele, et tema kinnipidamine on meelevaldne; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et opositsioonierakonna Al-Wefaq juht šeik Ali Salman on viibinud alates 2015. aasta juulist ilma õiglase kohtumenetluseta vangistuses ning 2016. aasta mais tema karistust isegi pikendati apellatsiooniastmes neljalt aastalt üheksale; arvestades, et süüdistatava õiguste kaitse puudumine on Bahreini põhiseaduse ja rahvusvahelise õiguse otsene rikkumine; arvestades, et ÜRO meelevaldsete kinnipidamiste töörühm jõudis 2015. aasta septembris järeldusele, et tema kinnipidamine on meelevaldne;

| 1. | väljendab sügavat muret praegu toimuva inimõiguste kaitsjate, poliitilise opositsiooni ja kodanikuühiskonna represseerimiskampaania pärast ning demokraatlike põhiõiguste, eeskätt sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse, poliitilise pluralismi ning õigusriigi põhimõtete piiramise pärast Bahreinis; nõuab kõigi vägivallategude, ahistamise ja hirmutamise lõpetamist, sealhulgas kohtulikul tasemel, ning inimõiguste kaitsjate, poliitiliste vastaste, rahumeelsete meeleavaldajate ja kodanikuühiskonna osalejate tsensuuri lõpetamist ametivõimude ning julgeolekujõudude ja -teenistuste poolt; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret praegu toimuva inimõiguste kaitsjate, poliitilise opositsiooni ja kodanikuühiskonna represseerimiskampaania pärast ning demokraatlike põhiõiguste, eeskätt sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse, poliitilise pluralismi ning õigusriigi põhimõtete piiramise pärast Bahreinis; nõuab kõigi vägivallategude, ahistamise ja hirmutamise lõpetamist, sealhulgas kohtulikul tasemel, ning inimõiguste kaitsjate, poliitiliste vastaste, rahumeelsete meeleavaldajate ja kodanikuühiskonna osalejate tsensuuri lõpetamist ametivõimude ning julgeolekujõudude ja -teenistuste poolt;

| 2. | austab Bahreini suveräänsust, sõltumatust ja territoriaalset terviklikkust ning ergutab dialoogi jätkumist Bahreini valitsuse, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

2.

austab Bahreini suveräänsust, sõltumatust ja territoriaalset terviklikkust ning ergutab dialoogi jätkumist Bahreini valitsuse, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel;

| 3. | nõuab, et viivitamata ja tingimusteta vabastataks Nabeel Rajab ja teised inimõiguste kaitsjad, kes vangistati nende sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse õigustega seotud süüdistuste alusel, ning et loobutaks kõikidest nende vastu esitatud süüdistustest; kutsub ametivõime üles tagama Nabeel Rajabi kehalist ja vaimset puutumatust ning andma talle igasugust vajalikku arstiabi; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et viivitamata ja tingimusteta vabastataks Nabeel Rajab ja teised inimõiguste kaitsjad, kes vangistati nende sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse õigustega seotud süüdistuste alusel, ning et loobutaks kõikidest nende vastu esitatud süüdistustest; kutsub ametivõime üles tagama Nabeel Rajabi kehalist ja vaimset puutumatust ning andma talle igasugust vajalikku arstiabi;

| 4. | mõistab hukka reisikeelu kehtestamise inimõiguste aktivistide delegatsioonile, kes pidi osalema Genfis toimuval ÜRO Inimõiguste Nõukogu 32. istungjärgul, ning nõuab, et valitsus selle reisikeelu tühistaks; rõhutab, et on lubamatu, et kodanikuühiskonna esindajaid ja meediat takistatakse osalemast rahvusvaheliste organisatsioonide töös ning nõuab, et Bahreini ametivõimud austaksid Bahreini kodanikuühiskonna esindajate põhilisi inim- ja poliitilisi õigusi; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka reisikeelu kehtestamise inimõiguste aktivistide delegatsioonile, kes pidi osalema Genfis toimuval ÜRO Inimõiguste Nõukogu 32. istungjärgul, ning nõuab, et valitsus selle reisikeelu tühistaks; rõhutab, et on lubamatu, et kodanikuühiskonna esindajaid ja meediat takistatakse osalemast rahvusvaheliste organisatsioonide töös ning nõuab, et Bahreini ametivõimud austaksid Bahreini kodanikuühiskonna esindajate põhilisi inim- ja poliitilisi õigusi;

| 5. | tuletab Bahreini valitsusele meelde tema kohustust tagada kõigi kodanike julgeolek ja turvalisus, olenemata nende poliitilistest vaadetest, kuuluvusest või usutunnistusest; on veendunud, et pikaajalise stabiilsuse ja julgeoleku Bahreinis saab tagada üksnes tõeliselt pluralistliku ja mitmekesisust austava ühiskonna rajamisega ning nõuab sellega seoses praegu meelevaldselt Bahreini vanglates kinni peetavate šeik Ali Salmani ja teiste aktivistide vabastamist; |
| --- | --- |

5.

tuletab Bahreini valitsusele meelde tema kohustust tagada kõigi kodanike julgeolek ja turvalisus, olenemata nende poliitilistest vaadetest, kuuluvusest või usutunnistusest; on veendunud, et pikaajalise stabiilsuse ja julgeoleku Bahreinis saab tagada üksnes tõeliselt pluralistliku ja mitmekesisust austava ühiskonna rajamisega ning nõuab sellega seoses praegu meelevaldselt Bahreini vanglates kinni peetavate šeik Ali Salmani ja teiste aktivistide vabastamist;

| 6. | on arvamusel, et õiguspäraseid ja rahumeelseid kaebusi peab olema võimalik vabalt väljendada; võtab murega teadmiseks õiguspärase poliitilise opositsiooni allasurumise Bahreini valitsuse poolt, sealhulgas šeik Ali Salmani karistuse pikendamise ning erakonna Al-Wefaq National Islamic Society tegevuse peatamise ja selle varade külmutamise; nõuab suuremaid põhivabadusi kõikide Bahreini kodanike jaoks; nõuab, et viivitamata lõpetataks riigis valitsevate erinevate poliitiliste arvamuste allasurumine ja nende juhtivate esindajate represseerimine sõltumata nende poliitilisest või usulisest kuulumisest; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et õiguspäraseid ja rahumeelseid kaebusi peab olema võimalik vabalt väljendada; võtab murega teadmiseks õiguspärase poliitilise opositsiooni allasurumise Bahreini valitsuse poolt, sealhulgas šeik Ali Salmani karistuse pikendamise ning erakonna Al-Wefaq National Islamic Society tegevuse peatamise ja selle varade külmutamise; nõuab suuremaid põhivabadusi kõikide Bahreini kodanike jaoks; nõuab, et viivitamata lõpetataks riigis valitsevate erinevate poliitiliste arvamuste allasurumine ja nende juhtivate esindajate represseerimine sõltumata nende poliitilisest või usulisest kuulumisest;

| 7. | väljendab sügavat muret terrorismivastaste õigusaktide kuritarvitamise pärast Bahreinis ning eelkõige kodakondsuse äravõtmise kasutamise pärast poliitilise surve- ja karistusvahendina; kutsub Bahreini ametivõime tugevalt üles võtma tagasi oma otsust ajatolla šeik Issa Qassimilt kodakondsuse äravõtmise kohta, muutma riigi kodakondsusseadust ning andma Bahreini kodakondsuse tagasi isikutele, kellelt see ebaõiglaselt ära võeti, et järgida selles küsimuses rahvusvahelisi norme ja õigusakte; |
| --- | --- |

7.

väljendab sügavat muret terrorismivastaste õigusaktide kuritarvitamise pärast Bahreinis ning eelkõige kodakondsuse äravõtmise kasutamise pärast poliitilise surve- ja karistusvahendina; kutsub Bahreini ametivõime tugevalt üles võtma tagasi oma otsust ajatolla šeik Issa Qassimilt kodakondsuse äravõtmise kohta, muutma riigi kodakondsusseadust ning andma Bahreini kodakondsuse tagasi isikutele, kellelt see ebaõiglaselt ära võeti, et järgida selles küsimuses rahvusvahelisi norme ja õigusakte;

| 8. | kutsub Bahreini ametivõime üles tagama 2002. aasta põhiseaduse täielikku rakendamist ning austama sellega tagatud inimõigusi ja põhivabadusi, nagu ka Bahreini poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi inimõiguste norme ja õigusakte; nõuab eelkõige Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni, inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi ja riikliku inimõiguste asutuse esitatud soovituste tõhusat rakendamist, et inimõiguste olukorda saaks parandada; |
| --- | --- |

8.

kutsub Bahreini ametivõime üles tagama 2002. aasta põhiseaduse täielikku rakendamist ning austama sellega tagatud inimõigusi ja põhivabadusi, nagu ka Bahreini poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi inimõiguste norme ja õigusakte; nõuab eelkõige Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni, inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi ja riikliku inimõiguste asutuse esitatud soovituste tõhusat rakendamist, et inimõiguste olukorda saaks parandada;

| 9. | tuletab Bahreini ametivõimudele meelde, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni artikliga 15 on keelatud kasutada piinamise teel saadud tunnistusi tõendina mis tahes menetluse läbiviimisel; kutsub Bahreini ametivõime üles ratifitseerima piinamisvastase konventsiooni fakultatiivset protokolli; |
| --- | --- |

9.

tuletab Bahreini ametivõimudele meelde, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni artikliga 15 on keelatud kasutada piinamise teel saadud tunnistusi tõendina mis tahes menetluse läbiviimisel; kutsub Bahreini ametivõime üles ratifitseerima piinamisvastase konventsiooni fakultatiivset protokolli;

| 10. | tunneb heameelt Bahreini osalemise üle rahvusvahelises Daeshi-vastases koalitsioonis; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt Bahreini osalemise üle rahvusvahelises Daeshi-vastases koalitsioonis;

| 11. | väljendab muret selle pärast, et Bahrein taastas surmanuhtluse, ning nõuab surmanuhtlusele moratooriumi taaskehtestamist; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret selle pärast, et Bahrein taastas surmanuhtluse, ning nõuab surmanuhtlusele moratooriumi taaskehtestamist;

| 12. | tunneb heameelt 2012. aasta Bahreini tööseaduses sätestatud töötajate kaitsemeetmete üle ning on seisukohal, et need võiksid olla Pärsia lahe koostöönõukogu teistele riikidele eeskujuks; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt 2012. aasta Bahreini tööseaduses sätestatud töötajate kaitsemeetmete üle ning on seisukohal, et need võiksid olla Pärsia lahe koostöönõukogu teistele riikidele eeskujuks;

| 13. | avaldab Bahreinile tunnustust selle eest, et ta üldiselt austab oma kodanike ja välisriikide residentide õigust oma usku järgida; kutsub Bahreini ametivõime üles järgima riigi põhiseadust, milles sätestatakse, et kodanikke ei tohi nende õiguste ja kohustuste puhul nende usust lähtudes diskrimineerida, ning lõpetama šiiidi elanikkonna diskrimineerimist; |
| --- | --- |

13.

avaldab Bahreinile tunnustust selle eest, et ta üldiselt austab oma kodanike ja välisriikide residentide õigust oma usku järgida; kutsub Bahreini ametivõime üles järgima riigi põhiseadust, milles sätestatakse, et kodanikke ei tohi nende õiguste ja kohustuste puhul nende usust lähtudes diskrimineerida, ning lõpetama šiiidi elanikkonna diskrimineerimist;

| 14. | võtab teadmiseks Bahreini valitsuse jätkuvad jõupingutused riigi karistusseadustiku ja õiguslike menetluste reformimisel ning ergutab valitsust seda protsessi jätkama; nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus järgiks õigust õiglasele kohtumenetlusele reguleerivaid rahvusvahelisi norme; rõhutab Bahreinile antava toetuse ja eelkõige riigi kohtusüsteemi toetamise olulisust, et tagada selle vastavus rahvusvahelistele inimõigustealastele normidele; nõuab inimõiguste alase dialoogi tugevdamist ELi ja Bahreini vahel; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks Bahreini valitsuse jätkuvad jõupingutused riigi karistusseadustiku ja õiguslike menetluste reformimisel ning ergutab valitsust seda protsessi jätkama; nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus järgiks õigust õiglasele kohtumenetlusele reguleerivaid rahvusvahelisi norme; rõhutab Bahreinile antava toetuse ja eelkõige riigi kohtusüsteemi toetamise olulisust, et tagada selle vastavus rahvusvahelistele inimõigustealastele normidele; nõuab inimõiguste alase dialoogi tugevdamist ELi ja Bahreini vahel;

| 15. | kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jätkama visalt aru pärimist sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse ründamise pärast Bahreinis ja teistes Pärsia lahe koostöönõukogu riikides, kasutades selleks nii kahepoolset tasandit kui ka mitmepoolseid platvorme, näiteks 18.–19. juulil 2016 toimuvat ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu ministrite kohtumist; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jätkama visalt aru pärimist sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse ründamise pärast Bahreinis ja teistes Pärsia lahe koostöönõukogu riikides, kasutades selleks nii kahepoolset tasandit kui ka mitmepoolseid platvorme, näiteks 18.–19. juulil 2016 toimuvat ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu ministrite kohtumist;

| 16. | mõistab hukka relva- ja tehnoloogiakaubanduse lepingud, mida kasutatakse inimõiguste rikkumiseks; nõuab pisargaasi ja politsei erivarustuse ekspordi keelustamist seniks, kuni on viidud läbi uurimine nende ebakohase kasutamise üle ning nende tegude toimepanijad on tuvastatud ja kohtu alla antud; |
| --- | --- |

16.

mõistab hukka relva- ja tehnoloogiakaubanduse lepingud, mida kasutatakse inimõiguste rikkumiseks; nõuab pisargaasi ja politsei erivarustuse ekspordi keelustamist seniks, kuni on viidud läbi uurimine nende ebakohase kasutamise üle ning nende tegude toimepanijad on tuvastatud ja kohtu alla antud;

| 17. | soovitab tungivalt moodustada ELi ja Bahreini inimõiguste töörühma, kuid märgib, et ELi ja Bahreini vaheline inimõigustealane dialoog ei saa asendada kõikehõlmavat dialoogi valitsuse, opositsiooni ja kodanikuühiskonna vahel Bahreinis endas; |
| --- | --- |

17.

soovitab tungivalt moodustada ELi ja Bahreini inimõiguste töörühma, kuid märgib, et ELi ja Bahreini vaheline inimõigustealane dialoog ei saa asendada kõikehõlmavat dialoogi valitsuse, opositsiooni ja kodanikuühiskonna vahel Bahreinis endas;

| 18. | ergutab Bahreini valitsust koostööle ÜRO eriraportööridega (eelkõige piinamise, kogunemisvabaduse, kohtunike ja juristide sõltumatuse ning inimõiguste kaitsjate küsimustes) ning esitama neile alalise kutse; |
| --- | --- |

18.

ergutab Bahreini valitsust koostööle ÜRO eriraportööridega (eelkõige piinamise, kogunemisvabaduse, kohtunike ja juristide sõltumatuse ning inimõiguste kaitsjate küsimustes) ning esitama neile alalise kutse;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmetele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmetele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0279.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0044.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/134

---

P8_TA(2016)0316

Myanmar/Birma, eelkõige rohingjade olukord

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon Myanmari/Birma, eriti rohingjade olukorra kohta (2016/2809(RSP))

(2018/C 101/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari/Birma ja rohingjade kohta, eelkõige 20. aprilli 2012. aasta (1), 13. septembri 2012. aasta (2), 22. novembri 2012. aasta (3), 13. juuni 2013. aasta (4) ja 21. mai 2015. aasta resolutsiooni (5) ning 23. mai 2013. aasta resolutsiooni Myanmari/Birma üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari/Birma ja rohingjade kohta, eelkõige 20. aprilli 2012. aasta (1), 13. septembri 2012. aasta (2), 22. novembri 2012. aasta (3), 13. juuni 2013. aasta (4) ja 21. mai 2015. aasta resolutsiooni (5) ning 23. mai 2013. aasta resolutsiooni Myanmari/Birma üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta (6),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 20. juuni 2016. aasta aruannet „Rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukord Myanmaris“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 20. juuni 2016. aasta aruannet „Rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukord Myanmaris“,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 24. märtsi 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Myanmaris ning 3. juuli 2015. aasta resolutsiooni rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukorra kohta Myanmaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 24. märtsi 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Myanmaris ning 3. juuli 2015. aasta resolutsiooni rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukorra kohta Myanmaris,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. juuni 2016. aasta ühisteatist „ELi strateegia Myanmaris/Birmas: eripartnerlus demokraatia, rahu ja heaolu edendamiseks“ (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. juuni 2016. aasta ühisteatist „ELi strateegia Myanmaris/Birmas: eripartnerlus demokraatia, rahu ja heaolu edendamiseks“ (JOIN(2016)0024),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi ELi strateegia kohta Myanmaris/Birmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi ELi strateegia kohta Myanmaris/Birmas,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. mai 2015. aasta ühisteatist „EL ja ASEAN: strateegiline partnerlus“ (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. mai 2015. aasta ühisteatist „EL ja ASEAN: strateegiline partnerlus“ (JOIN(2015)0022),

| — | võttes arvesse 2016. aasta aprillis avaldatud jätkusuutlikkuse mõjuhinnangut, millega toetatakse Euroopa Liidu ja Myanmari Liidu Vabariigi vahelist investeeringute kaitse lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta aprillis avaldatud jätkusuutlikkuse mõjuhinnangut, millega toetatakse Euroopa Liidu ja Myanmari Liidu Vabariigi vahelist investeeringute kaitse lepingut,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse Birma/Myanmari 2012. aasta seadust rahumeelse kogunemise ja rahumeelse meeleavalduse korraldamise õiguse kohta ning selle 2014. aasta muudatusi, ning uut 31. mai 2016. aasta seadust rahumeelse kogunemise ja rahumeelsete meeleavalduste korraldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Birma/Myanmari 2012. aasta seadust rahumeelse kogunemise ja rahumeelse meeleavalduse korraldamise õiguse kohta ning selle 2014. aasta muudatusi, ning uut 31. mai 2016. aasta seadust rahumeelse kogunemise ja rahumeelsete meeleavalduste korraldamise kohta,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) inimõigustega tegelevate parlamendiliikmete 2015. aasta aprilli aruannet „Rohingja kriis ning hirmutegude läbiviimise oht Myanmaris: ASEANi probleem ja üleskutse tegudele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) inimõigustega tegelevate parlamendiliikmete 2015. aasta aprilli aruannet „Rohingja kriis ning hirmutegude läbiviimise oht Myanmaris: ASEANi probleem ja üleskutse tegudele“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Myanmar on oma majanduse ja poliitilise süsteemi reformimiseks teinud suuri pingutusi, ning arvestades, et alates 2011. aastast on algatatud ulatuslikke reforme; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Myanmar on oma majanduse ja poliitilise süsteemi reformimiseks teinud suuri pingutusi, ning arvestades, et alates 2011. aastast on algatatud ulatuslikke reforme;

| B. | arvestades, et 9. novembril 2015. aastal võitis Nobeli rahupreemia ja Sahharovi auhinna laureaadi Aung San Suu Kyi juhitav partei NLD (National League for Democracy) valimised suure häälteenamusega, ning arvestades, et Htin Kyawist sai 50 aasta jooksul esimene tsiviilpresident; arvestades, et Aung San Suu Kyi ei saanud isiklikust populaarsusest hoolimata osaleda presidendivalimistel sõjaväe koostatud 2008. aasta põhiseaduse tõttu, kuid tegelikult juhib ta nüüd riiki riiginõuniku ametinime all; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 9. novembril 2015. aastal võitis Nobeli rahupreemia ja Sahharovi auhinna laureaadi Aung San Suu Kyi juhitav partei NLD (National League for Democracy) valimised suure häälteenamusega, ning arvestades, et Htin Kyawist sai 50 aasta jooksul esimene tsiviilpresident; arvestades, et Aung San Suu Kyi ei saanud isiklikust populaarsusest hoolimata osaleda presidendivalimistel sõjaväe koostatud 2008. aasta põhiseaduse tõttu, kuid tegelikult juhib ta nüüd riiki riiginõuniku ametinime all;

| C. | arvestades, et rohingjad on etnilis-usuline moslemivähemus, kes on aastakümneid kannatanud jõulise rõhumise, süstemaatilise tagakiusamise, segregatsiooni, tõrjutuse, diskrimineerimise ja muude inimõiguste tõsise rikkumiste tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rohingjad on etnilis-usuline moslemivähemus, kes on aastakümneid kannatanud jõulise rõhumise, süstemaatilise tagakiusamise, segregatsiooni, tõrjutuse, diskrimineerimise ja muude inimõiguste tõsise rikkumiste tõttu;

| D. | arvestades, et rohingjad on suurim Myanmaris elav moslemikogukond, ning enamik neist elab Arakani osariigis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rohingjad on suurim Myanmaris elav moslemikogukond, ning enamik neist elab Arakani osariigis;

| E. | arvestades, et ligikaudu miljon rohingjat on üks maailma kõige tagakiusatavamaid vähemusi ning nad on olnud ametlikult kodakondsuseta 1982. aastal kehtestatud Birma kodakondsusseadusest alates; arvestades, et rohingjad on Myanmari ametivõimude ja naaberriikide silmis soovimatud isikud, kuigi mõned naaberriigid on vastu võtnud suurel hulgal pagulaste kogukondi; arvestades, et jätkuvad kokkupõrked Arakani osariigis toovad inimestele kaasa pidevaid kannatusi ning õõnestavad usku rahuprotsessi. |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ligikaudu miljon rohingjat on üks maailma kõige tagakiusatavamaid vähemusi ning nad on olnud ametlikult kodakondsuseta 1982. aastal kehtestatud Birma kodakondsusseadusest alates; arvestades, et rohingjad on Myanmari ametivõimude ja naaberriikide silmis soovimatud isikud, kuigi mõned naaberriigid on vastu võtnud suurel hulgal pagulaste kogukondi; arvestades, et jätkuvad kokkupõrked Arakani osariigis toovad inimestele kaasa pidevaid kannatusi ning õõnestavad usku rahuprotsessi.

| F. | arvestades, et ÜRO inimõiguste volinik Zeid Ra’ad Al Hussein kirjeldas oma 20. juuni 2016. aasta aruandes rohingjade vastu suunatud pidevaid ja raskeid õiguste rikkumisi, sealhulgas meelevaldne kodakondsusest ilmajätmine, mille tagajärjel puudub neil kodakondsus, vaba liikumise range piiramine, elu ja julgeoleku ohustamine, tervishoiu ja haridusega seotud õiguste eiramine, sunnitöö, seksuaalvägivald ning poliitiliste õiguste piiramine, „mis võivad kujutada endast inimsusevastaseid kuritegusid“; arvestades, et Zeid Ra’ad Al Hussein märkis, et rohingjad on tõrjutud kõrvale paljudelt ametialadelt ning vajavad eripabereid haiglatesse sisenemiseks, mis on kaasa toonud viivitusi ning mille tagajärjel on sünnituse käigus surnud lapsed ja emad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO inimõiguste volinik Zeid Ra’ad Al Hussein kirjeldas oma 20. juuni 2016. aasta aruandes rohingjade vastu suunatud pidevaid ja raskeid õiguste rikkumisi, sealhulgas meelevaldne kodakondsusest ilmajätmine, mille tagajärjel puudub neil kodakondsus, vaba liikumise range piiramine, elu ja julgeoleku ohustamine, tervishoiu ja haridusega seotud õiguste eiramine, sunnitöö, seksuaalvägivald ning poliitiliste õiguste piiramine, „mis võivad kujutada endast inimsusevastaseid kuritegusid“; arvestades, et Zeid Ra’ad Al Hussein märkis, et rohingjad on tõrjutud kõrvale paljudelt ametialadelt ning vajavad eripabereid haiglatesse sisenemiseks, mis on kaasa toonud viivitusi ning mille tagajärjel on sünnituse käigus surnud lapsed ja emad;

| G. | arvestades, et ASEANi inimõigustega tegelevate parlamendiliikmete sõnul elab ligikaudu 120 000 rohingjat endiselt Arakani osariigis asuvas rohkem kui 80 riigisiseses ümberasumislaagris, kus on piiratud juurdepääs humanitaarabile, ning üle 100 000 rohingja on viimastel aastatel põgenenud mööda merd või maad teistesse riikidesse; arvestades, et mitmed tuhanded riskivad igal aastal eluga, püüdes maitsi või meritsi põgeneda, ning paljud on põgenemisel hukkunud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ASEANi inimõigustega tegelevate parlamendiliikmete sõnul elab ligikaudu 120 000 rohingjat endiselt Arakani osariigis asuvas rohkem kui 80 riigisiseses ümberasumislaagris, kus on piiratud juurdepääs humanitaarabile, ning üle 100 000 rohingja on viimastel aastatel põgenenud mööda merd või maad teistesse riikidesse; arvestades, et mitmed tuhanded riskivad igal aastal eluga, püüdes maitsi või meritsi põgeneda, ning paljud on põgenemisel hukkunud;

| H. | arvestades, et uus valitsus on pärinud olukorra, kus kehtivad seadused ja poliitikapõhimõtted, mille kohaselt ei ole vähemustel põhiõigusi, ning rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste karistamata jätmine on õhutanud veel suuremale nende vastu suunatud vägivallale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uus valitsus on pärinud olukorra, kus kehtivad seadused ja poliitikapõhimõtted, mille kohaselt ei ole vähemustel põhiõigusi, ning rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste karistamata jätmine on õhutanud veel suuremale nende vastu suunatud vägivallale;

| I. | arvestades, et Aung San Suu Kyi teatas ÜRO eriraportööri Yanghee Leega toimunud inimõiguste olukorda Myanmaris käsitleval kohtumisel, et valitsus ei kasuta sõna „rohingja“ (sõjaväelise diktatuuri ajal valitsenud poliitika jätkamine), kuna seda peetakse vaenu õhutavaks, nagu ka sõna „bengali“, ning et selle asemel on tehtud ettepanek kasutada uut mõistet „moslemikogukond Arakani osariigis“; arvestades, et erakond ANP (Arakan National Party), kes esindab äärmuslikke arakani budiste, lükkas uue mõiste tagasi ning süüdistas valitsust selles, et viimane lepib kaudselt asjaoluga, et rohingjad on Arakani osariigi põliselanikud, millega ANP nõus ei ole, ning arvestades, et viimastel päevadel on tulnud tänavatele valitsuse vastu protesteerima tuhanded inimesed; arvestades, et Aung San Suu Kyi on endale tsiviilvalitsuses võtnud riiginõuniku, välisministri ja presidendi kantselei ministri tööülesanded; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aung San Suu Kyi teatas ÜRO eriraportööri Yanghee Leega toimunud inimõiguste olukorda Myanmaris käsitleval kohtumisel, et valitsus ei kasuta sõna „rohingja“ (sõjaväelise diktatuuri ajal valitsenud poliitika jätkamine), kuna seda peetakse vaenu õhutavaks, nagu ka sõna „bengali“, ning et selle asemel on tehtud ettepanek kasutada uut mõistet „moslemikogukond Arakani osariigis“; arvestades, et erakond ANP (Arakan National Party), kes esindab äärmuslikke arakani budiste, lükkas uue mõiste tagasi ning süüdistas valitsust selles, et viimane lepib kaudselt asjaoluga, et rohingjad on Arakani osariigi põliselanikud, millega ANP nõus ei ole, ning arvestades, et viimastel päevadel on tulnud tänavatele valitsuse vastu protesteerima tuhanded inimesed; arvestades, et Aung San Suu Kyi on endale tsiviilvalitsuses võtnud riiginõuniku, välisministri ja presidendi kantselei ministri tööülesanded;

| J. | arvestades, et Myanmaris on poliitiline üleminekuaeg, kuid tegelikult on riigis endiselt kesksel positsioonil sõjaväelased ning mõned ministrikohad, kohtuniku ametikohad ja parlamendikohad on reserveeritud sõjaväe poolt määratud isikutele; arvestades, et ametivõimude korruptsioonitaset hinnatakse endiselt väga kõrgeks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Myanmaris on poliitiline üleminekuaeg, kuid tegelikult on riigis endiselt kesksel positsioonil sõjaväelased ning mõned ministrikohad, kohtuniku ametikohad ja parlamendikohad on reserveeritud sõjaväe poolt määratud isikutele; arvestades, et ametivõimude korruptsioonitaset hinnatakse endiselt väga kõrgeks;

| K. | arvestades, et endiselt esineb tõsiseid probleeme Myanmari õigusaktidega, kuna mitmete oluliste seadustega rikutakse rahvusvahelisi inimõigustealaseid konventsioone, sh karistusseadustik, seadus rahumeelse kogunemise ja rahumeelse meeleavaldamise kohta, telekommunikatsiooniseadus, uudistemeedia seadus ja neli seadust rassi ja religiooni kaitse kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et endiselt esineb tõsiseid probleeme Myanmari õigusaktidega, kuna mitmete oluliste seadustega rikutakse rahvusvahelisi inimõigustealaseid konventsioone, sh karistusseadustik, seadus rahumeelse kogunemise ja rahumeelse meeleavaldamise kohta, telekommunikatsiooniseadus, uudistemeedia seadus ja neli seadust rassi ja religiooni kaitse kohta;

| L. | arvestades, et hiljutises vägivallapuhangus Myanmari moslemikogukonna vastu põletati vähem kui nädalaga maatasa kaks mošeed; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hiljutises vägivallapuhangus Myanmari moslemikogukonna vastu põletati vähem kui nädalaga maatasa kaks mošeed;

| M. | arvestades, et rohingjade kogukond (nii Arakani osariigis kui sellest väljaspool) on sihtmärgiks vägivaldsele, agressiivsele ja diskrimineerivale propagandale ja tegevusele, mida panevad toime mitmed Myanmari radikaalsed budistide rühmitused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rohingjade kogukond (nii Arakani osariigis kui sellest väljaspool) on sihtmärgiks vägivaldsele, agressiivsele ja diskrimineerivale propagandale ja tegevusele, mida panevad toime mitmed Myanmari radikaalsed budistide rühmitused;

| N. | arvestades, et viimastel aastatel on vabastatud palju poliitvange, kuid palju inimõiguste kaitsjaid, ajakirjanikke, valitsuse ja sõjaväe kritiseerijaid ja teisi on kinni peetud üldsõnaliste ja ebamääraste sätete alusel, kui nad rahumeelselt oma demokraatlikke õigusi kasutasid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et viimastel aastatel on vabastatud palju poliitvange, kuid palju inimõiguste kaitsjaid, ajakirjanikke, valitsuse ja sõjaväe kritiseerijaid ja teisi on kinni peetud üldsõnaliste ja ebamääraste sätete alusel, kui nad rahumeelselt oma demokraatlikke õigusi kasutasid;

| O. | arvestades, et Myanmar on teinud selgeid pingutusi rahuprotsessi edendamiseks, lisaks riikliku rahukonverentsi ettevalmistustele (nn 21. sajandi Panglongi konverents); arvestades, et äärmiselt tähtis on säilitada riiklik relvarahu ja kaasata kõik etnilised relvastatud rühmitused, et tagada riigis rahu, heaolu ja ühtsus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Myanmar on teinud selgeid pingutusi rahuprotsessi edendamiseks, lisaks riikliku rahukonverentsi ettevalmistustele (nn 21. sajandi Panglongi konverents); arvestades, et äärmiselt tähtis on säilitada riiklik relvarahu ja kaasata kõik etnilised relvastatud rühmitused, et tagada riigis rahu, heaolu ja ühtsus;

| 1. | tunnustab 2015. aasta novembris toimunud usaldusväärseid konkurentsipõhiseid valimisi ja võtab rahuloluga teadmiseks võimu rahumeelse ülemineku riigi esimesele mittesõjaväelisele presidendile pärast 1962. aastat; |
| --- | --- |

1.

tunnustab 2015. aasta novembris toimunud usaldusväärseid konkurentsipõhiseid valimisi ja võtab rahuloluga teadmiseks võimu rahumeelse ülemineku riigi esimesele mittesõjaväelisele presidendile pärast 1962. aastat;

| 2. | väljendab heameelt nõukogu 20. juuni 2016. aasta järelduste üle ELi strateegia kohta Myanmaris; rõhutab, et ELil on strateegiline huvi tugevdada sidemeid Myanmariga; on arvamusel, et uuel valitsusel on ajalooline võimalus tugevdada demokraatiat ning saavutada rahu, rahvuslik leppimine ja heaolu; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt nõukogu 20. juuni 2016. aasta järelduste üle ELi strateegia kohta Myanmaris; rõhutab, et ELil on strateegiline huvi tugevdada sidemeid Myanmariga; on arvamusel, et uuel valitsusel on ajalooline võimalus tugevdada demokraatiat ning saavutada rahu, rahvuslik leppimine ja heaolu;

| 3. | tunnustab Myanmari valitsuse otsust seada rahu ja rahvuslik leppimine peamiseks prioriteediks; rõhutab, et lahingud peavad viivitamatult lõppema ja erimeelsused tuleb lahendada läbirääkimiste teel; |
| --- | --- |

3.

tunnustab Myanmari valitsuse otsust seada rahu ja rahvuslik leppimine peamiseks prioriteediks; rõhutab, et lahingud peavad viivitamatult lõppema ja erimeelsused tuleb lahendada läbirääkimiste teel;

| 4. | mõistab, et reformid võtavad aega, kuid rõhutab, et teatavate vähemuste jätkuv raske tagakiusamine, nagu kajastab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku hiljutine aruanne pealkirjaga „Rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukord Myanmaris“, nõuab viivitamatult parandusmeetmete võtmist, ning kutsub valitsust üles järgima aruandes esitatud soovitusi, sh soovitust kaotada diskrimineerivad nn kohalikud korrad Arakani osariigis, tühistada piiravad meetmed seoses erakorralise arstiabiga ja kaotada liikumisvabaduse piirangud; |
| --- | --- |

4.

mõistab, et reformid võtavad aega, kuid rõhutab, et teatavate vähemuste jätkuv raske tagakiusamine, nagu kajastab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku hiljutine aruanne pealkirjaga „Rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukord Myanmaris“, nõuab viivitamatult parandusmeetmete võtmist, ning kutsub valitsust üles järgima aruandes esitatud soovitusi, sh soovitust kaotada diskrimineerivad nn kohalikud korrad Arakani osariigis, tühistada piiravad meetmed seoses erakorralise arstiabiga ja kaotada liikumisvabaduse piirangud;

| 5. | nõuab tungivalt, et valitsus ja kõigi selle piirkonna riikide asjaomased asutused järgiksid täielikult mittetagasisaatmise põhimõtet ning kaitseksid rohingja pagulasi kooskõlas rahvusvaheliste kohustuste ning rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et valitsus ja kõigi selle piirkonna riikide asjaomased asutused järgiksid täielikult mittetagasisaatmise põhimõtet ning kaitseksid rohingja pagulasi kooskõlas rahvusvaheliste kohustuste ning rahvusvaheliste inimõiguste standarditega;

| 6. | väljendab uuesti sügavat muret rohingja pagulaste raske olukorra pärast Kagu-Aasias ning nõuab piirkondliku ja rahvusvahelise üldsuse kaasamist, et osutada nendele äärmiselt kaitsetus olukorras olevatele inimestele kiireloomulist abi; väljendab kaastunnet inimkaubanduse, vägivalla ja sihtriigis ametivõimude kaitse puudumise tõttu kannatanud ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

6.

väljendab uuesti sügavat muret rohingja pagulaste raske olukorra pärast Kagu-Aasias ning nõuab piirkondliku ja rahvusvahelise üldsuse kaasamist, et osutada nendele äärmiselt kaitsetus olukorras olevatele inimestele kiireloomulist abi; väljendab kaastunnet inimkaubanduse, vägivalla ja sihtriigis ametivõimude kaitse puudumise tõttu kannatanud ohvrite perekondadele;

| 7. | rõhutab, et EL on võtnud heameelega teadmiseks Myanmari valitsuse jõupingutused alustada tööd Arakani osariigi probleemide, sealhulgas rohingjade olukorra lahendamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EL on võtnud heameelega teadmiseks Myanmari valitsuse jõupingutused alustada tööd Arakani osariigi probleemide, sealhulgas rohingjade olukorra lahendamiseks;

| 8. | rõhutab, et ametivõimud peaksid kiiresti tagama humanitaartöötajatele, ÜRO-le, rahvusvahelistele inimõigusorganisatsioonidele, ajakirjanikele ja teistele rahvusvahelistele vaatlejatele vaba ja takistamatu pääsu Arakani osariiki; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ametivõimud peaksid kiiresti tagama humanitaartöötajatele, ÜRO-le, rahvusvahelistele inimõigusorganisatsioonidele, ajakirjanikele ja teistele rahvusvahelistele vaatlejatele vaba ja takistamatu pääsu Arakani osariiki;

| 9. | kutsub Myanmari valitsust üles mõistma ühemõtteliselt hukka igasuguse rassilise või religioosse viha õhutamise, võtma konkreetseid meetmeid sellise vihaõhutamise koheseks lõpetamiseks ning rakendama erimeetmeid ja -poliitikat, et hoida edaspidi ära rohingjade otsene ja kaudne diskrimineerimine; |
| --- | --- |

9.

kutsub Myanmari valitsust üles mõistma ühemõtteliselt hukka igasuguse rassilise või religioosse viha õhutamise, võtma konkreetseid meetmeid sellise vihaõhutamise koheseks lõpetamiseks ning rakendama erimeetmeid ja -poliitikat, et hoida edaspidi ära rohingjade otsene ja kaudne diskrimineerimine;

| 10. | toetab Euroopa Ülemkogu nõudmises ehitada üles tõhusad demokraatlikud institutsioonid, sh sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem ja tugev kodanikuühiskond, ning nõudmises edendada head valitsustava, et kujundada Myanmar demokraatlikuks riigiks, kus austatakse täielikult õigusriiki ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

10.

toetab Euroopa Ülemkogu nõudmises ehitada üles tõhusad demokraatlikud institutsioonid, sh sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem ja tugev kodanikuühiskond, ning nõudmises edendada head valitsustava, et kujundada Myanmar demokraatlikuks riigiks, kus austatakse täielikult õigusriiki ja põhiõigusi;

| 11. | kutsub valitud valitsust üles kujundama avatud demokraatiat, kus austatakse inimõigusi ja kus kõigile inimestele on tagatud sõnavabadus, kogunemis- ja liikumisvabadus ilma igasuguse diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

11.

kutsub valitud valitsust üles kujundama avatud demokraatiat, kus austatakse inimõigusi ja kus kõigile inimestele on tagatud sõnavabadus, kogunemis- ja liikumisvabadus ilma igasuguse diskrimineerimiseta;

| 12. | nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus rakendaks kohe soovitused, mis esitati ÜRO Inimõiguste Nõukogu 31. istungjärgul vastu võetud resolutsioonis inimõiguste olukorra kohta Myanmaris; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus rakendaks kohe soovitused, mis esitati ÜRO Inimõiguste Nõukogu 31. istungjärgul vastu võetud resolutsioonis inimõiguste olukorra kohta Myanmaris;

| 13. | kutsub Myanmari valitsust üles kaitsma rohingjade kogukonda mis tahes diskrimineerimise eest ja lõpetama karistamatust rohingjade vastu toime pandud rikkumiste eest; tuletab meelde 18. mail 2015. aastal Aung San Suu Kyi erakonna NLD pressiesindaja poolt tehtud ja ammu oodatud avaldust, mille kohaselt Myanmari valitsus peaks rohingja vähemusele kodakondsuse andma; kutsub Sahharovi auhinna laureaati Aung San Suu Kyid üles kasutama oma juhtivat positsiooni Myanmari valitsuses, et parandada rohingja vähemuse olukorda; |
| --- | --- |

13.

kutsub Myanmari valitsust üles kaitsma rohingjade kogukonda mis tahes diskrimineerimise eest ja lõpetama karistamatust rohingjade vastu toime pandud rikkumiste eest; tuletab meelde 18. mail 2015. aastal Aung San Suu Kyi erakonna NLD pressiesindaja poolt tehtud ja ammu oodatud avaldust, mille kohaselt Myanmari valitsus peaks rohingja vähemusele kodakondsuse andma; kutsub Sahharovi auhinna laureaati Aung San Suu Kyid üles kasutama oma juhtivat positsiooni Myanmari valitsuses, et parandada rohingja vähemuse olukorda;

| 14. | kutsub Myanmari valitsust üles reformima 1982. aasta kodakondsusseadust ja taastama rohingja vähemuse kodakondsust; nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus ja Arakani osariigi ametivõimud hakkaksid viivitamatult lapsi vahetult pärast sündi registreerima; palub Myanmari valitsusel kõik diskrimineerivad sätted kehtetuks tunnistada; |
| --- | --- |

14.

kutsub Myanmari valitsust üles reformima 1982. aasta kodakondsusseadust ja taastama rohingja vähemuse kodakondsust; nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus ja Arakani osariigi ametivõimud hakkaksid viivitamatult lapsi vahetult pärast sündi registreerima; palub Myanmari valitsusel kõik diskrimineerivad sätted kehtetuks tunnistada;

| 15. | nõuab, et EL jätkaks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toetamist pingutustes aidata rohingja pagulasi Lõuna- ja Kagu-Aasias; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et EL jätkaks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toetamist pingutustes aidata rohingja pagulasi Lõuna- ja Kagu-Aasias;

| 16. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ülemaailmset tegevuskava aastateks 2014–24, mille eesmärk on kaotada kodakondsusetus; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ülemaailmset tegevuskava aastateks 2014–24, mille eesmärk on kaotada kodakondsusetus;

| 17. | nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus vabastaks viivitamata kõik poliitvangid ja isikud, kes on vahistatud süüdistustega, mis rikuvad rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid standardeid; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus vabastaks viivitamata kõik poliitvangid ja isikud, kes on vahistatud süüdistustega, mis rikuvad rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid standardeid;

| 18. | kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käsitlema rohingjade olukorda Myanmari ja teiste ASEANi liikmesriikidega suheldes võimalikult kõrgel poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käsitlema rohingjade olukorda Myanmari ja teiste ASEANi liikmesriikidega suheldes võimalikult kõrgel poliitilisel tasandil;

| 19. | kutsub üles ettevaatlikkusele investeeringuid käsitleva kavandatud lepingu sõlmimisel ELi ja Myanmari vahel, kuna sellega võidakse seada ohtu Myanmari edaspidine sotsiaalselt tasakaalustatud areng, seni kuni puuduvad õigusaktid ettevõtja sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse ja kohustuste töötaja õiguste, maaomandi ja korruptsioonivastaste meetmete kohta, ning nõuab tungivalt, et mõlemad osapooled võtaksid neid probleeme arvesse; |
| --- | --- |

19.

kutsub üles ettevaatlikkusele investeeringuid käsitleva kavandatud lepingu sõlmimisel ELi ja Myanmari vahel, kuna sellega võidakse seada ohtu Myanmari edaspidine sotsiaalselt tasakaalustatud areng, seni kuni puuduvad õigusaktid ettevõtja sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse ja kohustuste töötaja õiguste, maaomandi ja korruptsioonivastaste meetmete kohta, ning nõuab tungivalt, et mõlemad osapooled võtaksid neid probleeme arvesse;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Myanmari valitsusele ja parlamendile, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Myanmari inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriesindajale, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning piirkonna teiste riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Myanmari valitsusele ja parlamendile, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Myanmari inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriesindajale, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning piirkonna teiste riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 79.

(2)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 145.

(3)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 189.

(4)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 157.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0211.

(6)  ELT C 55, 12.2.2016, lk 112.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/138

---

P8_TA(2016)0318

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamine

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (2015/2258(INI))

(2018/C 101/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 9, 10, 19, 168 ja artikli 216 lõiget 2 ning Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 9, 10, 19, 168 ja artikli 216 lõiget 2 ning Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 3, 15, 21, 23 ja 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 3, 15, 21, 23 ja 26,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2. oktoobri 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2. oktoobri 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (2),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee poolt 15. mail 2015. aastal vastu võetud loetelu küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee poolt 15. mail 2015. aastal vastu võetud loetelu küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (3),

| — | võttes arvesse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahelist käitumisjuhendit, milles sätestatakse sisekord Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks Euroopa Liidu poolt ja Euroopa Liidu esindamiseks seoses selle konventsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahelist käitumisjuhendit, milles sätestatakse sisekord Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks Euroopa Liidu poolt ja Euroopa Liidu esindamiseks seoses selle konventsiooniga,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO suuniseid laste asendushoolduse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO suuniseid laste asendushoolduse kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust ühendatud kohtuasjades C-335/11 ja C-337/11 HK Danmark ja kohtuasjades C-363/12 Z ja C-356/12 Glatzel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust ühendatud kohtuasjades C-335/11 ja C-337/11 HK Danmark ja kohtuasjades C-363/12 Z ja C-356/12 Glatzel,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. aprilli 2015. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) „Inimõigused ELi tegevuskava keskmes““ (JOIN(2015)0016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. aprilli 2015. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) „Inimõigused ELi tegevuskava keskmes““ (JOIN(2015)0016),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamist seoses toodete ja teenuste ligipääsetavuse nõuetega (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamist seoses toodete ja teenuste ligipääsetavuse nõuetega (COM(2015)0615),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 19. juuni 2015. aasta töödokumenti „Reply of the European Union to the list of issues in relation to the initial report of the European Union on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (SWD(2015)0127), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 19. juuni 2015. aasta töödokumenti „Reply of the European Union to the list of issues in relation to the initial report of the European Union on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (SWD(2015)0127),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 5. juuni 2014. aasta töödokumenti „Report on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD) by the European Union“ (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 5. juuni 2014. aasta töödokumenti „Report on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD) by the European Union“ (SWD(2014)0182),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus. Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus. Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine“ (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020. Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020. Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ (COM(2010)0636),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2016. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2016. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (8),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (9),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2013–2014) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2013–2014) (10),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2015. aasta resolutsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu kohta küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2015. aasta resolutsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu kohta küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (12),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (13),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse süvaanalüüsi ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta Euroopa Liidu poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse süvaanalüüsi ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta Euroopa Liidu poolt,

| — | võttes arvesse säästva arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse säästva arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2014. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2014. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust lõpetada Euroopa Komisjoni puudutav omaalgatuslik uurimine (OI/8/2014/AN), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust lõpetada Euroopa Komisjoni puudutav omaalgatuslik uurimine (OI/8/2014/AN),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti peatselt avaldatavat 2015. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti peatselt avaldatavat 2015. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2015. aasta detsembri uuringut teemal „Puuetega laste vastane vägivald: õigusaktid, poliitika ja programmid ELis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2015. aasta detsembri uuringut teemal „Puuetega laste vastane vägivald: õigusaktid, poliitika ja programmid ELis“,

| — | võttes arvesse Eurostati 2014. aasta statistikat puuete kohta seoses juurdepääsuga tööturule, haridusele ja koolitusele ning vaesuse ja sissetulekute ebavõrdsusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurostati 2014. aasta statistikat puuete kohta seoses juurdepääsuga tööturule, haridusele ja koolitusele ning vaesuse ja sissetulekute ebavõrdsusega,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, petitsioonikomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0203/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, petitsioonikomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0203/2016),

| A. | arvestades, et täieõiguslike kodanikena on kõigil puuetega inimestel võrdsed õigused ja õigus võõrandamatule väärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule, sõltumatusele, toetusele riiklikult rahastatud süsteemidest ja täielikule osalemisele ühiskonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et täieõiguslike kodanikena on kõigil puuetega inimestel võrdsed õigused ja õigus võõrandamatule väärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule, sõltumatusele, toetusele riiklikult rahastatud süsteemidest ja täielikule osalemisele ühiskonnas;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidus on hinnanguliselt 80 miljonit puudega inimest, kellest naised ja tütarlapsed moodustavad ligi 46 miljonit, mis on umbes 16 % kogu ELi naissoost elanikkonnast ja tähendab, et Euroopa Liidus on puuded naiste seas valdavamad kui meeste seas; arvestades, et puudega naised on sageli mitmekordse diskrimineerimise ohvrid ning seisavad silmitsi oluliste takistustega oma põhiõiguste ja -vabaduste (näiteks õigus haridusele ja tööhõivele) teostamisel, mis võib põhjustada sotsiaalset isolatsiooni ja psühholoogilist traumat; arvestades, et naisi mõjutab puue samuti ebaproportsionaalselt rohkem puudega pereliikmete hooldajatena; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidus on hinnanguliselt 80 miljonit puudega inimest, kellest naised ja tütarlapsed moodustavad ligi 46 miljonit, mis on umbes 16 % kogu ELi naissoost elanikkonnast ja tähendab, et Euroopa Liidus on puuded naiste seas valdavamad kui meeste seas; arvestades, et puudega naised on sageli mitmekordse diskrimineerimise ohvrid ning seisavad silmitsi oluliste takistustega oma põhiõiguste ja -vabaduste (näiteks õigus haridusele ja tööhõivele) teostamisel, mis võib põhjustada sotsiaalset isolatsiooni ja psühholoogilist traumat; arvestades, et naisi mõjutab puue samuti ebaproportsionaalselt rohkem puudega pereliikmete hooldajatena;

| C. | arvestades, et ELi toimimise lepingus on nõutud, et liit võitleks oma poliitika ja tegevuse määratlemisel diskrimineerimisega puuete alusel (artikkel 10), ja liidule on antud õigus võtta vastu õigusakte sellise diskrimineerimise vastu võitlemiseks (artikkel 19); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi toimimise lepingus on nõutud, et liit võitleks oma poliitika ja tegevuse määratlemisel diskrimineerimisega puuete alusel (artikkel 10), ja liidule on antud õigus võtta vastu õigusakte sellise diskrimineerimise vastu võitlemiseks (artikkel 19);

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 21 ja 26 keelavad selgesõnaliselt puuete alusel diskrimineerimise ja näevad ette puuetega inimeste võrdse osalemise ühiskonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 21 ja 26 keelavad selgesõnaliselt puuete alusel diskrimineerimise ja näevad ette puuetega inimeste võrdse osalemise ühiskonnas;

| E. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsioon on esimene rahvusvaheline inimõiguste leping, mille EL on ratifitseerinud ja mille on samuti allkirjastanud ELi kõik 28 liikmesriiki ning ratifitseerinud 27 liikmesriiki; arvestades, et liikmesriik, kes seda veel teinud ei ole, peaks viima lõpule reformid, et ratifitseerida puuetega inimeste õiguste konventsioon; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsioon on esimene rahvusvaheline inimõiguste leping, mille EL on ratifitseerinud ja mille on samuti allkirjastanud ELi kõik 28 liikmesriiki ning ratifitseerinud 27 liikmesriiki; arvestades, et liikmesriik, kes seda veel teinud ei ole, peaks viima lõpule reformid, et ratifitseerida puuetega inimeste õiguste konventsioon;

| F. | arvestades, et tegemist on esimese korraga, kui ELi kontrollis tema rahvusvaheliste inimõigusalaste kohustuste täitmisel ÜRO organ; arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aastal avaldatud kokkuvõtlikud märkused selle konventsiooni kohaldamise kohta ELis on oluline märk ELi pühendumusest võrdsuse ja inimõiguste austamisele ning neist pakuti suuniseid ELi pädevusse kuuluvate seadusandlike meetmete ja poliitika jaoks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tegemist on esimese korraga, kui ELi kontrollis tema rahvusvaheliste inimõigusalaste kohustuste täitmisel ÜRO organ; arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aastal avaldatud kokkuvõtlikud märkused selle konventsiooni kohaldamise kohta ELis on oluline märk ELi pühendumusest võrdsuse ja inimõiguste austamisele ning neist pakuti suuniseid ELi pädevusse kuuluvate seadusandlike meetmete ja poliitika jaoks;

| G. | arvestades, et Euroopa Kohtu praktikaga toetatakse asjaolu, et puuetega inimeste õiguste konventsioon on siduv ELile ja selle liikmesriikidele ELi õiguse rakendamisel, kuna puuetega inimeste õiguste konventsioon on „liidu õiguskorra lahutamatu osa“, mis on ülimuslik „teisese õiguse tekstide suhtes“ (16); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Kohtu praktikaga toetatakse asjaolu, et puuetega inimeste õiguste konventsioon on siduv ELile ja selle liikmesriikidele ELi õiguse rakendamisel, kuna puuetega inimeste õiguste konventsioon on „liidu õiguskorra lahutamatu osa“, mis on ülimuslik „teisese õiguse tekstide suhtes“ (16);

| H. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtted hõlmavad diskrimineerimisest palju ulatuslikumat valdkonda, püüdes saavutada kaasavat ühiskonda, kus kõik puuetega inimesed ja nende perekonnad saavad oma inimõigusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtted hõlmavad diskrimineerimisest palju ulatuslikumat valdkonda, püüdes saavutada kaasavat ühiskonda, kus kõik puuetega inimesed ja nende perekonnad saavad oma inimõigusi täielikult kasutada;

| I. | arvestades, et puuetega inimesed moodustavad mitmekesise rühma, ja arvestades, et naised, lapsed, eakamad inimesed ja komplekssete toetusvajadustega isikud kohtavad suuremaid raskusi ja mitmesuguseid diskrimineerimise vorme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et puuetega inimesed moodustavad mitmekesise rühma, ja arvestades, et naised, lapsed, eakamad inimesed ja komplekssete toetusvajadustega isikud kohtavad suuremaid raskusi ja mitmesuguseid diskrimineerimise vorme;

| J. | arvestades, et puude võib põhjustada inimese tervisliku seisundi järkjärguline ja vahel märkamatu halvenemine, näiteks närvisüsteemi degeneratiivsete haiguste ja harvikhaiguste puhul, mis võib negatiivselt mõjutada sellise inimese võimet iseseisvalt elada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et puude võib põhjustada inimese tervisliku seisundi järkjärguline ja vahel märkamatu halvenemine, näiteks närvisüsteemi degeneratiivsete haiguste ja harvikhaiguste puhul, mis võib negatiivselt mõjutada sellise inimese võimet iseseisvalt elada;

| K. | arvestades, et hinnanguliselt 80 % puuetega inimestest elab arenguriikides; arvestades, et EL toetab puuetega inimeste õiguste edendamist rahvusvahelisel tasandil ja on maailma suurim ametliku arenguabi andja; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hinnanguliselt 80 % puuetega inimestest elab arenguriikides; arvestades, et EL toetab puuetega inimeste õiguste edendamist rahvusvahelisel tasandil ja on maailma suurim ametliku arenguabi andja;

| L. | arvestades, et puuetega lapsed elavad nende eakaaslastega võrreldes 17 korda suurema tõenäosusega asutuses, kus vägivalla, hooletusse jätmise ja kuritarvitamise risk on märksa suurem kui kodus elades (17); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et puuetega lapsed elavad nende eakaaslastega võrreldes 17 korda suurema tõenäosusega asutuses, kus vägivalla, hooletusse jätmise ja kuritarvitamise risk on märksa suurem kui kodus elades (17);

| M. | arvestades, et puuetega lastel on õigus elada (oma) perekonnas või perekeskkonnas vastavalt nende parimatele huvidele; arvestades, et perekonnaliikmed peavad sageli vähendama oma kutsetegevust või selle peatama, et hoolitseda puudega pereliikmete eest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puuetega lastel on õigus elada (oma) perekonnas või perekeskkonnas vastavalt nende parimatele huvidele; arvestades, et perekonnaliikmed peavad sageli vähendama oma kutsetegevust või selle peatama, et hoolitseda puudega pereliikmete eest;

| N. | arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis toonitatakse vajadust arvestada soolist mõõdet kõikides jõupingutustes ning edendada inimõiguste ja põhivabaduste täielikku kasutamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis toonitatakse vajadust arvestada soolist mõõdet kõikides jõupingutustes ning edendada inimõiguste ja põhivabaduste täielikku kasutamist;

| O. | arvestades, et puuetega naiste ja puuetega laste emade võrdne kohtlemine ning positiivsed meetmed ja poliitika on põhiline inimõigus ja eetiline kohustus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et puuetega naiste ja puuetega laste emade võrdne kohtlemine ning positiivsed meetmed ja poliitika on põhiline inimõigus ja eetiline kohustus;

| P. | arvestades, et puuetega naised ja tütarlapsed puutuvad igapäevaselt kokku mitmesuguste diskrimineerimise ilmingutega; see võib toimuda eri vormides – füüsilises, emotsionaalses, seksuaalses ja majanduslikus – ning hõlmab lähisuhte vägivalda, hooldajate vägivalda, seksuaalvägivalda ja institutsioonilist vägivalda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et puuetega naised ja tütarlapsed puutuvad igapäevaselt kokku mitmesuguste diskrimineerimise ilmingutega; see võib toimuda eri vormides – füüsilises, emotsionaalses, seksuaalses ja majanduslikus – ning hõlmab lähisuhte vägivalda, hooldajate vägivalda, seksuaalvägivalda ja institutsioonilist vägivalda;

| Q. | arvestades, et puuetega naised langevad suurema tõenäosusega koduvägivalla ja seksuaalse rünnaku ohvriks, mis vältab andmete kohaselt pikemat aega ja on intensiivsem kui puudeta naiste puhul (18); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et puuetega naised langevad suurema tõenäosusega koduvägivalla ja seksuaalse rünnaku ohvriks, mis vältab andmete kohaselt pikemat aega ja on intensiivsem kui puudeta naiste puhul (18);

| R. | arvestades, et puuetega naisi ja eriti rändajaid ohustab mitmekordse diskrimineerimise tõttu rohkem vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et puuetega naisi ja eriti rändajaid ohustab mitmekordse diskrimineerimise tõttu rohkem vaesus ja sotsiaalne tõrjutus;

| S. | arvestades, et puue on vaesuse põhjus ja võib olla ka selle tagajärg, ning arvestades, et ligikaudu 30 % kodututest inimestest on puudega ja on oht, et neile ei pöörata tähelepanu (19); arvestades, et riigi poolt antud sotsiaalkaitsel on eriti oluline osa puuetega inimeste vaesuse vältimisel ning arvestades, et 2012. aasta andmetel elaks lausa 68,5 % puuetega inimestest vaesuses ilma riigilt saadud sotsiaalülekanneteta (20); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et puue on vaesuse põhjus ja võib olla ka selle tagajärg, ning arvestades, et ligikaudu 30 % kodututest inimestest on puudega ja on oht, et neile ei pöörata tähelepanu (19); arvestades, et riigi poolt antud sotsiaalkaitsel on eriti oluline osa puuetega inimeste vaesuse vältimisel ning arvestades, et 2012. aasta andmetel elaks lausa 68,5 % puuetega inimestest vaesuses ilma riigilt saadud sotsiaalülekanneteta (20);

| T. | arvestades, et hädavajalik on jõustada kehtivad ELi õigusaktid ja poliitikavahendid, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamine oleks võimalikult ulatuslik; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hädavajalik on jõustada kehtivad ELi õigusaktid ja poliitikavahendid, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamine oleks võimalikult ulatuslik;

| U. | arvestades, et mõned liikmesriigid, kes on puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerinud, ei ole veel loonud või määranud konventsiooni rakendamise ja järelevalve eest vastutavaid organeid, nagu nõutakse artiklis 33; arvestades, et juba loodud organite, eelkõige artikli 33 lõike 2 kohaselt loodud järelevalveraamistike tööd takistab finants- ja inimressursside vähesus ning kindla õigusliku aluse puudumine nende määramiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et mõned liikmesriigid, kes on puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerinud, ei ole veel loonud või määranud konventsiooni rakendamise ja järelevalve eest vastutavaid organeid, nagu nõutakse artiklis 33; arvestades, et juba loodud organite, eelkõige artikli 33 lõike 2 kohaselt loodud järelevalveraamistike tööd takistab finants- ja inimressursside vähesus ning kindla õigusliku aluse puudumine nende määramiseks;

| V. | arvestades, et puuetega inimeste sotsiaalses elus osaluse üks peamisi alustalasid on pääs tööturule, mis on endiselt problemaatiline, moodustades 58,5 %, samas kui puueteta inimeste osalus on 80,5 %, mis takistab paljudel puuetega inimestel iseseisva ja aktiivse elu elamist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et puuetega inimeste sotsiaalses elus osaluse üks peamisi alustalasid on pääs tööturule, mis on endiselt problemaatiline, moodustades 58,5 %, samas kui puueteta inimeste osalus on 80,5 %, mis takistab paljudel puuetega inimestel iseseisva ja aktiivse elu elamist;

| W. | arvestades, et ilma puueteta naiste tööhõive määr on 65 %, võrrelduna 44 %-ga puuetega naiste puhul; arvestades, et juurdepääsu osas tööle ja haridusele kogevad puuetega naised sageli diskrimineerimist võrreldes puuetega meestega; arvestades, et puuetega inimeste töötuse tase on endiselt lubamatult kõrge; arvestades, et puuetega naisi ja tütarlapsi ootab tööturule sisenemisel ees rohkem raskusi; arvestades, et takistatud liikuvus ja suurem sõltuvus pereliikmetest ja hooldajatest on takistused, mis tuleb ületada, et ergutada puuetega naiste aktiivset osalemist haridusvaldkonnas ja tööturul ning kogukonna sotsiaalses ja majanduselus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ilma puueteta naiste tööhõive määr on 65 %, võrrelduna 44 %-ga puuetega naiste puhul; arvestades, et juurdepääsu osas tööle ja haridusele kogevad puuetega naised sageli diskrimineerimist võrreldes puuetega meestega; arvestades, et puuetega inimeste töötuse tase on endiselt lubamatult kõrge; arvestades, et puuetega naisi ja tütarlapsi ootab tööturule sisenemisel ees rohkem raskusi; arvestades, et takistatud liikuvus ja suurem sõltuvus pereliikmetest ja hooldajatest on takistused, mis tuleb ületada, et ergutada puuetega naiste aktiivset osalemist haridusvaldkonnas ja tööturul ning kogukonna sotsiaalses ja majanduselus;

| X. | arvestades, et tasustatud tööhõive on erakordselt tähtis ning võimaldab puuetega inimestel elada iseseisvalt ning toetada oma pere- ja leibkonda; arvestades, et puuetega naised ja tütarlapsed on sageli alatasustatud; arvestades, et kõnealune haavatav inimrühm kannatab suurema tõenäosusega vaesuse all ning seda ohustab rohkem sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tasustatud tööhõive on erakordselt tähtis ning võimaldab puuetega inimestel elada iseseisvalt ning toetada oma pere- ja leibkonda; arvestades, et puuetega naised ja tütarlapsed on sageli alatasustatud; arvestades, et kõnealune haavatav inimrühm kannatab suurema tõenäosusega vaesuse all ning seda ohustab rohkem sotsiaalne tõrjutus;

| Y. | arvestades, et EL on puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisena kohustatud tagama puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide tiheda kaasamise konventsiooni rakendamise õigusaktide ja poliitikameetmete väljatöötamisse ja rakendamisse ning kõikidesse otsustusprotsessidesse, mis käsitlevad puuetega inimestega seotud küsimusi, ning puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide aktiivse osalemise; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et EL on puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisena kohustatud tagama puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide tiheda kaasamise konventsiooni rakendamise õigusaktide ja poliitikameetmete väljatöötamisse ja rakendamisse ning kõikidesse otsustusprotsessidesse, mis käsitlevad puuetega inimestega seotud küsimusi, ning puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide aktiivse osalemise;

| Z. | arvestades, et liikmesriikide rakendatud kokkuhoiumeetmed on põhjustanud sotsiaalteenuste, perekondadele ja kogukonnapõhistele teenustele antava toetuse kärpeid ning avaldasid ebaproportsionaalselt negatiivse mõju puuetega inimeste ja eriti puuetega laste ja nende perekondade piisavale elatustasemele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liikmesriikide rakendatud kokkuhoiumeetmed on põhjustanud sotsiaalteenuste, perekondadele ja kogukonnapõhistele teenustele antava toetuse kärpeid ning avaldasid ebaproportsionaalselt negatiivse mõju puuetega inimeste ja eriti puuetega laste ja nende perekondade piisavale elatustasemele;

| AA. | arvestades, et komisjon on võtnud tagasi oma ettepaneku emapuhkuse direktiivi kohta; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjon on võtnud tagasi oma ettepaneku emapuhkuse direktiivi kohta;

| AB. | arvestades, et direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius ei keela otseselt puude alusel diskrimineerimist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius ei keela otseselt puude alusel diskrimineerimist;

| AC. | arvestades, et demograafiliste ja ühiskondlike muutuste tõttu on suurenenud nõudlus koduabiliste ja hooldajate järele, ja eriti perekondlike koduabiliste ja hooldajate järele; arvestades, et puuetega ja ülalpeetavate inimeste eest hoolitsevad peres tavaliselt naised, mis sageli põhjustab tööturult väljajäämist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et demograafiliste ja ühiskondlike muutuste tõttu on suurenenud nõudlus koduabiliste ja hooldajate järele, ja eriti perekondlike koduabiliste ja hooldajate järele; arvestades, et puuetega ja ülalpeetavate inimeste eest hoolitsevad peres tavaliselt naised, mis sageli põhjustab tööturult väljajäämist;

| AD. | arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee soovitas oma kokkuvõtlikes märkustes seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega, et Euroopa Liit peavoolustaks puuetega arvestamise soolise võrdõiguslikkuse poliitikas ja programmides ning soolise mõõtme puuetega inimeste strateegiates, ja et EL töötaks välja positiivsed meetmed, kehtestaks järelevalvemehhanismi ning rahastaks puuetega naisi ja tütarlapsi puudutavate andmete kogumist ja uuringuid; arvestades, et komitee soovitas Euroopa Liidul samuti näha ette tõhusa kaitse vägivalla, väärkohtlemise ja ärakasutamise eest, käsitleda töö- ja pereelu tasakaalu poliitikas puuetega laste ja täiskasvanute vajadusi, k.a nende hooldajad, ning võtta meetmeid puuetega inimeste (kellest enamus on naised) suure töötuse määra vähendamiseks; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee soovitas oma kokkuvõtlikes märkustes seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega, et Euroopa Liit peavoolustaks puuetega arvestamise soolise võrdõiguslikkuse poliitikas ja programmides ning soolise mõõtme puuetega inimeste strateegiates, ja et EL töötaks välja positiivsed meetmed, kehtestaks järelevalvemehhanismi ning rahastaks puuetega naisi ja tütarlapsi puudutavate andmete kogumist ja uuringuid; arvestades, et komitee soovitas Euroopa Liidul samuti näha ette tõhusa kaitse vägivalla, väärkohtlemise ja ärakasutamise eest, käsitleda töö- ja pereelu tasakaalu poliitikas puuetega laste ja täiskasvanute vajadusi, k.a nende hooldajad, ning võtta meetmeid puuetega inimeste (kellest enamus on naised) suure töötuse määra vähendamiseks;

| AE. | arvestades, et komisjoni 13. detsembril 2011. aastal vastu võetud vastuses parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioonile Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (21) tunnistas komisjon vajadust tagada kõigile inimestele kättesaadav tõketeta teenusteahel (transport, majutus, toitlustus ja meelelahutus) ning hakkas selle saavutamiseks võtma meetmeid teadlikkuse suurendamiseks ja turismisektori võimekuse parandamiseks, et seeläbi tõsta erivajadustega või puuetega inimeste jaoks turismiteenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et komisjoni 13. detsembril 2011. aastal vastu võetud vastuses parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioonile Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (21) tunnistas komisjon vajadust tagada kõigile inimestele kättesaadav tõketeta teenusteahel (transport, majutus, toitlustus ja meelelahutus) ning hakkas selle saavutamiseks võtma meetmeid teadlikkuse suurendamiseks ja turismisektori võimekuse parandamiseks, et seeläbi tõsta erivajadustega või puuetega inimeste jaoks turismiteenuste kvaliteeti;

| AF. | arvestades, et puuetega, erivajadustega ja piiratud liikumisvõimega inimeste vajadused transpordi, liikuvuse ja turismi valdkonnas pakuvad ettevõtetele transpordi- ja liikuvusteenuste alal innovatsioonivõimalusi, mistõttu mis tahes puudega inimeste (muu hulgas piiratud liikumisvõimega isikud, pimedad, kurdid, vaegkuuljad, autistid ning vaimsete või psühhosotsiaalsete puuetega isikud) ja nende teenuste teiste kasutajate teenindamisest võivad tänu universaaldisainile saada kasu kõik osapooled; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et puuetega, erivajadustega ja piiratud liikumisvõimega inimeste vajadused transpordi, liikuvuse ja turismi valdkonnas pakuvad ettevõtetele transpordi- ja liikuvusteenuste alal innovatsioonivõimalusi, mistõttu mis tahes puudega inimeste (muu hulgas piiratud liikumisvõimega isikud, pimedad, kurdid, vaegkuuljad, autistid ning vaimsete või psühhosotsiaalsete puuetega isikud) ja nende teenuste teiste kasutajate teenindamisest võivad tänu universaaldisainile saada kasu kõik osapooled;

Üldpõhimõtted ja -kohustused

| 1. | tuletab meelde, et puuetega inimeste täielik kaasamine ei ole mitte üksnes asjaomaste isikute õigus ja ärateenitud hüve, vaid ka eelis ühiskonna kui terviku jaoks, kuna ühiskond võib saada kasu nende isikute väärtusest ja eri oskustest; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et puuetega inimeste täielik kaasamine ei ole mitte üksnes asjaomaste isikute õigus ja ärateenitud hüve, vaid ka eelis ühiskonna kui terviku jaoks, kuna ühiskond võib saada kasu nende isikute väärtusest ja eri oskustest;

| 2. | toonitab, et kõikidel puuetega inimestel on õigus elada ühiskonnas, kus neil on teistega võrdsed võimalused, et oleks tagatud nende täielik kaasamine ja osalemine ühiskonnas; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et kõikidel puuetega inimestel on õigus elada ühiskonnas, kus neil on teistega võrdsed võimalused, et oleks tagatud nende täielik kaasamine ja osalemine ühiskonnas;

| 3. | rõhutab asjaolu, et puuetega inimeste kaasamine ühiskonnaellu sõltumata riigi sotsiaal-majanduslikust, poliitilisest või kultuurilisest olukorrast ei ole üksnes arengu-, vaid ka inimõiguste küsimus; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et puuetega inimeste kaasamine ühiskonnaellu sõltumata riigi sotsiaal-majanduslikust, poliitilisest või kultuurilisest olukorrast ei ole üksnes arengu-, vaid ka inimõiguste küsimus;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et puuete esinemissagedus on vananeva elanikkonna tõttu järjest suurem; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et puuete esinemissagedus on vananeva elanikkonna tõttu järjest suurem;

| 5. | on seisukohal, et EL peaks olema eeskujuks inimõiguste järgimisel ja edendamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et esimest korda vaatas ÜRO lepingu alusel loodud organ läbi, kas EL täidab oma rahvusvahelisi inimõigustega seotud kohustusi; on seisukohal, et ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aastal avaldatud lõppjäreldused ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta ELis on oluline märk ELi pühendumusest võrdõiguslikkusele ja inimõiguste austamisele ning need pakuvad suuniseid seadusandlikeks ja poliitilisteks meetmeteks kõigis ELi pädevusvaldkondades; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et EL peaks olema eeskujuks inimõiguste järgimisel ja edendamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et esimest korda vaatas ÜRO lepingu alusel loodud organ läbi, kas EL täidab oma rahvusvahelisi inimõigustega seotud kohustusi; on seisukohal, et ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aastal avaldatud lõppjäreldused ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta ELis on oluline märk ELi pühendumusest võrdõiguslikkusele ja inimõiguste austamisele ning need pakuvad suuniseid seadusandlikeks ja poliitilisteks meetmeteks kõigis ELi pädevusvaldkondades;

| 6. | toetab ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee järeldusi ja soovitusi ning rõhutab, et ELi ja liikmesriikide institutsioonid peaksid lisama soolise võrdõiguslikkuse poliitikasse, programmidesse ja strateegiatesse puuetega naiste ja tütarlaste aspekti ning puuete valdkonna strateegiates võtma arvesse soolist aspekti; nõuab ühtlasi mehhanismide kehtestamist järjepideva ülevaate saamiseks edusammudest; |
| --- | --- |

6.

toetab ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee järeldusi ja soovitusi ning rõhutab, et ELi ja liikmesriikide institutsioonid peaksid lisama soolise võrdõiguslikkuse poliitikasse, programmidesse ja strateegiatesse puuetega naiste ja tütarlaste aspekti ning puuete valdkonna strateegiates võtma arvesse soolist aspekti; nõuab ühtlasi mehhanismide kehtestamist järjepideva ülevaate saamiseks edusammudest;

| 7. | nõuab, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon rakendaksid täies ulatuses ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee soovitusi ja tagaksid konventsiooni järgimise kõigis tulevastes õigusaktides; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon rakendaksid täies ulatuses ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee soovitusi ja tagaksid konventsiooni järgimise kõigis tulevastes õigusaktides;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid eraldaksid vajalikud ressursid puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja fakultatiivse protokolli alusel neile kehtivate kohustuste rakendamiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid eraldaksid vajalikud ressursid puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja fakultatiivse protokolli alusel neile kehtivate kohustuste rakendamiseks;

| 9. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni läbivaatamisprotsessi ettevalmistuste käigus 2015. aastal ning eduaruande projekti koostamisel ei konsulteerinud EL piisavas ulatuses ametlikult puuetega inimeste organisatsioonidega; nõuab, et puuetega inimeste organisatsioonid annaksid aktiivse panuse puuetega inimeste õiguste konventsiooni koosolekutesse sõltumatu täieõigusliku osalisena, sealhulgas võttes osa ametlikest ELi delegatsioonidest seoses tulevaste läbivaatamistega; |
| --- | --- |

9.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni läbivaatamisprotsessi ettevalmistuste käigus 2015. aastal ning eduaruande projekti koostamisel ei konsulteerinud EL piisavas ulatuses ametlikult puuetega inimeste organisatsioonidega; nõuab, et puuetega inimeste organisatsioonid annaksid aktiivse panuse puuetega inimeste õiguste konventsiooni koosolekutesse sõltumatu täieõigusliku osalisena, sealhulgas võttes osa ametlikest ELi delegatsioonidest seoses tulevaste läbivaatamistega;

| 10. | palub komisjonil teha ettepanek ELi ja puuetega inimesi esindavate organisatsioonide vahelise tõelise struktureeritud dialoogi kohta ja seda tugevdada, mis hõlmab nõuetekohast rahastamist, et tagada puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide täielik ja võrdne osalemine; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil teha ettepanek ELi ja puuetega inimesi esindavate organisatsioonide vahelise tõelise struktureeritud dialoogi kohta ja seda tugevdada, mis hõlmab nõuetekohast rahastamist, et tagada puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide täielik ja võrdne osalemine;

| 11. | rõhutab, kui olulised on süstemaatilised ja tihedad konsultatsioonid puuetega inimeste esindusorganisatsioonide, poliitikakujundajate, ettevõtjate ja teiste asjaomaste sidusrühmade vahel, ning need peaksid käsitlema hariduse, koolituse, kultuuri, spordi ja noorsooga seotud poliitika ja meetmete rakendamist, järelevalvet ja hindamist ning kõiki uusi algatusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui olulised on süstemaatilised ja tihedad konsultatsioonid puuetega inimeste esindusorganisatsioonide, poliitikakujundajate, ettevõtjate ja teiste asjaomaste sidusrühmade vahel, ning need peaksid käsitlema hariduse, koolituse, kultuuri, spordi ja noorsooga seotud poliitika ja meetmete rakendamist, järelevalvet ja hindamist ning kõiki uusi algatusi;

| 12. | nõuab olemasolevate võrdõiguslikkust edendavate asutuste tugevdamist, et toetada puuetega inimeste õiguste konventsiooni arvessevõtmist, edendamist ja järelevalvet; tuletab ELile ja selle liikmesriikidele meelde nõuet teha kodanikuühiskonnaga ja eelkõige puuetega inimeste organisatsioonidega läbimõeldult koostööd; |
| --- | --- |

12.

nõuab olemasolevate võrdõiguslikkust edendavate asutuste tugevdamist, et toetada puuetega inimeste õiguste konventsiooni arvessevõtmist, edendamist ja järelevalvet; tuletab ELile ja selle liikmesriikidele meelde nõuet teha kodanikuühiskonnaga ja eelkõige puuetega inimeste organisatsioonidega läbimõeldult koostööd;

| 13. | palub, et EL ratifitseeriks puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli; |
| --- | --- |

13.

palub, et EL ratifitseeriks puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli;

| 14. | nõuab tungivalt ELi kehtivate ja tulevaste õigusaktide ja rahastamiskavade terviklikku ja läbilõikelist läbivaatamist ja hindamist, sh tulevastel programmitöö perioodidel, et täielikult täita puuetega inimeste õiguste konventsiooni, kaasates konstruktiivselt puuetega inimesi esindavad organisatsioonid ning puuetega inimeste õiguste konventsiooni ELi raamistiku (edaspidi „ELi raamistik“) liikmed, k.a puude peavoolustamine kõikides õigusaktides, poliitikas ja strateegiates; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmed puude arvessevõtmiseks kõikides õigusaktides, poliitikameetmetes ja strateegiates; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt ELi kehtivate ja tulevaste õigusaktide ja rahastamiskavade terviklikku ja läbilõikelist läbivaatamist ja hindamist, sh tulevastel programmitöö perioodidel, et täielikult täita puuetega inimeste õiguste konventsiooni, kaasates konstruktiivselt puuetega inimesi esindavad organisatsioonid ning puuetega inimeste õiguste konventsiooni ELi raamistiku (edaspidi „ELi raamistik“) liikmed, k.a puude peavoolustamine kõikides õigusaktides, poliitikas ja strateegiates; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmed puude arvessevõtmiseks kõikides õigusaktides, poliitikameetmetes ja strateegiates;

| 15. | nõuab, et puuetega inimeste õigused võetaks ELi üldistesse sotsiaal-majanduslikesse eesmärkidesse, eelkõige strateegiasse „Euroopa 2020“ ja Euroopa poolaastasse; soovitab vastu võtta puuetega inimesi käsitleva pakti, et tagada ELi algatustes puuetega inimeste õiguste arvessevõtmine; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et puuetega inimeste õigused võetaks ELi üldistesse sotsiaal-majanduslikesse eesmärkidesse, eelkõige strateegiasse „Euroopa 2020“ ja Euroopa poolaastasse; soovitab vastu võtta puuetega inimesi käsitleva pakti, et tagada ELi algatustes puuetega inimeste õiguste arvessevõtmine;

| 16. | kutsub Euroopa poolaastaga seoses komisjoni üles keskenduma liikmesriikide sotsiaalse olukorra hindamisel (riikide aruandlus ja riigipõhised soovitused) ühtlasi puuetega inimeste olukorra järelevalvele osana tõketeta Euroopa rajamise ELi ühisest kohustusest; |
| --- | --- |

16.

kutsub Euroopa poolaastaga seoses komisjoni üles keskenduma liikmesriikide sotsiaalse olukorra hindamisel (riikide aruandlus ja riigipõhised soovitused) ühtlasi puuetega inimeste olukorra järelevalvele osana tõketeta Euroopa rajamise ELi ühisest kohustusest;

| 17. | on arvamusel, et ELi institutsioonid, eelkõige Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, peaksid tegutsema selle nimel, et tagada kõigi olemasolevate ja tulevaste õigusaktide vastavus inimõigustele ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni täielik järgimine; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et ELi institutsioonid, eelkõige Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, peaksid tegutsema selle nimel, et tagada kõigi olemasolevate ja tulevaste õigusaktide vastavus inimõigustele ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni täielik järgimine;

| 18. | palub komisjonil esitada õigusaktide loetelu, et teha ettepanek kokkuvõtlikke märkusi arvesse võttes uuendada pädevusdeklaratsiooni ning teha seda edaspidi korrapäraselt, kaasates ametlikult puuetega inimesi esindavad organisatsioonid ja Euroopa Parlamendi; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil esitada õigusaktide loetelu, et teha ettepanek kokkuvõtlikke märkusi arvesse võttes uuendada pädevusdeklaratsiooni ning teha seda edaspidi korrapäraselt, kaasates ametlikult puuetega inimesi esindavad organisatsioonid ja Euroopa Parlamendi;

| 19. | kutsub komisjoni üles kaaluma sellega seoses vajadust töötada välja ELi raamistik, mis tagaks puuetega inimeste õiguste tulemusliku rakendamise ning edendaks nende isiklikku sõltumatust, juurdepääsetavust, töökoha saamise võimalusi, sotsiaalset kaasamist ja iseseisvat elu ning kõigi diskrimineerimisvormide kaotamist; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles kaaluma sellega seoses vajadust töötada välja ELi raamistik, mis tagaks puuetega inimeste õiguste tulemusliku rakendamise ning edendaks nende isiklikku sõltumatust, juurdepääsetavust, töökoha saamise võimalusi, sotsiaalset kaasamist ja iseseisvat elu ning kõigi diskrimineerimisvormide kaotamist;

| 20. | jagab ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee muret seoses sellega, et Euroopa Liidul puudub selge strateegia puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks; |
| --- | --- |

20.

jagab ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee muret seoses sellega, et Euroopa Liidul puudub selge strateegia puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks;

| 21. | kutsub institutsioone üles andma integratsioonipoliitikas eeskuju; |
| --- | --- |

21.

kutsub institutsioone üles andma integratsioonipoliitikas eeskuju;

| 22. | palub komisjonil kasutada puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia läbivaatamist sellise tervikliku ja soolise kaasatusega ELi puuetega inimeste õiguste konventsiooni strateegia koostamiseks, millel oleksid välistegevusega seotud kohustused, selge rakendamise ajakava ning konkreetsed ja täpsed võrdlusalused ja näitajad; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil kasutada puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia läbivaatamist sellise tervikliku ja soolise kaasatusega ELi puuetega inimeste õiguste konventsiooni strateegia koostamiseks, millel oleksid välistegevusega seotud kohustused, selge rakendamise ajakava ning konkreetsed ja täpsed võrdlusalused ja näitajad;

| 23. | taunib diskrimineerimist ja tõrjumist, mille all puuetega inimesed jätkuvalt kannatavad; palub komisjonil maksimaalselt suurendada puuetega inimesi käsitleva Euroopa strateegia 2010–2020 ja naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni sätete koostoimet, et tagada tunnustatud õiguste sisuline kasutamine ja tegelik järgimine, sh õigusraamistiku ühtlustamise ja rakendamise ning kultuuriliste ja poliitiliste meetmete abil; |
| --- | --- |

23.

taunib diskrimineerimist ja tõrjumist, mille all puuetega inimesed jätkuvalt kannatavad; palub komisjonil maksimaalselt suurendada puuetega inimesi käsitleva Euroopa strateegia 2010–2020 ja naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni sätete koostoimet, et tagada tunnustatud õiguste sisuline kasutamine ja tegelik järgimine, sh õigusraamistiku ühtlustamise ja rakendamise ning kultuuriliste ja poliitiliste meetmete abil;

| 24. | palub komisjonil täpsustada ELi tasandil puuete valdkonna laia määratlust; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil täpsustada ELi tasandil puuete valdkonna laia määratlust;

| 25. | palub komisjonil läbi vaadata juhend sotsiaalse aspekti lisamise kohta riigihankelepingutesse, et tuua esile sotsiaalsed kohustused, aga samuti juhtida tähelepanu puuetega inimeste kvaliteetsetesse toetusteenustesse investeerimisest saadavatele võimalustele ja eelistele; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil läbi vaadata juhend sotsiaalse aspekti lisamise kohta riigihankelepingutesse, et tuua esile sotsiaalsed kohustused, aga samuti juhtida tähelepanu puuetega inimeste kvaliteetsetesse toetusteenustesse investeerimisest saadavatele võimalustele ja eelistele;

| 26. | palub komisjonil vaadata läbi mõjuhindamise suunised ja muuta neid, et lisada põhjalikum loetelu konventsioonile vastavuse paremaks hindamiseks vajalikest küsimustest; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil vaadata läbi mõjuhindamise suunised ja muuta neid, et lisada põhjalikum loetelu konventsioonile vastavuse paremaks hindamiseks vajalikest küsimustest;

Eriõigused

| 27. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma ohvristamise ennetamiseks meetmeid võitluseks kõigi diskrimineerimise vormide vastu, kaasa arvatud puudel põhinev mitmekordne diskrimineerimine, diskrimineerimine seotuse tõttu ja läbipõimunud diskrimineerimine, pidades eriti silmas puuetega naisi ja lapsi, vanemaid inimesi ja inimesi, kellel on komplekssed toetusvajadused, sh intellekti- ja psühhosotsiaalse puudega inimesi, ning inimesi, kelle puue aja jooksul muutub; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma ohvristamise ennetamiseks meetmeid võitluseks kõigi diskrimineerimise vormide vastu, kaasa arvatud puudel põhinev mitmekordne diskrimineerimine, diskrimineerimine seotuse tõttu ja läbipõimunud diskrimineerimine, pidades eriti silmas puuetega naisi ja lapsi, vanemaid inimesi ja inimesi, kellel on komplekssed toetusvajadused, sh intellekti- ja psühhosotsiaalse puudega inimesi, ning inimesi, kelle puue aja jooksul muutub;

| 28. | tunneb kahetsust asjaolu pärast, et nõukogu ei ole endiselt vastu võtnud 2008. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; kordab oma üleskutset nõukogule teha seda võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

28.

tunneb kahetsust asjaolu pärast, et nõukogu ei ole endiselt vastu võtnud 2008. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; kordab oma üleskutset nõukogule teha seda võimalikult kiiresti;

| 29. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles peavoolustama puuetega naiste ja laste õigusi, sealhulgas järgmises laste õiguste tegevuskavas, ning tagama, et poiste ja tüdrukutega ning neid esindavate organisatsioonidega konsulteeritakse kõigis neid mõjutavates küsimustes, andes nende puudele ja vanusele vastavat nõuetekohast abi; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles peavoolustama puuetega naiste ja laste õigusi, sealhulgas järgmises laste õiguste tegevuskavas, ning tagama, et poiste ja tüdrukutega ning neid esindavate organisatsioonidega konsulteeritakse kõigis neid mõjutavates küsimustes, andes nende puudele ja vanusele vastavat nõuetekohast abi;

| 30. | rõhutab, et puuetega laste õiguste kaitse tagamiseks tuleb tagada piisav toetus nende peredele, tõhustades ja tugevdades ELi käsutuses olevaid seadusandlikke vahendeid, näiteks pikendades puudega lapse vanemate vanemapuhkust; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et puuetega laste õiguste kaitse tagamiseks tuleb tagada piisav toetus nende peredele, tõhustades ja tugevdades ELi käsutuses olevaid seadusandlikke vahendeid, näiteks pikendades puudega lapse vanemate vanemapuhkust;

| 31. | palub komisjonil tagada, et kõik puuetega inimesed saaksid kasutada kõigi ELi kodanike vaba liikumise õigust, lisades kehtivatesse ja tulevastesse õigusaktidesse tagatise võrdsete võimaluste, põhiõiguste ning võrdse juurdepääsu kohta teenustele ja tööturule, ning samad õigused ja kohustused sotsiaalkindlustusele juurdepääsul, mis on selle liikmesriigi kodanikel, kus nad on kindlustatud, kooskõlas võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõttega; palub samuti, et liikmesriigid täidaksid seoses võrdsete õigustega tööhõives täielikult ELi soolise võrdõiguslikkuse uuesti sõnastatud direktiivi (2006/54/EÜ) sätteid; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil tagada, et kõik puuetega inimesed saaksid kasutada kõigi ELi kodanike vaba liikumise õigust, lisades kehtivatesse ja tulevastesse õigusaktidesse tagatise võrdsete võimaluste, põhiõiguste ning võrdse juurdepääsu kohta teenustele ja tööturule, ning samad õigused ja kohustused sotsiaalkindlustusele juurdepääsul, mis on selle liikmesriigi kodanikel, kus nad on kindlustatud, kooskõlas võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõttega; palub samuti, et liikmesriigid täidaksid seoses võrdsete õigustega tööhõives täielikult ELi soolise võrdõiguslikkuse uuesti sõnastatud direktiivi (2006/54/EÜ) sätteid;

| 32. | toonitab vajadust toetada puuetega rändajaist naisi ja tütarlapsi, et arendada välja oskused, mis võimaldaksid neil saada sobilikku tööd; |
| --- | --- |

32.

toonitab vajadust toetada puuetega rändajaist naisi ja tütarlapsi, et arendada välja oskused, mis võimaldaksid neil saada sobilikku tööd;

| 33. | rõhutab, et puuetega inimeste ja eriti naiste iseseisva ja sõltumatu elu saavutamiseks on vajalik vahend (personaalselt või avalikult pakutav) abi, mis toetaks neid ja nende perekondi, võimaldades juurdepääsu töökohale, haridus- ja kutsekoolitusasutustele ning toetades neid raseduse ja emaduse ajal; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et puuetega inimeste ja eriti naiste iseseisva ja sõltumatu elu saavutamiseks on vajalik vahend (personaalselt või avalikult pakutav) abi, mis toetaks neid ja nende perekondi, võimaldades juurdepääsu töökohale, haridus- ja kutsekoolitusasutustele ning toetades neid raseduse ja emaduse ajal;

| 34. | kordab, et kiiresti tuleb tegeleda puuetega naiste ja tütarlaste vastase vägivallaga era- ja avalikus sfääris ning palub, et liikmesriigid pakuksid tugiteenuseid, mis oleksid kättesaadavad mis tahes puudega naistele ja tütarlastele; soovitab, et täiendava sammuna puuetega naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vastu võitlemisel ühineks Euroopa Liit Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga (Istanbuli konventsioon); |
| --- | --- |

34.

kordab, et kiiresti tuleb tegeleda puuetega naiste ja tütarlaste vastase vägivallaga era- ja avalikus sfääris ning palub, et liikmesriigid pakuksid tugiteenuseid, mis oleksid kättesaadavad mis tahes puudega naistele ja tütarlastele; soovitab, et täiendava sammuna puuetega naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vastu võitlemisel ühineks Euroopa Liit Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga (Istanbuli konventsioon);

| 35. | tuletab meelde, kui tähtis on puuetega inimeste põhiõigus osalemisele puudeid käsitlevates poliitilistes protsessides ja otsuste tegemises kõikidel tasanditel, mida rõhutatakse puuetega inimeste õiguste konventsioonis; toonitab, et puuetega naisi ja tütarlapsi, sh tõrjutud ja haavatavatesse rühmadesse kuuluvaid mitmekordselt diskrimineerituid tuleb võimestada ja võimaldada neil osaleda otsuste tegemises, et tagada nende huvide ja õiguste väljendamine, toetamine ja kaitsmine, mis kindlustab tõelise soolise mõõtme rohujuure tasandil; palub, et liikmesriigid pakuksid piisavalt kohandatud teenuseid ja rajatisi, mis võimestaksid nende aktiivset kaasamist ja osalemist, ning investeeriksid abistavasse ja kohanduvasse tehnoloogiasse ja e-kaasamisse; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, kui tähtis on puuetega inimeste põhiõigus osalemisele puudeid käsitlevates poliitilistes protsessides ja otsuste tegemises kõikidel tasanditel, mida rõhutatakse puuetega inimeste õiguste konventsioonis; toonitab, et puuetega naisi ja tütarlapsi, sh tõrjutud ja haavatavatesse rühmadesse kuuluvaid mitmekordselt diskrimineerituid tuleb võimestada ja võimaldada neil osaleda otsuste tegemises, et tagada nende huvide ja õiguste väljendamine, toetamine ja kaitsmine, mis kindlustab tõelise soolise mõõtme rohujuure tasandil; palub, et liikmesriigid pakuksid piisavalt kohandatud teenuseid ja rajatisi, mis võimestaksid nende aktiivset kaasamist ja osalemist, ning investeeriksid abistavasse ja kohanduvasse tehnoloogiasse ja e-kaasamisse;

| 36. | nõuab, et ELi institutsioonid võtaksid puuetega inimeste õiguste konventsiooni läbivaatamisel mõjusaid meetmeid puuetega naiste elu parandamiseks vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee soovitustele; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et ELi institutsioonid võtaksid puuetega inimeste õiguste konventsiooni läbivaatamisel mõjusaid meetmeid puuetega naiste elu parandamiseks vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee soovitustele;

| 37. | tunneb muret asjaolu pärast, et puuetega laste kasvatamine on peamiselt naiste ülesanne; |
| --- | --- |

37.

tunneb muret asjaolu pärast, et puuetega laste kasvatamine on peamiselt naiste ülesanne;

| 38. | palub, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid teadlikkuse suurendamist puuetega inimeste õiguste konventsioonist ning võitleksid eelarvamuste vastu ja edendaksid kõikide puuetega inimeste paremat mõistmist, et otsuste tegemine toimuks nende tõeliste vajaduste alusel; |
| --- | --- |

38.

palub, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid teadlikkuse suurendamist puuetega inimeste õiguste konventsioonist ning võitleksid eelarvamuste vastu ja edendaksid kõikide puuetega inimeste paremat mõistmist, et otsuste tegemine toimuks nende tõeliste vajaduste alusel;

| 39. | toetab algatusi, mille eesmärk on parandada ühiskonnas teadlikkust probleemidest, millega puuetega inimesed kokku puutuvad, ning muuta puuetega inimesed teadlikumaks oma potentsiaalist ja panusest, mida nad saavad anda muu hulgas koolides pakutavate spetsiaalsete haridusprogrammide abil; rõhutab, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhiline tähtsus seisneb selles, et see muudab kultuurilisi hoiakuid nii, et tunnistatakse sotsiaalse ja majanduskeskkonna loodud takistuste rolli võimetuse põhjusena, selle asemel et pidada võimetuks inimest; |
| --- | --- |

39.

toetab algatusi, mille eesmärk on parandada ühiskonnas teadlikkust probleemidest, millega puuetega inimesed kokku puutuvad, ning muuta puuetega inimesed teadlikumaks oma potentsiaalist ja panusest, mida nad saavad anda muu hulgas koolides pakutavate spetsiaalsete haridusprogrammide abil; rõhutab, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhiline tähtsus seisneb selles, et see muudab kultuurilisi hoiakuid nii, et tunnistatakse sotsiaalse ja majanduskeskkonna loodud takistuste rolli võimetuse põhjusena, selle asemel et pidada võimetuks inimest;

| 40. | palub liikmesriikide asjaomastel ametiasutustel koostada strateegiad teadlikkuse suurendamiseks puuetega inimeste õigustest, aidata kaasa transpordi- ja turismitöötajate koolitamisele teadlikkuse ja puuetega inimeste võrdsete võimaluste alal ning ergutada koostööd ja heade tavade vahetamist puuetega inimestega seotud valdkondades tegutsevate Euroopa organisatsioonide ning transporti korraldavate avaliku ja erasektori asutuste vahel; nõuab tungivalt, et koolitusmaterjalid tehtaks kättesaadavaks ka ligipääsetavates vormingutes; |
| --- | --- |

40.

palub liikmesriikide asjaomastel ametiasutustel koostada strateegiad teadlikkuse suurendamiseks puuetega inimeste õigustest, aidata kaasa transpordi- ja turismitöötajate koolitamisele teadlikkuse ja puuetega inimeste võrdsete võimaluste alal ning ergutada koostööd ja heade tavade vahetamist puuetega inimestega seotud valdkondades tegutsevate Euroopa organisatsioonide ning transporti korraldavate avaliku ja erasektori asutuste vahel; nõuab tungivalt, et koolitusmaterjalid tehtaks kättesaadavaks ka ligipääsetavates vormingutes;

| 41. | rõhutab, et lennundustöötajatele tuleb võimaldada põhjalikku koolitust, et lennufirmad saaksid pakkuda puuetega inimestele vajalikke teenuseid; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et töötajad oskaksid käsitseda ratastoole ilma neid lõhkumata; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et lennundustöötajatele tuleb võimaldada põhjalikku koolitust, et lennufirmad saaksid pakkuda puuetega inimestele vajalikke teenuseid; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et töötajad oskaksid käsitseda ratastoole ilma neid lõhkumata;

| 42. | tunneb heameelt Euroopa juurdepääsetavuse akti (22) üle ja töötab selle kiire vastuvõtmise nimel, et tagada kaupade ja teenuste juurdepääsetavus, kaasa arvatud hoonete juurdepääsetavus, kus neid teenuseid osutatakse, ning tulemuslikud ja juurdepääsetavad riiklikud jõustamis- ja kaebuste esitamise mehhanismid; tuletab meelde, et juurdepääsetavusele on vaja terviklikku lähenemist ja et nagu on sätestatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 9, tuleb õigus juurdepääsetavusele tagada mis tahes liiki puudega inimestele; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt Euroopa juurdepääsetavuse akti (22) üle ja töötab selle kiire vastuvõtmise nimel, et tagada kaupade ja teenuste juurdepääsetavus, kaasa arvatud hoonete juurdepääsetavus, kus neid teenuseid osutatakse, ning tulemuslikud ja juurdepääsetavad riiklikud jõustamis- ja kaebuste esitamise mehhanismid; tuletab meelde, et juurdepääsetavusele on vaja terviklikku lähenemist ja et nagu on sätestatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 9, tuleb õigus juurdepääsetavusele tagada mis tahes liiki puudega inimestele;

| 43. | rõhutab vajadust võtta vastu Euroopa juurdepääsetavuse akt, mis on vajalik kõigi piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsuprobleemide lahendamiseks transpordi, liikuvuse ja turismi valdkonnas, ning tagada, et reisijate õhu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi teenused oleksid puuetega inimestele täielikult kättesaadavad, eriti mis puudutab ühelt transpordivahendilt teisele üleminekut, astmeteta juurdepääsu kõigile ühistranspordivõrku kuuluvatele metroodele ja rongidele, veebisaite, mobiilsideseadmetel põhinevaid teenuseid, arukaid piletimüügisüsteeme, reaalajas teabe pakkumist ja iseteenindusterminale ning reisijateveoteenuste pakkumiseks kasutatavaid pileti- ja registreerimisautomaate; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust võtta vastu Euroopa juurdepääsetavuse akt, mis on vajalik kõigi piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsuprobleemide lahendamiseks transpordi, liikuvuse ja turismi valdkonnas, ning tagada, et reisijate õhu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi teenused oleksid puuetega inimestele täielikult kättesaadavad, eriti mis puudutab ühelt transpordivahendilt teisele üleminekut, astmeteta juurdepääsu kõigile ühistranspordivõrku kuuluvatele metroodele ja rongidele, veebisaite, mobiilsideseadmetel põhinevaid teenuseid, arukaid piletimüügisüsteeme, reaalajas teabe pakkumist ja iseteenindusterminale ning reisijateveoteenuste pakkumiseks kasutatavaid pileti- ja registreerimisautomaate;

| 44. | tõdeb, et VKEdele on ELi nõuete täitmine kasulik, sest vastasel juhul peaksid nad kohanema erinevate siseriiklike eeskirjadega; peab siiski kahetsusväärseks, et Euroopa juurdepääsetavuse akti ettepanek ei hõlma piiriüleseid turismitooteid ja -teenuseid; rõhutab asjaolu, et ELi tasandil ei ole turismirajatiste ja -teenuste osas võetud täiendavaid meetmeid majutuse klassifitseerimise järkjärguliseks ühtlustamiseks, võttes arvesse juurdepääsetavuse kriteeriumeid; |
| --- | --- |

44.

tõdeb, et VKEdele on ELi nõuete täitmine kasulik, sest vastasel juhul peaksid nad kohanema erinevate siseriiklike eeskirjadega; peab siiski kahetsusväärseks, et Euroopa juurdepääsetavuse akti ettepanek ei hõlma piiriüleseid turismitooteid ja -teenuseid; rõhutab asjaolu, et ELi tasandil ei ole turismirajatiste ja -teenuste osas võetud täiendavaid meetmeid majutuse klassifitseerimise järkjärguliseks ühtlustamiseks, võttes arvesse juurdepääsetavuse kriteeriumeid;

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rohkem edendama uurimis- ja arendustegevust, eelkõige seoses uute ja uuenduslike tehnoloogiate kättesaadavusega puuetega inimestele; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rohkem edendama uurimis- ja arendustegevust, eelkõige seoses uute ja uuenduslike tehnoloogiate kättesaadavusega puuetega inimestele;

| 46. | kutsub komisjoni asjaomastes valdkondades tulevaste õigusaktide (näiteks digitaalarengu tegevuskava) koostamisel võtma arvesse asjaolu, et juurdepääsetavus on füüsilises keskkonnas sama tähtis kui IKT valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni asjaomastes valdkondades tulevaste õigusaktide (näiteks digitaalarengu tegevuskava) koostamisel võtma arvesse asjaolu, et juurdepääsetavus on füüsilises keskkonnas sama tähtis kui IKT valdkonnas;

| 47. | ergutab liikmesriike juurdepääsetavuse põhimõtte kohaldamisel tagama, et nn universaaldisaini kohaldataks olemasolevate ja uute ehitusprojektide, töökohtade ja eriti avalike asutuste, näiteks avaliku sektori rahastatud koolimajade puhul; |
| --- | --- |

47.

ergutab liikmesriike juurdepääsetavuse põhimõtte kohaldamisel tagama, et nn universaaldisaini kohaldataks olemasolevate ja uute ehitusprojektide, töökohtade ja eriti avalike asutuste, näiteks avaliku sektori rahastatud koolimajade puhul;

| 48. | palub liikmesriikidel ja komisjonil teha parlamendiga koostööd, et koostada avaliku sektori asutuste veebisaitide juurdepääsetavuse kohta sõnaselge ja tõhus direktiiv, millel oleks lai kohaldamisala ja tugev jõustamismehhanism kooskõlas välja pakutud Euroopa juurdepääsetavuse akti ja puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, et tagada ELis elavale 80 miljonile puuetega inimesele ja 150 miljonile eakale võrdne juurdepääs veebisaitidele ja internetipõhistele avalikele teenustele; |
| --- | --- |

48.

palub liikmesriikidel ja komisjonil teha parlamendiga koostööd, et koostada avaliku sektori asutuste veebisaitide juurdepääsetavuse kohta sõnaselge ja tõhus direktiiv, millel oleks lai kohaldamisala ja tugev jõustamismehhanism kooskõlas välja pakutud Euroopa juurdepääsetavuse akti ja puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, et tagada ELis elavale 80 miljonile puuetega inimesele ja 150 miljonile eakale võrdne juurdepääs veebisaitidele ja internetipõhistele avalikele teenustele;

| 49. | palub, et komisjon tagaks koos liikmesriikidega kogu ELi hõlmava hädaabinumbri 112 täieliku juurdepääsetavuse ja usaldusväärsuse, kasutades tipptasemel tehnoloogiat riiklikul tasandil ja rändlusteenuse kasutamisel, eriti kurtide ja vaegkuuljate kodanike jaoks, mis aitaks vältida asjatuid hukkumisi ja vigastusi; toob esile vajaduse rakendada riiklikul tasandil meetmeid, millega muu hulgas tagatakse kokkusobivus erinevates liikmesriikides, sh juurdepääsetavad riiklikud erakorralise meditsiini punktid; |
| --- | --- |

49.

palub, et komisjon tagaks koos liikmesriikidega kogu ELi hõlmava hädaabinumbri 112 täieliku juurdepääsetavuse ja usaldusväärsuse, kasutades tipptasemel tehnoloogiat riiklikul tasandil ja rändlusteenuse kasutamisel, eriti kurtide ja vaegkuuljate kodanike jaoks, mis aitaks vältida asjatuid hukkumisi ja vigastusi; toob esile vajaduse rakendada riiklikul tasandil meetmeid, millega muu hulgas tagatakse kokkusobivus erinevates liikmesriikides, sh juurdepääsetavad riiklikud erakorralise meditsiini punktid;

| 50. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et elektroonilised ja mobiilsed tervishoiuteenused ning rakendused ja seadmed – sealhulgas hädaabinumber 112, mis peab olema kergesti kasutatav kogu Euroopas, ning täpne mobiiltelefoni asukoha süsteem (AML) – oleksid puuetega patsientidele ja nende hooldajatele täielikult kättesaadavad, ning kasutada sellega seoses veelgi ulatuslikumalt telemeditsiini võimalusi kättesaadavuse ja hoolduse parandamiseks; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et elektroonilised ja mobiilsed tervishoiuteenused ning rakendused ja seadmed – sealhulgas hädaabinumber 112, mis peab olema kergesti kasutatav kogu Euroopas, ning täpne mobiiltelefoni asukoha süsteem (AML) – oleksid puuetega patsientidele ja nende hooldajatele täielikult kättesaadavad, ning kasutada sellega seoses veelgi ulatuslikumalt telemeditsiini võimalusi kättesaadavuse ja hoolduse parandamiseks;

| 51. | rõhutab vajadust suurendada toetust ja erisätteid puuetega inimestele humanitaarses keskkonnas, eelkõige laste puhul, ning kutsub komisjoni üles kaardistama puuetega inimeste hädaolukordades toetamiseks tehtavad investeeringud ja antava rahastamise, sh soo ja vanuse põhjal eristatavad andmed; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust suurendada toetust ja erisätteid puuetega inimestele humanitaarses keskkonnas, eelkõige laste puhul, ning kutsub komisjoni üles kaardistama puuetega inimeste hädaolukordades toetamiseks tehtavad investeeringud ja antava rahastamise, sh soo ja vanuse põhjal eristatavad andmed;

| 52. | toonitab asjaolu, et aset leidvad konfliktid ja looduskatastroofid on samuti tegurid, mis suurendavad puuetega inimeste arvu; |
| --- | --- |

52.

toonitab asjaolu, et aset leidvad konfliktid ja looduskatastroofid on samuti tegurid, mis suurendavad puuetega inimeste arvu;

| 53. | toetab puuetega inimeste õiguste komitee asjatundlikku soovitust, et EL oleks juurdepääsetavam ja kaasavam, saavutamaks inimõigustel põhinev lähenemisviis puuete teemale ohu- ja hädaolukordades, muu hulgas Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku 2015–2030 rakendamise kaudu; nõuab tungivalt kahekordse diskrimineerimise all kannatavate puuetega inimeste inimõiguste peavoolustamist ELi rände- ja pagulaspoliitikas; rõhutab, et nende meetmetega tuleks reageerida nõuetekohaselt puuetega isikute erivajadustele ning võtta arvesse vajaduspõhiste mõistlike abinõude nõuet; ergutab puuetega inimeste vajaduste edasist peavoolustamist liikmesriikide ja ELi antavas humanitaarabis; |
| --- | --- |

53.

toetab puuetega inimeste õiguste komitee asjatundlikku soovitust, et EL oleks juurdepääsetavam ja kaasavam, saavutamaks inimõigustel põhinev lähenemisviis puuete teemale ohu- ja hädaolukordades, muu hulgas Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku 2015–2030 rakendamise kaudu; nõuab tungivalt kahekordse diskrimineerimise all kannatavate puuetega inimeste inimõiguste peavoolustamist ELi rände- ja pagulaspoliitikas; rõhutab, et nende meetmetega tuleks reageerida nõuetekohaselt puuetega isikute erivajadustele ning võtta arvesse vajaduspõhiste mõistlike abinõude nõuet; ergutab puuetega inimeste vajaduste edasist peavoolustamist liikmesriikide ja ELi antavas humanitaarabis;

| 54. | kutsub ELi üles võtma endale oma partnerriikide ja piirkondlike organisatsioonide puhul ning ülemaailmsel tasandil juhtrolli puuetega inimeste õiguste edendamiseks Sendai raamistiku ja säästva arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamises; |
| --- | --- |

54.

kutsub ELi üles võtma endale oma partnerriikide ja piirkondlike organisatsioonide puhul ning ülemaailmsel tasandil juhtrolli puuetega inimeste õiguste edendamiseks Sendai raamistiku ja säästva arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamises;

| 55. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele rakenduskava kooskõlas nõukogu 2015. aasta veebruari järeldustega puudega inimesi arvesse võtva katastroofide ohjamise kohta ning Sendai raamistikuga; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles võtma kasutusele rakenduskava kooskõlas nõukogu 2015. aasta veebruari järeldustega puudega inimesi arvesse võtva katastroofide ohjamise kohta ning Sendai raamistikuga;

| 56. | kordab, kui tähtsad on nõukogu järeldused puuetega inimesi arvestava katastroofide ohjamise integreerimise kohta liidu kodanikukaitse mehhanismi raames ja kõigis liikmesriikides; nõuab teadlikkuse suurendamist puuetega inimeste ning hädaolukordade ja tsiviilkaitse teenistuste seas ning neile teabe andmist katastroofiohu vähendamise algatuste kohta ning psühholoogilise abi andmist puuetega inimestele katastroofidest taastumise etapis; |
| --- | --- |

56.

kordab, kui tähtsad on nõukogu järeldused puuetega inimesi arvestava katastroofide ohjamise integreerimise kohta liidu kodanikukaitse mehhanismi raames ja kõigis liikmesriikides; nõuab teadlikkuse suurendamist puuetega inimeste ning hädaolukordade ja tsiviilkaitse teenistuste seas ning neile teabe andmist katastroofiohu vähendamise algatuste kohta ning psühholoogilise abi andmist puuetega inimestele katastroofidest taastumise etapis;

| 57. | rõhutab, kui tähtis on anda eritoetust puuetega inimestele hädaolukorra järgsetes olukordades; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, kui tähtis on anda eritoetust puuetega inimestele hädaolukorra järgsetes olukordades;

| 58. | tunnistab, et ühiskonna nõrgemini kaitstud liikmeid, kellel on puue, tõrjutakse veelgi tugevamalt, ning rõhutab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid mitmekordistama oma jõupingutusi, et tagada kõigile puuetega inimestele, sealhulgas kodakondsuseta isikutele, kodututele, pagulastele ja varjupaigataotlejatele ning vähemuste liikmetele täielikult nende õigused ja teenused; rõhutab vajadust peavoolustada puuetega inimeste teema ELi rände- ja pagulaspoliitikas; |
| --- | --- |

58.

tunnistab, et ühiskonna nõrgemini kaitstud liikmeid, kellel on puue, tõrjutakse veelgi tugevamalt, ning rõhutab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid mitmekordistama oma jõupingutusi, et tagada kõigile puuetega inimestele, sealhulgas kodakondsuseta isikutele, kodututele, pagulastele ja varjupaigataotlejatele ning vähemuste liikmetele täielikult nende õigused ja teenused; rõhutab vajadust peavoolustada puuetega inimeste teema ELi rände- ja pagulaspoliitikas;

| 59. | palub, et komisjon ja nõukogu näeksid kooskõlas konventsiooni artikliga 11 pagulasküsimuse lahendamise ettepanekute tegemisel, mis on seotud rahastamise või muude toetusmeetmetega, ette puuetega inimeste erihoolekande; |
| --- | --- |

59.

palub, et komisjon ja nõukogu näeksid kooskõlas konventsiooni artikliga 11 pagulasküsimuse lahendamise ettepanekute tegemisel, mis on seotud rahastamise või muude toetusmeetmetega, ette puuetega inimeste erihoolekande;

| 60. | rõhutab, et EL peaks võtma asjakohased meetmed, et tagada kõikidele puuetega inimestele, kes on õigus- ja teovõimest ilma jäetud, kõik ELi aluslepingutes ja ELi õigusaktides sätestatud õigused, sealhulgas juurdepääs kohtusüsteemile, kaupadele ja teenustele ning pangandusele, tööhõivele ja tervishoiule, samuti valimisõigus ja tarbijaõigused; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et EL peaks võtma asjakohased meetmed, et tagada kõikidele puuetega inimestele, kes on õigus- ja teovõimest ilma jäetud, kõik ELi aluslepingutes ja ELi õigusaktides sätestatud õigused, sealhulgas juurdepääs kohtusüsteemile, kaupadele ja teenustele ning pangandusele, tööhõivele ja tervishoiule, samuti valimisõigus ja tarbijaõigused;

| 61. | tunnistab, et puuetega inimeste õiguste konventsioon on osutunud positiivseks ja oluliseks vahendiks, millega edendada õigusreformi ja nõuda, et liikmesriigid uuriksid uuesti, kuidas puuetega inimesi tajutakse; peab samas kahetsusväärseks, et puuetega inimestel on endiselt raskusi strateegilistes valdkondades, näiteks kriminaalõiguses ja poliitikas osalemisel; leiab, et kõigile puuetega inimestele täieliku ja tervikliku juurdepääsu tagamine poliitilisele süsteemile peab olema prioriteetne ülesanne; märgib, et juurdepääs peab tähendama enamat kui pelka füüsilist juurdepääsu valimisurnile ning see peaks hõlmama laia algatuste hulka, millega demokraatlik protsess muudetakse avatuks kõikidele kodanikele; on seisukohal, et see peaks hõlmama ka viipekeeles, Braille kirjas ja kergelt loetava tekstiga valimismaterjale, täielikku vajaliku abi tagamist puuetega inimestele hääletuse läbiviimise ajal, võimaluse korral posti teel ja volituse alusel hääletamist ning takistuste kõrvaldamist nende puuetega inimeste jaoks, kes soovivad valimistel kandideerida, ning õigus- ja teovõimet käsitlevate olemasolevate normide ja nende mõjuga tegelemist seoses inimeste suutlikkusega täiel määral demokraatlikus protsessis osaleda; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et direktiivi 2012/29/EL (millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded) artikli 3 lõiget 2 ja direktiivi 2010/64/EL (õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses), direktiivi 2012/13/EL (milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet) ning direktiivi 2013/48/EL (mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega) kohaldataks nõuetekohaselt ja täielikult eeskätt puuetega inimeste puhul; |
| --- | --- |

61.

tunnistab, et puuetega inimeste õiguste konventsioon on osutunud positiivseks ja oluliseks vahendiks, millega edendada õigusreformi ja nõuda, et liikmesriigid uuriksid uuesti, kuidas puuetega inimesi tajutakse; peab samas kahetsusväärseks, et puuetega inimestel on endiselt raskusi strateegilistes valdkondades, näiteks kriminaalõiguses ja poliitikas osalemisel; leiab, et kõigile puuetega inimestele täieliku ja tervikliku juurdepääsu tagamine poliitilisele süsteemile peab olema prioriteetne ülesanne; märgib, et juurdepääs peab tähendama enamat kui pelka füüsilist juurdepääsu valimisurnile ning see peaks hõlmama laia algatuste hulka, millega demokraatlik protsess muudetakse avatuks kõikidele kodanikele; on seisukohal, et see peaks hõlmama ka viipekeeles, Braille kirjas ja kergelt loetava tekstiga valimismaterjale, täielikku vajaliku abi tagamist puuetega inimestele hääletuse läbiviimise ajal, võimaluse korral posti teel ja volituse alusel hääletamist ning takistuste kõrvaldamist nende puuetega inimeste jaoks, kes soovivad valimistel kandideerida, ning õigus- ja teovõimet käsitlevate olemasolevate normide ja nende mõjuga tegelemist seoses inimeste suutlikkusega täiel määral demokraatlikus protsessis osaleda; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et direktiivi 2012/29/EL (millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded) artikli 3 lõiget 2 ja direktiivi 2010/64/EL (õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses), direktiivi 2012/13/EL (milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet) ning direktiivi 2013/48/EL (mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega) kohaldataks nõuetekohaselt ja täielikult eeskätt puuetega inimeste puhul;

| 62. | mõistab karmilt hukka asjaolu, et mitmed riigid keelduvad jätkuvalt vaimse mahajäämusega isikute õigus- ja teovõime tunnistamisest või piiravad seda kohtulike meetmetega; kutsub liikmesriike üles käsitlema õigus- ja teovõime küsimust positiivselt ning pigem soodustama inimeste toetavat kaasamist kui automaatset väljajätmist; |
| --- | --- |

62.

mõistab karmilt hukka asjaolu, et mitmed riigid keelduvad jätkuvalt vaimse mahajäämusega isikute õigus- ja teovõime tunnistamisest või piiravad seda kohtulike meetmetega; kutsub liikmesriike üles käsitlema õigus- ja teovõime küsimust positiivselt ning pigem soodustama inimeste toetavat kaasamist kui automaatset väljajätmist;

| 63. | tunneb muret asjaolu pärast, et õiguskaitse on puuetega inimestele jätkuvalt raskesti kättesaadav; tuletab meelde, et õigus õiguskaitsele on üks peamisi põhiõigusi ja õigusriikluse keskne osa; palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et tagada sellistele inimestele täielik menetluslik kaitse, ja menetlusi kohandada; on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma puuetega inimeste õiguste konventsiooni käsitlevate konkreetsete koolitusprogrammide lisamist ELi õigusprogrammi aastateks 2014–2020; teeb ettepaneku, et ELi kohtud kohaldaksid oma sise-eeskirju ja juhiseid viisil, mis hõlbustab õiguskaitse kättesaadavust puuetega inimestele, ja soovitab võtta ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldisi soovitusi arvesse ka õigusemõistmisel; |
| --- | --- |

63.

tunneb muret asjaolu pärast, et õiguskaitse on puuetega inimestele jätkuvalt raskesti kättesaadav; tuletab meelde, et õigus õiguskaitsele on üks peamisi põhiõigusi ja õigusriikluse keskne osa; palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et tagada sellistele inimestele täielik menetluslik kaitse, ja menetlusi kohandada; on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma puuetega inimeste õiguste konventsiooni käsitlevate konkreetsete koolitusprogrammide lisamist ELi õigusprogrammi aastateks 2014–2020; teeb ettepaneku, et ELi kohtud kohaldaksid oma sise-eeskirju ja juhiseid viisil, mis hõlbustab õiguskaitse kättesaadavust puuetega inimestele, ja soovitab võtta ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldisi soovitusi arvesse ka õigusemõistmisel;

| 64. | tunnistab, et Haagi konventsioon täiskasvanute rahvusvahelise kaitse kohta võib mitmel viisil aidata funktsionaalselt kaasa puuetega inimeste õiguste konventsiooni osaliste rahvusvaheliste kohustuste rakendamisele ja toetamisele; peab seoses sellega kahetsusväärseks, et komisjon ei võtnud järelmeetmeid Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioonile (soovitustega komisjonile täiskasvanute õiguskaitse ja selle piiriülese mõju kohta) (23); |
| --- | --- |

64.

tunnistab, et Haagi konventsioon täiskasvanute rahvusvahelise kaitse kohta võib mitmel viisil aidata funktsionaalselt kaasa puuetega inimeste õiguste konventsiooni osaliste rahvusvaheliste kohustuste rakendamisele ja toetamisele; peab seoses sellega kahetsusväärseks, et komisjon ei võtnud järelmeetmeid Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioonile (soovitustega komisjonile täiskasvanute õiguskaitse ja selle piiriülese mõju kohta) (23);

| 65. | juhib tähelepanu vägivallale, hirmutamisele ja seksuaalsele ärakasutamisele koolis, kodus või asutustes, mille ohvriks on puuetega lastel suurem tõenäosus langeda; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tegutseksid tulemuslikumalt ning võitleksid konkreetsete meetmete ja kättesaadavate tugiteenuste abil puuetega laste vastase vägivalla vastu; |
| --- | --- |

65.

juhib tähelepanu vägivallale, hirmutamisele ja seksuaalsele ärakasutamisele koolis, kodus või asutustes, mille ohvriks on puuetega lastel suurem tõenäosus langeda; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tegutseksid tulemuslikumalt ning võitleksid konkreetsete meetmete ja kättesaadavate tugiteenuste abil puuetega laste vastase vägivalla vastu;

| 66. | kutsub komisjoni üles võtma tõhusaid meetmeid, et hoida ära vägivalda puuetega laste vastu, keskendudes perekondadele, kogukondadele, vastava eriala töötajatele ja asutustele; märgib, et koolidel on tähtis roll sotsiaalse kaasatuse edendamisel, ning rõhutab, et vaja on sobivaid mehhanisme, mis võimaldaksid kaasamist tavakoolides ning tagaksid ühtlasi haridustöötajate ja õpetajate asjakohase ettevalmistuse ja koolituse, et nad oskaksid puuetega laste vastu suunatud vägivalda märgata ja sellele reageerida; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles võtma tõhusaid meetmeid, et hoida ära vägivalda puuetega laste vastu, keskendudes perekondadele, kogukondadele, vastava eriala töötajatele ja asutustele; märgib, et koolidel on tähtis roll sotsiaalse kaasatuse edendamisel, ning rõhutab, et vaja on sobivaid mehhanisme, mis võimaldaksid kaasamist tavakoolides ning tagaksid ühtlasi haridustöötajate ja õpetajate asjakohase ettevalmistuse ja koolituse, et nad oskaksid puuetega laste vastu suunatud vägivalda märgata ja sellele reageerida;

| 67. | kutsub lisaks liikmesriike üles tagama, et sunniviisiline ravi ja kinnipidamine oleksid seadusega keelatud, nagu nõuavad uusimad rahvusvahelised normid; |
| --- | --- |

67.

kutsub lisaks liikmesriike üles tagama, et sunniviisiline ravi ja kinnipidamine oleksid seadusega keelatud, nagu nõuavad uusimad rahvusvahelised normid;

| 68. | nõuab tungivalt, et puuetega inimestele tagataks ELis vaba liikumise põhimõtte tegelik toimimine ning et kõrvaldataks kõik takistused, mis selle vabaduse kasutamist veel segavad; |
| --- | --- |

68.

nõuab tungivalt, et puuetega inimestele tagataks ELis vaba liikumise põhimõtte tegelik toimimine ning et kõrvaldataks kõik takistused, mis selle vabaduse kasutamist veel segavad;

| 69. | rõhutab, et puuetega inimeste jaoks tuleb tagada Euroopa kodanike vaba liikumine ja liikmesriigid peavad selleks tagama nende olukorra ja sotsiaalsete õiguste vastastikuse tunnustamise (puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 18); |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et puuetega inimeste jaoks tuleb tagada Euroopa kodanike vaba liikumine ja liikmesriigid peavad selleks tagama nende olukorra ja sotsiaalsete õiguste vastastikuse tunnustamise (puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 18);

| 70. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et nõukogu ei nõustunud puuete valdkonnaga seotud dokumentide lisamisega määruse (millega edendatakse kodanike ja ettevõtjate vaba liikumist, lihtsustades teatavate avalike dokumentide vastuvõtmist Euroopa Liidus) kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

70.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et nõukogu ei nõustunud puuete valdkonnaga seotud dokumentide lisamisega määruse (millega edendatakse kodanike ja ettevõtjate vaba liikumist, lihtsustades teatavate avalike dokumentide vastuvõtmist Euroopa Liidus) kohaldamisalasse;

| 71. | tunneb heameelt Euroopa puudetunnistuse katseprojekti üle; peab kahetsusväärseks liikmesriikide piiratud osalemist Euroopa puudetunnistuse projektis, mis edendab praktiliste meetmete abil puuetega kodanike liikuvust ja nende õiguste vastastikust tunnustamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

71.

tunneb heameelt Euroopa puudetunnistuse katseprojekti üle; peab kahetsusväärseks liikmesriikide piiratud osalemist Euroopa puudetunnistuse projektis, mis edendab praktiliste meetmete abil puuetega kodanike liikuvust ja nende õiguste vastastikust tunnustamist liikmesriikides;

| 72. | rõhutab, et puuetega inimeste õiguste täielikuks tagamiseks on vaja tagada neile vabadus valida, kuidas elada ja kuidas kõige paremini oma potentsiaali kasutada, näiteks hooldajate laialdasema kasutamise abil; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et puuetega inimeste õiguste täielikuks tagamiseks on vaja tagada neile vabadus valida, kuidas elada ja kuidas kõige paremini oma potentsiaali kasutada, näiteks hooldajate laialdasema kasutamise abil;

| 73. | peab äärmiselt kahetsusväärseks katastroofilisi tingimusi, milles puuetega inimesi on mõnes ELi liikmesriigis leitud peetavat, ning kutsub liikmesriike üles tegema kõik võimaliku, et järgida Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning selle artiklit 3, mis keelab inimeste ebainimliku või alandava kohtlemise; |
| --- | --- |

73.

peab äärmiselt kahetsusväärseks katastroofilisi tingimusi, milles puuetega inimesi on mõnes ELi liikmesriigis leitud peetavat, ning kutsub liikmesriike üles tegema kõik võimaliku, et järgida Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning selle artiklit 3, mis keelab inimeste ebainimliku või alandava kohtlemise;

| 74. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu hoolitseksid paremini puudega inimeste vajaduste täitmise eest ja võtaksid neid vajadusi järjekindlalt arvesse näiteks selliste ELi määruste ülevaatamisel, mis puudutavad reisijate õigusi eri transpordiliikides (õhutransporti käsitlevad määrused (EÜ) nr 1107/2006 ja (EÜ) nr 261/2004, raudteetransporti käsitlev määrus (EÜ) nr 1371/2007, veetransporti käsitlev määrus (EL) nr 1177/2010 ja bussitransporti käsitlev määrus (EL) nr 181/2011), ning õigusaktide koostamisel, näiteks seoses reisijate õigustega mitmeliigilistel reisidel; rõhutab, et puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia 2010–2020 kohaselt võttis EL 2010. aastal endale kohustuse luua tõketeta Euroopa; |
| --- | --- |

74.

nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu hoolitseksid paremini puudega inimeste vajaduste täitmise eest ja võtaksid neid vajadusi järjekindlalt arvesse näiteks selliste ELi määruste ülevaatamisel, mis puudutavad reisijate õigusi eri transpordiliikides (õhutransporti käsitlevad määrused (EÜ) nr 1107/2006 ja (EÜ) nr 261/2004, raudteetransporti käsitlev määrus (EÜ) nr 1371/2007, veetransporti käsitlev määrus (EL) nr 1177/2010 ja bussitransporti käsitlev määrus (EL) nr 181/2011), ning õigusaktide koostamisel, näiteks seoses reisijate õigustega mitmeliigilistel reisidel; rõhutab, et puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia 2010–2020 kohaselt võttis EL 2010. aastal endale kohustuse luua tõketeta Euroopa;

| 75. | nõuab, et EL tõhustaks reisijate õigusi käsitlevate õigusaktide rakendamise järelevalvet ja ühtlustaks riiklike täitevasutuste tegevust, ning palub liikmesriikidel teha kõik vajalik selleks, et viia ellu ELi õigusaktid, mille eesmärk on parandada transpordi kättesaadavust kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil nii transpordi kui ka turismi seisukohalt (sealhulgas bussid ja taksod, linna ühistransport, raudtee, õhu- ja veetransport, k.a bussi-, raudtee- ja lennujaamad ning sadamad), ning kõrvaldada tõketeta Euroopa elluviimise takistused, näiteks suurendades reisijate õigusi käsitlevate õigusaktide alusel asjaomaste täitevasutuste pädevusi, et tagada kõigile puuetega reisijatele kogu ELis tõhusad ja võrdsed õigused, muu hulgas seoses juurdepääsetavuse ja standardimise, ühtlustamise, tehniliste nõuete ning ettevõtjatele pakutavate stiimulitega; |
| --- | --- |

75.

nõuab, et EL tõhustaks reisijate õigusi käsitlevate õigusaktide rakendamise järelevalvet ja ühtlustaks riiklike täitevasutuste tegevust, ning palub liikmesriikidel teha kõik vajalik selleks, et viia ellu ELi õigusaktid, mille eesmärk on parandada transpordi kättesaadavust kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil nii transpordi kui ka turismi seisukohalt (sealhulgas bussid ja taksod, linna ühistransport, raudtee, õhu- ja veetransport, k.a bussi-, raudtee- ja lennujaamad ning sadamad), ning kõrvaldada tõketeta Euroopa elluviimise takistused, näiteks suurendades reisijate õigusi käsitlevate õigusaktide alusel asjaomaste täitevasutuste pädevusi, et tagada kõigile puuetega reisijatele kogu ELis tõhusad ja võrdsed õigused, muu hulgas seoses juurdepääsetavuse ja standardimise, ühtlustamise, tehniliste nõuete ning ettevõtjatele pakutavate stiimulitega;

| 76. | kutsub komisjoni üles täpsustama kõigi piiratud liikumisvõimega isikute eest hoolitsemisega seotud osapoolte ülesandeid, pidades eelkõige silmas ühe transpordiliigi juurest teiseni jõudmist, ning teavitama parlamenti puuetega inimeste ühenduste osalemisest ja rollist reisijate õigusi käsitlevate eeskirjade elluviimisel; |
| --- | --- |

76.

kutsub komisjoni üles täpsustama kõigi piiratud liikumisvõimega isikute eest hoolitsemisega seotud osapoolte ülesandeid, pidades eelkõige silmas ühe transpordiliigi juurest teiseni jõudmist, ning teavitama parlamenti puuetega inimeste ühenduste osalemisest ja rollist reisijate õigusi käsitlevate eeskirjade elluviimisel;

| 77. | rõhutab, et takistusteta juurdepääs transporditeenustele, sõidukitele, taristule ja mitme transpordiliigi ühenduskohtadele, eelkõige maapiirkondades, on äärmiselt oluline tagamaks, et liikuvussüsteemide puhul on diskrimineerimine juba eos välistatud; rõhutab sellega seoses, et puuetega inimeste jaoks peavad olema kättesaadavad tooted ja teenused ning et transpordi- ja turismiteenuste, sõidukite ja taristu juurdepääsetavaks muutmiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa ühendamise rahastu pakub võimalust rahastada linnapiirkondade jaoks mõeldud meetmeid ja teatavat liiki puudega inimeste juurdepääsu parandamise meetmeid kuni 10 % ulatuses kohandamiskuludest; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et takistusteta juurdepääs transporditeenustele, sõidukitele, taristule ja mitme transpordiliigi ühenduskohtadele, eelkõige maapiirkondades, on äärmiselt oluline tagamaks, et liikuvussüsteemide puhul on diskrimineerimine juba eos välistatud; rõhutab sellega seoses, et puuetega inimeste jaoks peavad olema kättesaadavad tooted ja teenused ning et transpordi- ja turismiteenuste, sõidukite ja taristu juurdepääsetavaks muutmiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa ühendamise rahastu pakub võimalust rahastada linnapiirkondade jaoks mõeldud meetmeid ja teatavat liiki puudega inimeste juurdepääsu parandamise meetmeid kuni 10 % ulatuses kohandamiskuludest;

| 78. | palub komisjonil oma üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) vahendite kasutamist käsitlevas aastaaruandes esitada teabe edusammude kohta, mida on tehtud Euroopa ühendamise rahastust ja muudest ELi vahenditest eraldatud toetuste abil taristute kohandamisel puuetega inimestele, ning avaldada nende meetmete jaoks eraldatud toetuse summa; palub ühtlasi komisjonil tegutseda selle nimel, et edendada aktiivsemat osalemist taristute puuetega inimestele kohandamise projektides ning muu hulgas korraldada potentsiaalsetele arendajatele teavitamise ja teabe levitamise üritusi; |
| --- | --- |

78.

palub komisjonil oma üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) vahendite kasutamist käsitlevas aastaaruandes esitada teabe edusammude kohta, mida on tehtud Euroopa ühendamise rahastust ja muudest ELi vahenditest eraldatud toetuste abil taristute kohandamisel puuetega inimestele, ning avaldada nende meetmete jaoks eraldatud toetuse summa; palub ühtlasi komisjonil tegutseda selle nimel, et edendada aktiivsemat osalemist taristute puuetega inimestele kohandamise projektides ning muu hulgas korraldada potentsiaalsetele arendajatele teavitamise ja teabe levitamise üritusi;

| 79. | rõhutab sellega seoses, et on oluline rahastada linnapiirkondade jaoks mõeldud meetmeid, sest seal peavad inimesed sagedamini eri transpordiliike kasutama ja seal tekib liikumisraskustega inimestel kõige rohkem takistusi; |
| --- | --- |

79.

rõhutab sellega seoses, et on oluline rahastada linnapiirkondade jaoks mõeldud meetmeid, sest seal peavad inimesed sagedamini eri transpordiliike kasutama ja seal tekib liikumisraskustega inimestel kõige rohkem takistusi;

| 80. | toonitab asjaolu, et digiteeritud liikuvuse poliitikas peaksid esikohal olema kõigile kättesaadavad vormingud, mis peaksid hõlbustama mis tahes liiki puudega isikute juurdepääsu, kasutades reisiinfo edastamisel, kohtade broneerimisel ja piletite müügil eri puuete puhul sobivaid keeli, vorminguid ja tehnoloogiaid, sealhulgas viipekeelt, Braille kirja, toetavaid ja asendavaid suhtlusvahendeid ning muid asjakohaseid vahendeid, viise ja suhtlusformaate vastavalt isiku eelistusele, kaasa arvatud lihtsalt loetav tekst või piktogrammid, subtiitrid ja isiklikud tekstsõnumid, mis võimaldavad kasutada mitut eri tajukanalit; nõuab tungivalt, et komisjon looks seoses transpordivahendite ja -teenustega asjakohased järelevalve- ja kontrollimehhanismid, et tagada, et kõigis liikmesriikides võimaldatakse puuetega inimestele juurdepääs ja abivahendid ka ühistransporditeenuste puhul; |
| --- | --- |

80.

toonitab asjaolu, et digiteeritud liikuvuse poliitikas peaksid esikohal olema kõigile kättesaadavad vormingud, mis peaksid hõlbustama mis tahes liiki puudega isikute juurdepääsu, kasutades reisiinfo edastamisel, kohtade broneerimisel ja piletite müügil eri puuete puhul sobivaid keeli, vorminguid ja tehnoloogiaid, sealhulgas viipekeelt, Braille kirja, toetavaid ja asendavaid suhtlusvahendeid ning muid asjakohaseid vahendeid, viise ja suhtlusformaate vastavalt isiku eelistusele, kaasa arvatud lihtsalt loetav tekst või piktogrammid, subtiitrid ja isiklikud tekstsõnumid, mis võimaldavad kasutada mitut eri tajukanalit; nõuab tungivalt, et komisjon looks seoses transpordivahendite ja -teenustega asjakohased järelevalve- ja kontrollimehhanismid, et tagada, et kõigis liikmesriikides võimaldatakse puuetega inimestele juurdepääs ja abivahendid ka ühistransporditeenuste puhul;

| 81. | rõhutab, et puuetega inimesed peaksid saama teavet mitut transpordiliiki hõlmavate, piiriüleste, uksest ukseni transporti võimaldavate teenuste kohta nii, et nad saavad valida kõige säästvama, odavama või kiirema teenuse ning selle veebi vahendusel broneerida ja selle eest tasuda; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et puuetega inimesed peaksid saama teavet mitut transpordiliiki hõlmavate, piiriüleste, uksest ukseni transporti võimaldavate teenuste kohta nii, et nad saavad valida kõige säästvama, odavama või kiirema teenuse ning selle veebi vahendusel broneerida ja selle eest tasuda;

| 82. | nõuab, et reaalajas reisiinfo tehtaks kättesaadavaks nii, et puuetega inimesed saaksid enne teele asumist teavet häirete või alternatiivsete reisivõimaluste kohta; |
| --- | --- |

82.

nõuab, et reaalajas reisiinfo tehtaks kättesaadavaks nii, et puuetega inimesed saaksid enne teele asumist teavet häirete või alternatiivsete reisivõimaluste kohta;

| 83. | rõhutab, et puuetega inimestel peab olema juurdepääs teabele ja suhtlusele ligipääsetaval kujul ning eri liiki puuetele vastava tehnoloogia abil, sealhulgas viipekeeles, Braille kirjas, toetavate ja asendavate suhtlusvahendite abil ning muude asjakohaste vahendite ja suhtlusformaatide abil, mida nad eelistavad, kaasa arvatud lihtsalt loetavad vormingud ja subtiitrid; palub seetõttu, et komisjon võtaks vajalikud meetmed, et tõhustada teabele ja kommunikatsioonile juurdepääsu käsitlevate ELi õigusaktide rakendamist; nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks viivitamata vastu otsuse sõlmida Marrakechi leping avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuude või muu trükikirja lugemise puudega isikutele; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles rakendama järjepidevaid ja tõhusaid meetmeid kooskõlas oma õigusaktidega; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et puuetega inimestel peab olema juurdepääs teabele ja suhtlusele ligipääsetaval kujul ning eri liiki puuetele vastava tehnoloogia abil, sealhulgas viipekeeles, Braille kirjas, toetavate ja asendavate suhtlusvahendite abil ning muude asjakohaste vahendite ja suhtlusformaatide abil, mida nad eelistavad, kaasa arvatud lihtsalt loetavad vormingud ja subtiitrid; palub seetõttu, et komisjon võtaks vajalikud meetmed, et tõhustada teabele ja kommunikatsioonile juurdepääsu käsitlevate ELi õigusaktide rakendamist; nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks viivitamata vastu otsuse sõlmida Marrakechi leping avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuude või muu trükikirja lugemise puudega isikutele; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles rakendama järjepidevaid ja tõhusaid meetmeid kooskõlas oma õigusaktidega;

| 84. | tuletab meelde, et iseseisvus, integratsioon ning juurdepääs kaasavale haridus- ja koolitussüsteemile, ühiskonna- ja kultuurielule, vaba aja veetmise võimalustele ja spordile on puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklites 19, 24 ja 30 tagatud õigused; tuletab meelde, et need õigused on kaitstud ELi õiguses, eelkõige põhiõiguste harta artiklis 21, millega on keelatud diskrimineerimine puuete tõttu, ning puuetega inimeste ühiskonnaelus täieliku ja tõhusa osalemise, sealhulgas demokraatliku osalemise ja ühiskonda kaasamise põhimõtte alusel (puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 3); palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada meetmeid, mille eesmärk on tagada, et puuetega inimestel on tegelik ja võrdne juurdepääs mitte ainult sellistele olulistele valdkondadele, nagu kaasav ja kvaliteetne haridus, kultuur ja sport, vaid ka õppekavavälisele tegevusele, nagu teater, keeled ja kunst; palub, et komisjon lisaks strateegiasse „Euroopa 2020“ hariduse ja koolitusega seotud eesmärkide osas puuet käsitlevad konkreetsed näitajad; |
| --- | --- |

84.

tuletab meelde, et iseseisvus, integratsioon ning juurdepääs kaasavale haridus- ja koolitussüsteemile, ühiskonna- ja kultuurielule, vaba aja veetmise võimalustele ja spordile on puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklites 19, 24 ja 30 tagatud õigused; tuletab meelde, et need õigused on kaitstud ELi õiguses, eelkõige põhiõiguste harta artiklis 21, millega on keelatud diskrimineerimine puuete tõttu, ning puuetega inimeste ühiskonnaelus täieliku ja tõhusa osalemise, sealhulgas demokraatliku osalemise ja ühiskonda kaasamise põhimõtte alusel (puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 3); palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada meetmeid, mille eesmärk on tagada, et puuetega inimestel on tegelik ja võrdne juurdepääs mitte ainult sellistele olulistele valdkondadele, nagu kaasav ja kvaliteetne haridus, kultuur ja sport, vaid ka õppekavavälisele tegevusele, nagu teater, keeled ja kunst; palub, et komisjon lisaks strateegiasse „Euroopa 2020“ hariduse ja koolitusega seotud eesmärkide osas puuet käsitlevad konkreetsed näitajad;

| 85. | tuletab meelde ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldiste märkuste kavandit artikli 24 (õigus kaasavale haridusele) kohta, milles käsitletakse selle normatiivset sisu, riikide kohustusi, selle suhet teiste konventsiooni sätetega ja rakendamist riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

85.

tuletab meelde ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldiste märkuste kavandit artikli 24 (õigus kaasavale haridusele) kohta, milles käsitletakse selle normatiivset sisu, riikide kohustusi, selle suhet teiste konventsiooni sätetega ja rakendamist riiklikul tasandil;

| 86. | tuletab meelde, et noortele suunatud programmides tuleks pöörata eraldi tähelepanu puuetega noortele; |
| --- | --- |

86.

tuletab meelde, et noortele suunatud programmides tuleks pöörata eraldi tähelepanu puuetega noortele;

| 87. | märgib, et 2018. aasta järgne noorsoostrateegia peaks hõlmama puuetega noorte vajadusi; |
| --- | --- |

87.

märgib, et 2018. aasta järgne noorsoostrateegia peaks hõlmama puuetega noorte vajadusi;

| 88. | tuletab meelde, et puuetega inimesed on sageli välja jäetud või ei ole neil haridus- ja koolitusteenusele tõhusat juurdepääsu ning tarvis on vajadustele kohandatud haridusprotsesse, milles võetaks arvesse puude raskusastet, et aidata puuetega inimestel täiel määral ära kasutada sotsiaalset, majanduslikku ja hariduslikku potentsiaali; rõhutab, et tuleks võtta vajalikud meetmed tagamaks, et kõik puudega õpilased saaksid kasutada asjakohaseid abinõusid, mis võimaldaksid neil kasutada õigust kaasavale kvaliteetsele haridusele; ergutab liikmesriike ning vastutavaid piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi parandama mitteformaalse ja informaalse õppimisega seotud kõikidele asjaomastele sidusrühmadele mõeldud koolitusprogramme ja pideva tööalase enesetäiendamise võimalusi ning nende juurdepääsu IKT taristule, et toetada nende tööd puuetega õpilastega ning võidelda puuetega, eelkõige psühhosotsiaalsete ja intellektipuuetega inimeste suhtes valitsevate eelarvamustega; |
| --- | --- |

88.

tuletab meelde, et puuetega inimesed on sageli välja jäetud või ei ole neil haridus- ja koolitusteenusele tõhusat juurdepääsu ning tarvis on vajadustele kohandatud haridusprotsesse, milles võetaks arvesse puude raskusastet, et aidata puuetega inimestel täiel määral ära kasutada sotsiaalset, majanduslikku ja hariduslikku potentsiaali; rõhutab, et tuleks võtta vajalikud meetmed tagamaks, et kõik puudega õpilased saaksid kasutada asjakohaseid abinõusid, mis võimaldaksid neil kasutada õigust kaasavale kvaliteetsele haridusele; ergutab liikmesriike ning vastutavaid piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi parandama mitteformaalse ja informaalse õppimisega seotud kõikidele asjaomastele sidusrühmadele mõeldud koolitusprogramme ja pideva tööalase enesetäiendamise võimalusi ning nende juurdepääsu IKT taristule, et toetada nende tööd puuetega õpilastega ning võidelda puuetega, eelkõige psühhosotsiaalsete ja intellektipuuetega inimeste suhtes valitsevate eelarvamustega;

| 89. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et võidelda puuetega õpilaste segregatsiooni ja tõrjumise vastu koolides ja õpikeskkondades ning võimaldada neile juurdepääsu asjakohastele abinõudele ja toetusele, mida nad vajavad, et lihtsustada õppijatel oma potentsiaali täielikku ärakasutamist; rõhutab asjaolu, et võrdsed võimalused on võimalik saavutada üksnes juhul, kui õigus kaasavale haridusele ja koolitusele on tagatud kõikidel tasanditel ning kõikide haridus- ja koolitusvormide, sealhulgas elukestva õppe puhul, tagades sel eesmärgil, et tunnustatakse puuetega inimeste kvalifikatsiooni, eelkõige sellist, mis on omandatud tänu toetavale õpikeskkonnale, kus puuetega inimesed saavad õppida konkreetselt selliseid oskusi ja teadmisi, mis võimaldavad neil puudele vaatamata toime tulla; juhib tähelepanu spetsiaalsete haridusprogrammide tehnilistele ja rahalistele puudujääkidele, eriti kriisist mõjutatud liikmesriikides, ning palub komisjonil uurida, kuidas saaks olukorda parandada; |
| --- | --- |

89.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et võidelda puuetega õpilaste segregatsiooni ja tõrjumise vastu koolides ja õpikeskkondades ning võimaldada neile juurdepääsu asjakohastele abinõudele ja toetusele, mida nad vajavad, et lihtsustada õppijatel oma potentsiaali täielikku ärakasutamist; rõhutab asjaolu, et võrdsed võimalused on võimalik saavutada üksnes juhul, kui õigus kaasavale haridusele ja koolitusele on tagatud kõikidel tasanditel ning kõikide haridus- ja koolitusvormide, sealhulgas elukestva õppe puhul, tagades sel eesmärgil, et tunnustatakse puuetega inimeste kvalifikatsiooni, eelkõige sellist, mis on omandatud tänu toetavale õpikeskkonnale, kus puuetega inimesed saavad õppida konkreetselt selliseid oskusi ja teadmisi, mis võimaldavad neil puudele vaatamata toime tulla; juhib tähelepanu spetsiaalsete haridusprogrammide tehnilistele ja rahalistele puudujääkidele, eriti kriisist mõjutatud liikmesriikides, ning palub komisjonil uurida, kuidas saaks olukorda parandada;

| 90. | märgib, et on saavutatud edu üliõpilasvahetusprogrammide, eelkõige programmi „Erasmus +“ reguleerimisel, kuna on kasutusele võetud täiendav rahaline toetus puuetega üliõpilaste ja õppepersonali liikuvuse jaoks, ning rõhutab, et jätkuvalt tuleb ette näha erisätted programmi kõikide aspektide puhul; tunnistab, et puuetega üliõpilased puutuvad igapäevaselt endiselt kokku arvukate takistustega (hoiakute, suhtlemise, arhitektuuri, teabe jne osas); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles paremini toetama ja edendama puuetega inimeste osalemist ELi vahetusprogrammides ning andma rohkem teavet liikuvusvõimaluste kohta ja muutma need läbipaistvamaks; kutsub ühtlasi komisjoni üles edendama parimate tavade vahetamist seoses puuetega üliõpilaste ja õppejõudude võimalusega osaleda vahetusprogrammides; |
| --- | --- |

90.

märgib, et on saavutatud edu üliõpilasvahetusprogrammide, eelkõige programmi „Erasmus +“ reguleerimisel, kuna on kasutusele võetud täiendav rahaline toetus puuetega üliõpilaste ja õppepersonali liikuvuse jaoks, ning rõhutab, et jätkuvalt tuleb ette näha erisätted programmi kõikide aspektide puhul; tunnistab, et puuetega üliõpilased puutuvad igapäevaselt endiselt kokku arvukate takistustega (hoiakute, suhtlemise, arhitektuuri, teabe jne osas); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles paremini toetama ja edendama puuetega inimeste osalemist ELi vahetusprogrammides ning andma rohkem teavet liikuvusvõimaluste kohta ja muutma need läbipaistvamaks; kutsub ühtlasi komisjoni üles edendama parimate tavade vahetamist seoses puuetega üliõpilaste ja õppejõudude võimalusega osaleda vahetusprogrammides;

| 91. | nõuab, et haridussüsteemidega ei loodaks keskkonda, kus õppijaid sildistatakse, nt võimekuse alusel erinevatesse rühmadesse paigutamisega, kuna see mõjub halvasti puuetega õpilastele, eriti õpiraskustega õpilastele; |
| --- | --- |

91.

nõuab, et haridussüsteemidega ei loodaks keskkonda, kus õppijaid sildistatakse, nt võimekuse alusel erinevatesse rühmadesse paigutamisega, kuna see mõjub halvasti puuetega õpilastele, eriti õpiraskustega õpilastele;

| 92. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks piiriülese tervishoiu direktiivi hindamisel arvesse puuetega inimeste aspekti, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid selle direktiivi rakendamist, sealhulgas pidades silmas puuetega inimeste vajadusi ja õigust teavet saada, ning kasutaksid tulemuslikult ja teistega võrdsetel alustel direktiivi sätteid ja vahendeid, mida ka elanikkond üldiselt halvasti tunneb; |
| --- | --- |

92.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks piiriülese tervishoiu direktiivi hindamisel arvesse puuetega inimeste aspekti, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid selle direktiivi rakendamist, sealhulgas pidades silmas puuetega inimeste vajadusi ja õigust teavet saada, ning kasutaksid tulemuslikult ja teistega võrdsetel alustel direktiivi sätteid ja vahendeid, mida ka elanikkond üldiselt halvasti tunneb;

| 93. | toonitab asjaolu, et puuded, mida esineb 15 %-l ELi elanikest, on sageli seotud halva tervisega ning püsivate tõketega tervishoiuteenuste kättesaadavuse osas, mille tagajärjel puuetega inimeste tervishoiuvajadused jäävad osaliselt või täielikult rahuldamata, ka siis, kui puue on tingitud ravimi kõrvaltoimest; märgib, et kvaliteetsete tervishoiuteenuste puudumine mõjutab negatiivselt puuetega inimeste suutlikkust elada iseseisvalt, kaasavalt ja teistega võrdsel alusel; |
| --- | --- |

93.

toonitab asjaolu, et puuded, mida esineb 15 %-l ELi elanikest, on sageli seotud halva tervisega ning püsivate tõketega tervishoiuteenuste kättesaadavuse osas, mille tagajärjel puuetega inimeste tervishoiuvajadused jäävad osaliselt või täielikult rahuldamata, ka siis, kui puue on tingitud ravimi kõrvaltoimest; märgib, et kvaliteetsete tervishoiuteenuste puudumine mõjutab negatiivselt puuetega inimeste suutlikkust elada iseseisvalt, kaasavalt ja teistega võrdsel alusel;

| 94. | peab murettekitavaks, et puuetega inimesed annavad teistest tunduvalt sagedamini teada ebapiisava ravi või ravist keeldumise juhtumitest, samuti sundravist või väärkohtlemisest, ning juhib tähelepanu tervishoiutöötajate puudulikule ettevalmistusele puuetega inimeste tervishoiuvajaduste osas; kutsub liikmesriike üles investeerima puuetega inimeste ravi ja abistamisega tegelevate töötajate koolitusse; |
| --- | --- |

94.

peab murettekitavaks, et puuetega inimesed annavad teistest tunduvalt sagedamini teada ebapiisava ravi või ravist keeldumise juhtumitest, samuti sundravist või väärkohtlemisest, ning juhib tähelepanu tervishoiutöötajate puudulikule ettevalmistusele puuetega inimeste tervishoiuvajaduste osas; kutsub liikmesriike üles investeerima puuetega inimeste ravi ja abistamisega tegelevate töötajate koolitusse;

| 95. | rõhutab, et kõikide meditsiiniliste protseduuride jaoks, mille puhul see on nõutav, tuleb taotleda puuetega inimeste teadvat nõusolekut, ning seepärast tuleb võtta vajalikud meetmed, et vastav teave oleks puuetega inimestele kättesaadav ja mõistetav; rõhutab, et nende nõusolek peab olema antud isiklikult, eelnevalt ja kõikidest asjaoludest teadlikult ning peavad olema kehtestatud mehhanismid, mis tagavad nende põhimõtete järgimise, ning et samasuguseid asjakohaseid meetmeid tuleb võtta ka psühhosotsiaalsete puuetega inimeste puhul; |
| --- | --- |

95.

rõhutab, et kõikide meditsiiniliste protseduuride jaoks, mille puhul see on nõutav, tuleb taotleda puuetega inimeste teadvat nõusolekut, ning seepärast tuleb võtta vajalikud meetmed, et vastav teave oleks puuetega inimestele kättesaadav ja mõistetav; rõhutab, et nende nõusolek peab olema antud isiklikult, eelnevalt ja kõikidest asjaoludest teadlikult ning peavad olema kehtestatud mehhanismid, mis tagavad nende põhimõtete järgimise, ning et samasuguseid asjakohaseid meetmeid tuleb võtta ka psühhosotsiaalsete puuetega inimeste puhul;

| 96. | kutsub komisjoni üles puuetega seotud vajadusi oma tervishoiuinstrumentides ja -meetmetes arvesse võtma, et aidata liikmesriikides parandada puuetega inimeste tervishoiutulemusi, tagades neile parema füüsilise, keskkondliku ja sensoorse juurdepääsu, teenuste kvaliteedi ja soodsa hinna, ning ühes sellekohaste vahendite ja meetmete väljatöötamisega pidama puuetega inimestega põhjalikke konsultatsioone; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni üles puuetega seotud vajadusi oma tervishoiuinstrumentides ja -meetmetes arvesse võtma, et aidata liikmesriikides parandada puuetega inimeste tervishoiutulemusi, tagades neile parema füüsilise, keskkondliku ja sensoorse juurdepääsu, teenuste kvaliteedi ja soodsa hinna, ning ühes sellekohaste vahendite ja meetmete väljatöötamisega pidama puuetega inimestega põhjalikke konsultatsioone;

| 97. | kordab, et reproduktiivõigused kuuluvad 1993. aasta Viini deklaratsiooni ja tegevuskavaga ning puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tagatud põhivabaduste hulka ning hõlmavad muu hulgas järgmist: õigus võrdsusele ja mittediskrimineerimisele, õigus abielluda ja luua perekond; õigus laialdasele reproduktiivtervishoiule, sealhulgas pereplaneerimisteenustele ja emade tervishoiuteenustele, haridusele ja teabele; õigus anda teadev nõusolek kõikideks meditsiinilisteks protseduurideks, steriliseerimine ja abort kaasa arvatud; õigus elada ilma seksuaalse väärkohtlemise ja ärakasutamiseta; |
| --- | --- |

97.

kordab, et reproduktiivõigused kuuluvad 1993. aasta Viini deklaratsiooni ja tegevuskavaga ning puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tagatud põhivabaduste hulka ning hõlmavad muu hulgas järgmist: õigus võrdsusele ja mittediskrimineerimisele, õigus abielluda ja luua perekond; õigus laialdasele reproduktiivtervishoiule, sealhulgas pereplaneerimisteenustele ja emade tervishoiuteenustele, haridusele ja teabele; õigus anda teadev nõusolek kõikideks meditsiinilisteks protseduurideks, steriliseerimine ja abort kaasa arvatud; õigus elada ilma seksuaalse väärkohtlemise ja ärakasutamiseta;

| 98. | kutsub liikmesriike üles vastu võtma meetmeid, millega tagataks kogu puuetega naistele suunatud tervishoiu ja teenuste, sealhulgas kogu reproduktiivtervishoiu ning mentaalse tervishoiu ja teenuste kättesaadavus ning lähtumine asjaomase isiku vabast ja teadvast nõusolekust; |
| --- | --- |

98.

kutsub liikmesriike üles vastu võtma meetmeid, millega tagataks kogu puuetega naistele suunatud tervishoiu ja teenuste, sealhulgas kogu reproduktiivtervishoiu ning mentaalse tervishoiu ja teenuste kättesaadavus ning lähtumine asjaomase isiku vabast ja teadvast nõusolekust;

| 99. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vastu suunised, millega tagataks kogu seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduva hariduse, teabe, tervishoiu ja teenuste kättesaadavus puuetega naistele ja tütarlastele, neile arusaadavas ja eakohases vormis, kaasa arvatud viipekeel, Braille kiri, kombitavad suhtlusvahendid, suur šrift ning muud alternatiivsed suhtlusviisid, -vahendid ja -vormid; |
| --- | --- |

99.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vastu suunised, millega tagataks kogu seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduva hariduse, teabe, tervishoiu ja teenuste kättesaadavus puuetega naistele ja tütarlastele, neile arusaadavas ja eakohases vormis, kaasa arvatud viipekeel, Braille kiri, kombitavad suhtlusvahendid, suur šrift ning muud alternatiivsed suhtlusviisid, -vahendid ja -vormid;

| 100. | kinnitab uuesti oma seisukohta, et selleks, et puuetega naised ja mehed saaksid koos oma peredega täielikult nautida emadust ja isadust, tuleb neile pakkuda spetsialiseeritud abi, k.a abi laste eest hoolitsemisel; |
| --- | --- |

100.

kinnitab uuesti oma seisukohta, et selleks, et puuetega naised ja mehed saaksid koos oma peredega täielikult nautida emadust ja isadust, tuleb neile pakkuda spetsialiseeritud abi, k.a abi laste eest hoolitsemisel;

| 101. | rõhutab, et ravikindlustussüsteemides ei tohi esineda puuetega inimeste diskrimineerimist; |
| --- | --- |

101.

rõhutab, et ravikindlustussüsteemides ei tohi esineda puuetega inimeste diskrimineerimist;

| 102. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks riiklike kontaktpunktide jaoks välja kogu ELi hõlmavad suunised kõigile patsientidele kättesaadava teabe andmiseks ravivõimaluste kohta teistes liikmesriikides, võttes arvesse patsientide organisatsioonide erilist rolli; |
| --- | --- |

102.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks riiklike kontaktpunktide jaoks välja kogu ELi hõlmavad suunised kõigile patsientidele kättesaadava teabe andmiseks ravivõimaluste kohta teistes liikmesriikides, võttes arvesse patsientide organisatsioonide erilist rolli;

| 103. | ergutab komisjoni aitama liikmesriikidel ja Euroopa tugivõrgustike liikmetel suurendada võrgustiku vahendeid ja asjatundlikkust selliste puuete osas, mis ei pruugi küll olla harvaesinevad, ent nõuavad samuti ülimalt spetsiifilisi tervishoiuteenuseid, mida saavad osutada multidistsiplinaarsed tervishoiurühmad, ning suurendada teadmiste ja vahendite koondumist selle võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

103.

ergutab komisjoni aitama liikmesriikidel ja Euroopa tugivõrgustike liikmetel suurendada võrgustiku vahendeid ja asjatundlikkust selliste puuete osas, mis ei pruugi küll olla harvaesinevad, ent nõuavad samuti ülimalt spetsiifilisi tervishoiuteenuseid, mida saavad osutada multidistsiplinaarsed tervishoiurühmad, ning suurendada teadmiste ja vahendite koondumist selle võrgustiku kaudu;

| 104. | on seisukohal, et tooted ja teenused tuleb puuetega inimestele kättesaadavamaks muuta; juhib tähelepanu sellele, et majanduslikud ning tasuvustõkked takistavad kättesaadavuse arendamist ja rakendamist; on arvamusel, et puuetega inimeste suurem kaasamine tervisega seotud toodete ja teenuste väljatöötamisse aitab suurendada nende ohutust ja kättesaadavust; |
| --- | --- |

104.

on seisukohal, et tooted ja teenused tuleb puuetega inimestele kättesaadavamaks muuta; juhib tähelepanu sellele, et majanduslikud ning tasuvustõkked takistavad kättesaadavuse arendamist ja rakendamist; on arvamusel, et puuetega inimeste suurem kaasamine tervisega seotud toodete ja teenuste väljatöötamisse aitab suurendada nende ohutust ja kättesaadavust;

| 105. | toonitab asjaolu, et füüsiliste puuetega inimestel tekib probleeme ka nn digiteeritud liikuvuse turul, ning nõuab, et juurdepääsu hõlbustataks mis tahes liiki puudega isikutele, kasutades eri puuete puhul sobivaid keeli, vorminguid ja tehnoloogiaid, sealhulgas viipekeelt, Braille kirja, toetavaid ja asendavaid suhtlusvahendeid ning muid asjakohaseid vahendeid, viise ja suhtlusformaate vastavalt isiku eelistusele, kaasa arvatud lihtsalt loetav tekst, subtiitrid ja isiklikud tekstsõnumid, ning kasutades eelkõige tervishoidu puudutava teabe puhul mitut eri tajukanalit; |
| --- | --- |

105.

toonitab asjaolu, et füüsiliste puuetega inimestel tekib probleeme ka nn digiteeritud liikuvuse turul, ning nõuab, et juurdepääsu hõlbustataks mis tahes liiki puudega isikutele, kasutades eri puuete puhul sobivaid keeli, vorminguid ja tehnoloogiaid, sealhulgas viipekeelt, Braille kirja, toetavaid ja asendavaid suhtlusvahendeid ning muid asjakohaseid vahendeid, viise ja suhtlusformaate vastavalt isiku eelistusele, kaasa arvatud lihtsalt loetav tekst, subtiitrid ja isiklikud tekstsõnumid, ning kasutades eelkõige tervishoidu puudutava teabe puhul mitut eri tajukanalit;

| 106. | ergutab komisjoni tegema pidevaid jõupingutusi terviseprobleemide ennetamiseks ja tervishoiu edendamiseks, et jagu saada suurest ebavõrdsusest tervise ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse osas, mille tõttu kannatavad kõige haavatavamad puuetega inimesed; |
| --- | --- |

106.

ergutab komisjoni tegema pidevaid jõupingutusi terviseprobleemide ennetamiseks ja tervishoiu edendamiseks, et jagu saada suurest ebavõrdsusest tervise ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse osas, mille tõttu kannatavad kõige haavatavamad puuetega inimesed;

| 107. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama mälupuudulikkuse klassifitseerimist puudena; |
| --- | --- |

107.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama mälupuudulikkuse klassifitseerimist puudena;

| 108. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnustaksid asjakohaselt pereliikmetest hooldajate ülimalt tähtsat rolli ning tagaksid ka neile piisava juurdepääsu tervishoiuteenustele, võttes arvesse asjaolu, et puuetega inimeste hooldamine mõjutab ka hooldajate endi füüsilist ja vaimset tervist ning heaolu; |
| --- | --- |

108.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnustaksid asjakohaselt pereliikmetest hooldajate ülimalt tähtsat rolli ning tagaksid ka neile piisava juurdepääsu tervishoiuteenustele, võttes arvesse asjaolu, et puuetega inimeste hooldamine mõjutab ka hooldajate endi füüsilist ja vaimset tervist ning heaolu;

| 109. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles hoolitsema selle eest, et tööhõivega seotud õigused ja teenused, kaasa arvatud mõistlikud abinõud võrdse tööalase kohtlemise direktiivi tähenduses, oleksid ülekantavad ja kooskõlas puuetega inimeste liikumisvabadusega, nagu aluslepingutes sätestatud; palub liikmesriikidel võtta kasutusele stiimulid tööandjatele ja aktiivsed tööturumeetmed, et toetada puuetega inimeste tööhõivet; märgib nii sotsiaalmajanduse kui ka tärkava digitaalmajanduse võimalusi puuetega inimestele tööhõive võimaldamiseks; |
| --- | --- |

109.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles hoolitsema selle eest, et tööhõivega seotud õigused ja teenused, kaasa arvatud mõistlikud abinõud võrdse tööalase kohtlemise direktiivi tähenduses, oleksid ülekantavad ja kooskõlas puuetega inimeste liikumisvabadusega, nagu aluslepingutes sätestatud; palub liikmesriikidel võtta kasutusele stiimulid tööandjatele ja aktiivsed tööturumeetmed, et toetada puuetega inimeste tööhõivet; märgib nii sotsiaalmajanduse kui ka tärkava digitaalmajanduse võimalusi puuetega inimestele tööhõive võimaldamiseks;

| 110. | tunneb muret selle pärast, et puuetega inimeste, eriti puuetega naiste seas on töötuse määr kõrgem kui teistes Euroopa Liidu elanikkonnarühmades; kutsub liikmesriike üles edendama ja tagama poliitilisi raamistikke seoses puuetega naiste osalusega tööturul, k.a need, kelle puue on varjatud, kel on krooniline haigus või vaimne alaareng; |
| --- | --- |

110.

tunneb muret selle pärast, et puuetega inimeste, eriti puuetega naiste seas on töötuse määr kõrgem kui teistes Euroopa Liidu elanikkonnarühmades; kutsub liikmesriike üles edendama ja tagama poliitilisi raamistikke seoses puuetega naiste osalusega tööturul, k.a need, kelle puue on varjatud, kel on krooniline haigus või vaimne alaareng;

| 111. | on mures, et võrdse tööalase kohtlemise direktiivis ei käsitleta sõnaselgelt diskrimineerimise vormina seda, kui keeldutakse võtmast mõistlikke abinõusid puuetega inimeste toetamiseks; palub komisjonil esitada laekunud kaebuste liikide praeguse olukorra kirjeldus ning kaaluda sellega seoses, kas direktiivi oleks vaja muuta; |
| --- | --- |

111.

on mures, et võrdse tööalase kohtlemise direktiivis ei käsitleta sõnaselgelt diskrimineerimise vormina seda, kui keeldutakse võtmast mõistlikke abinõusid puuetega inimeste toetamiseks; palub komisjonil esitada laekunud kaebuste liikide praeguse olukorra kirjeldus ning kaaluda sellega seoses, kas direktiivi oleks vaja muuta;

| 112. | toonitab kasu, mida toob puuetega inimestele töötingimuste kehtestamisel eemaldumine kaitstud töö keskuste raamistikust ning neile selliste töötingimuste loomine, mis kaasab nad avatud tööturule; rõhutab, kui tähtis on jagada häid tavasid avaliku sektori asutuste, puuetega inimesi esindavate organisatsioonide, tugiteenuste osutajate, kogenud tööandjate ja teiste asjaosaliste vahel; |
| --- | --- |

112.

toonitab kasu, mida toob puuetega inimestele töötingimuste kehtestamisel eemaldumine kaitstud töö keskuste raamistikust ning neile selliste töötingimuste loomine, mis kaasab nad avatud tööturule; rõhutab, kui tähtis on jagada häid tavasid avaliku sektori asutuste, puuetega inimesi esindavate organisatsioonide, tugiteenuste osutajate, kogenud tööandjate ja teiste asjaosaliste vahel;

| 113. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles veelgi edendama puuetega inimeste tööhõivet sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtetes ning aitama seeläbi puuetega inimestel tööturule pääseda; kutsub komisjoni sellega seoses üles veelgi edendama hiljuti tekkinud sotsiaalsete investeeringute turgu sotsiaalettevõtluse algatuse raames loodud vahendite abil ning teavitama Euroopa Parlamenti selle keskpika ajavahemiku läbivaatamise tulemustest; |
| --- | --- |

113.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles veelgi edendama puuetega inimeste tööhõivet sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtetes ning aitama seeläbi puuetega inimestel tööturule pääseda; kutsub komisjoni sellega seoses üles veelgi edendama hiljuti tekkinud sotsiaalsete investeeringute turgu sotsiaalettevõtluse algatuse raames loodud vahendite abil ning teavitama Euroopa Parlamenti selle keskpika ajavahemiku läbivaatamise tulemustest;

| 114. | osutab asjaolule, et puuetega inimeste vallandamise vältimiseks on oluline, et nad saaksid töötada vastavalt erieeskirjadele; soovitab samuti rakendada nõuetekohast kontrolli ja koostööd tööbüroode ja ettevõtetega, et vältida puuetega inimeste tööturult tõrjumist ning kasutada täiel määral ära nende potentsiaali; |
| --- | --- |

114.

osutab asjaolule, et puuetega inimeste vallandamise vältimiseks on oluline, et nad saaksid töötada vastavalt erieeskirjadele; soovitab samuti rakendada nõuetekohast kontrolli ja koostööd tööbüroode ja ettevõtetega, et vältida puuetega inimeste tööturult tõrjumist ning kasutada täiel määral ära nende potentsiaali;

| 115. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kasutusele kvaliteetsed praktikavõrgustikud ning edendaksid ja arendaksid õpipoisiõpet ja koolitusvõimalusi puuetega inimestele, tagades samal ajal mõistlikud abinõud ja juurdepääsetavuse, et kindlustada sotsiaalkaitse ning hõlbustada puuetega inimeste integreerimist tööturule; |
| --- | --- |

115.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kasutusele kvaliteetsed praktikavõrgustikud ning edendaksid ja arendaksid õpipoisiõpet ja koolitusvõimalusi puuetega inimestele, tagades samal ajal mõistlikud abinõud ja juurdepääsetavuse, et kindlustada sotsiaalkaitse ning hõlbustada puuetega inimeste integreerimist tööturule;

| 116. | kutsub liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et hoida ära ja heastada negatiivne mõju, mida kokkuhoiumeetmed on avaldanud puuetega inimeste sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

116.

kutsub liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et hoida ära ja heastada negatiivne mõju, mida kokkuhoiumeetmed on avaldanud puuetega inimeste sotsiaalkaitsele;

| 117. | kutsub liikmesriike üles rakendama tõhusaid mehhanisme, et ennetada või leevendada Euroopa sotsiaalõiguste samba kontekstis puuetega inimeste ja nende perekondade vaesust, haavatavust ja sotsiaalset tõrjutust, pöörates erilist tähelepanu puuetega lastele ja eakatele; |
| --- | --- |

117.

kutsub liikmesriike üles rakendama tõhusaid mehhanisme, et ennetada või leevendada Euroopa sotsiaalõiguste samba kontekstis puuetega inimeste ja nende perekondade vaesust, haavatavust ja sotsiaalset tõrjutust, pöörates erilist tähelepanu puuetega lastele ja eakatele;

| 118. | palub liikmesriikidel hoiduda puuetega seotud toetuste, kogukonnapõhiste teenuste, tervishoiuteenuste ning koolitus- ja haridusprogrammide valdkonnas kärbetest, mis kahjustavad puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning suurendavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taset veelgi; |
| --- | --- |

118.

palub liikmesriikidel hoiduda puuetega seotud toetuste, kogukonnapõhiste teenuste, tervishoiuteenuste ning koolitus- ja haridusprogrammide valdkonnas kärbetest, mis kahjustavad puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning suurendavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taset veelgi;

| 119. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid võitluses puuetega inimeste ja nende perede sotsiaalse tõrjutuse vastu ühiste eeskirjade alusel meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks, millega seisavad silmitsi paljud ebasoodsas olukorras inimeste pered, võttes aluseks selged näitajad, mille põhjal reguleerida vajalikke hooldusteenuseid; |
| --- | --- |

119.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid võitluses puuetega inimeste ja nende perede sotsiaalse tõrjutuse vastu ühiste eeskirjade alusel meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks, millega seisavad silmitsi paljud ebasoodsas olukorras inimeste pered, võttes aluseks selged näitajad, mille põhjal reguleerida vajalikke hooldusteenuseid;

| 120. | rõhutab, et ühissätete määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 7 ja artikli 96 lõikega 7 kehtestatakse liikmesriikidele ja komisjonile kohustus tagada, et võrdseid võimalusi, mittediskrimineerimist ning puuetega inimeste kaasamist võetaks arvesse ja edendataks üldiselt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel ja eelkõige rakenduskavades; nõuab terviklikku lähenemisviisi puuetega inimeste erivajadustega tegelemiseks; palub seepärast komisjonil jälgida tähelepanelikult mittediskrimineerimise ja puuete valdkonnaga seotud üldiste eeltingimuste kohaldamist; rõhutab, et nende hindamise käigus tuleks hinnata kavandatud meetmete asjakohasust võrdsete võimaluste edendamiseks naiste ja meeste vahel ning puuetega inimeste integreerimise edendamiseks, eelkõige seoses rahastamise kättesaadavusega; |
| --- | --- |

120.

rõhutab, et ühissätete määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 7 ja artikli 96 lõikega 7 kehtestatakse liikmesriikidele ja komisjonile kohustus tagada, et võrdseid võimalusi, mittediskrimineerimist ning puuetega inimeste kaasamist võetaks arvesse ja edendataks üldiselt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel ja eelkõige rakenduskavades; nõuab terviklikku lähenemisviisi puuetega inimeste erivajadustega tegelemiseks; palub seepärast komisjonil jälgida tähelepanelikult mittediskrimineerimise ja puuete valdkonnaga seotud üldiste eeltingimuste kohaldamist; rõhutab, et nende hindamise käigus tuleks hinnata kavandatud meetmete asjakohasust võrdsete võimaluste edendamiseks naiste ja meeste vahel ning puuetega inimeste integreerimise edendamiseks, eelkõige seoses rahastamise kättesaadavusega;

| 121. | nõuab tungivalt, et kohaliku, piirkondliku, riigi ja ELi tasandi poliitikakujundajad tagaksid tõhusa järelevalve mittediskrimineerimist käsitlevate sätete rakendamise üle ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kättesaadavuse ja kasutamise selleks, et toetada puuetega inimeste võrdset juurdepääsu kõigile teenustele, sealhulgas internetile, ning võrdset ja piisavat elukorraldust kohalikes kogukondades kõikides piirkondades (nt maapiirkondades, hõredalt asustatud piirkondades ja linnapiirkondades), ning juurdepääsu nende eest hoolitsevatele asutustele; märgib siiski, et sotsiaalpoliitika ja selle rahastamine kuulub peamiselt liikmesriikide vastutusalasse; |
| --- | --- |

121.

nõuab tungivalt, et kohaliku, piirkondliku, riigi ja ELi tasandi poliitikakujundajad tagaksid tõhusa järelevalve mittediskrimineerimist käsitlevate sätete rakendamise üle ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kättesaadavuse ja kasutamise selleks, et toetada puuetega inimeste võrdset juurdepääsu kõigile teenustele, sealhulgas internetile, ning võrdset ja piisavat elukorraldust kohalikes kogukondades kõikides piirkondades (nt maapiirkondades, hõredalt asustatud piirkondades ja linnapiirkondades), ning juurdepääsu nende eest hoolitsevatele asutustele; märgib siiski, et sotsiaalpoliitika ja selle rahastamine kuulub peamiselt liikmesriikide vastutusalasse;

| 122. | palub komisjonil tähelepanelikult jälgida, kas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel järgitakse mittediskrimineerimise põhimõtet ja seotud õigusakte; rõhutab, et sotsiaalse kaasatuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid, sealhulgas puuetega inimesi esindavad organisatsioonid, tuleb kaasata partnerlusse rakenduskavade koostamise ja rakendamise etapis, et tagada puuetega inimeste huvide ja murede tulemuslik arvessevõtmine; nõuab tungivalt, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel järgitaks puuetega inimeste juurdepääsetavust, liikuvust ja eluaset käsitlevaid miinimumstandardeid, ning märgib, et see on tähtis ja raske ülesanne, eriti kohalikele ja piirkondlikele asutustele; |
| --- | --- |

122.

palub komisjonil tähelepanelikult jälgida, kas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel järgitakse mittediskrimineerimise põhimõtet ja seotud õigusakte; rõhutab, et sotsiaalse kaasatuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid, sealhulgas puuetega inimesi esindavad organisatsioonid, tuleb kaasata partnerlusse rakenduskavade koostamise ja rakendamise etapis, et tagada puuetega inimeste huvide ja murede tulemuslik arvessevõtmine; nõuab tungivalt, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel järgitaks puuetega inimeste juurdepääsetavust, liikuvust ja eluaset käsitlevaid miinimumstandardeid, ning märgib, et see on tähtis ja raske ülesanne, eriti kohalikele ja piirkondlikele asutustele;

| 123. | palub liikmesriikidel kasutada paremini ära struktuurifonde, eriti Euroopa Sotsiaalfondi ja programmi „Loov Euroopa“, ning kaasata võimalikult palju riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke organisatsioone, mis esindavad puuetega inimesi; rõhutab lisaks, kui oluline on tagada puuetega inimestele täielik juurdepääs tööturule, haridusele ja koolitusele, programmidele „Erasmus+“, noortegarantii ja EURESi algatustele; |
| --- | --- |

123.

palub liikmesriikidel kasutada paremini ära struktuurifonde, eriti Euroopa Sotsiaalfondi ja programmi „Loov Euroopa“, ning kaasata võimalikult palju riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke organisatsioone, mis esindavad puuetega inimesi; rõhutab lisaks, kui oluline on tagada puuetega inimestele täielik juurdepääs tööturule, haridusele ja koolitusele, programmidele „Erasmus+“, noortegarantii ja EURESi algatustele;

| 124. | kutsub liikmesriike üles levitama teavet põhimõtte kohta, mille alusel Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide hankijad võivad välistada taotluse esitajad puuetega inimestele juurdepääsu tagamise kohustuse täitmata jätmise tõttu; |
| --- | --- |

124.

kutsub liikmesriike üles levitama teavet põhimõtte kohta, mille alusel Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide hankijad võivad välistada taotluse esitajad puuetega inimestele juurdepääsu tagamise kohustuse täitmata jätmise tõttu;

| 125. | tunneb heameelt sotsiaalse kaasamise eeltingimuste ja institutsioonilistelt hoolekandeteenustelt kogukonnapõhisele hoolekandestruktuurile üleminekusse investeerimise prioriteedi üle ühissätete määruses; kutsub liikmesriike kasutama neid fonde deinstitutsionaliseerimiseks ja puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise vahendina; |
| --- | --- |

125.

tunneb heameelt sotsiaalse kaasamise eeltingimuste ja institutsioonilistelt hoolekandeteenustelt kogukonnapõhisele hoolekandestruktuurile üleminekusse investeerimise prioriteedi üle ühissätete määruses; kutsub liikmesriike kasutama neid fonde deinstitutsionaliseerimiseks ja puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise vahendina;

| 126. | tunneb muret selle pärast, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kasutatakse vääralt institutsionaliseerimise toetamiseks, ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama järelevalvet kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ning konsulteerides puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega; on arvamusel, et läbipaistvuse põhimõttest tuleks juhinduda kogu menetluse jooksul, alates vahendite eraldamisest nende konkreetse kasutuseni; |
| --- | --- |

126.

tunneb muret selle pärast, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kasutatakse vääralt institutsionaliseerimise toetamiseks, ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama järelevalvet kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ning konsulteerides puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega; on arvamusel, et läbipaistvuse põhimõttest tuleks juhinduda kogu menetluse jooksul, alates vahendite eraldamisest nende konkreetse kasutuseni;

| 127. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikud meetmed, sh Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning muude asjakohaste ELi fondide kaudu, et töötada kohalikes kogukondades välja kvaliteetsed ja taskukohased tugiteenused puuetega poistele ja tüdrukutele ning nende perekondadele, k.a intensiivset tuge vajavad inimesed, et edendada deinstitutsionaliseerimist ja vältida uuesti institutsionaliseerimist ning edendada kaasavaid kogukondi ja juurdepääsu kaasavale kvaliteetsele haridusele puuetega poiste ja tüdrukute jaoks; |
| --- | --- |

127.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikud meetmed, sh Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning muude asjakohaste ELi fondide kaudu, et töötada kohalikes kogukondades välja kvaliteetsed ja taskukohased tugiteenused puuetega poistele ja tüdrukutele ning nende perekondadele, k.a intensiivset tuge vajavad inimesed, et edendada deinstitutsionaliseerimist ja vältida uuesti institutsionaliseerimist ning edendada kaasavaid kogukondi ja juurdepääsu kaasavale kvaliteetsele haridusele puuetega poiste ja tüdrukute jaoks;

| 128. | on veendunud, et ELi institutsioonid peaksid kaaluma tulevaste ja olemasolevate rahastusvoogude avamist organisatsioonidele, kes esindavad aktiivselt puuetega inimesi; |
| --- | --- |

128.

on veendunud, et ELi institutsioonid peaksid kaaluma tulevaste ja olemasolevate rahastusvoogude avamist organisatsioonidele, kes esindavad aktiivselt puuetega inimesi;

| 129. | kutsub komisjoni üles jätkama tööd puuetega inimeste kaasamiseks mitmesugustele rohujuuretasandi projektidele ja organisatsioonidele antava rahalise toetuse kaudu; |
| --- | --- |

129.

kutsub komisjoni üles jätkama tööd puuetega inimeste kaasamiseks mitmesugustele rohujuuretasandi projektidele ja organisatsioonidele antava rahalise toetuse kaudu;

| 130. | nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid kaasaksid puuetega inimesi (ka nende esindusorganisatsioonide kaudu) aktiivselt otsustusprotsessidesse kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõikega 3; nõuab lisaks tungivalt, et puuetega inimeste arvamusi võetaks nendes protsessides nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

130.

nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid kaasaksid puuetega inimesi (ka nende esindusorganisatsioonide kaudu) aktiivselt otsustusprotsessidesse kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõikega 3; nõuab lisaks tungivalt, et puuetega inimeste arvamusi võetaks nendes protsessides nõuetekohaselt arvesse;

| 131. | kordab uuesti, kui oluline on puuetega inimeste jaoks, et autoriõiguste ja muude seonduvate õiguste puhul oleksid olemas erandid ja piirangud; võtab teadmiseks Marrakechi lepingu sõlmimise, mille eesmärk on soodustada pimedate või nägemispuudega inimeste juurdepääsu välja antud teostele, ja kordab oma veendumust, et liit on seda lepingut pädev sõlmima, ilma et ratifitseerimine sõltuks liidu õigusraamistiku läbivaatamisest või Euroopa Kohtu otsuse ajastusest; toonitab sellega seoses samuti, et parlament, komisjon ja liikmesriigid peavad Marrakechi lepingu kiireks ratifitseerimiseks tegema koostööd; |
| --- | --- |

131.

kordab uuesti, kui oluline on puuetega inimeste jaoks, et autoriõiguste ja muude seonduvate õiguste puhul oleksid olemas erandid ja piirangud; võtab teadmiseks Marrakechi lepingu sõlmimise, mille eesmärk on soodustada pimedate või nägemispuudega inimeste juurdepääsu välja antud teostele, ja kordab oma veendumust, et liit on seda lepingut pädev sõlmima, ilma et ratifitseerimine sõltuks liidu õigusraamistiku läbivaatamisest või Euroopa Kohtu otsuse ajastusest; toonitab sellega seoses samuti, et parlament, komisjon ja liikmesriigid peavad Marrakechi lepingu kiireks ratifitseerimiseks tegema koostööd;

| 132. | rõhutab, et mis tahes seadusandlik muudatus autoriõiguste ja muude seonduvate õiguste valdkonnas peaks andma puuetega inimestele juurdepääsu igas vormis teostele ja teenustele, mis on nende õigustega kaitstud; tuletab meelde, et komisjon pidi esitama seadusandlikke ettepanekuid erandite ja piirangute kohta autoriõiguste ja muude seonduvate õiguste valdkonnas, et tagada erinevate puuetega inimestele juurdepääs selliste õigustega kaitstud töödele ja teenustele; |
| --- | --- |

132.

rõhutab, et mis tahes seadusandlik muudatus autoriõiguste ja muude seonduvate õiguste valdkonnas peaks andma puuetega inimestele juurdepääsu igas vormis teostele ja teenustele, mis on nende õigustega kaitstud; tuletab meelde, et komisjon pidi esitama seadusandlikke ettepanekuid erandite ja piirangute kohta autoriõiguste ja muude seonduvate õiguste valdkonnas, et tagada erinevate puuetega inimestele juurdepääs selliste õigustega kaitstud töödele ja teenustele;

| 133. | rõhutab digitaalsete süsteemide tähtsust puuetega inimestele, kuna need hõlbustavad puuetega inimeste osalust kõigis ühiskondliku elu aspektides, ning soovitab jätkuvalt uurida võimalust kasutada hariduses abitehnoloogiaid; tunnistab, et ebaproportsionaalselt suur arv puuetega inimesi ei kasuta praegu internetti, mistõttu nad jäävad eemale digitaalsest arengust ning sellest tingitult ilma ka teabest, võimalustest, uute oskuste õppimisest ja juurdepääsust olulistele teenustele; kutsub seetõttu riikide ja ELi tasandi seadusandjaid üles nägema digitaalse ühtse turu õigusaktide rakendamisel ette juurdepääsu käsitlevad sätted, võtma digitaalsisu kättesaadavuse küsimust igakülgselt arvesse kõikides asjaomastes poliitikavaldkondades, algatama koolitusprogramme digioskuste arendajatele kogukondades, et rohkem puuetega inimesi hakkaks kasutama internetti, ja võtma vajalikke meetmeid, et võidelda küberkuritegevuse ja küberkiusamise vastu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et intellektuaalomandi õigused ei looks tarbetuid ja diskrimineerivaid tõkkeid seoses puuetega inimeste juurdepääsuga kultuurimaterjalidele, ning kaaluma autoriõiguste osas kohustusliku erandi tegemist juhtudel, kui materjale kasutatakse puuetega inimeste jaoks ning kasutamine on otseselt puudega seotud, mittekaubanduslikku laadi ja konkreetse puude puhul vajalikus ulatuses; nõuab, et valdkonnaülest lähenemisviisi puuetega inimeste inimõigustele kohaldataks kõikides ELi poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

133.

rõhutab digitaalsete süsteemide tähtsust puuetega inimestele, kuna need hõlbustavad puuetega inimeste osalust kõigis ühiskondliku elu aspektides, ning soovitab jätkuvalt uurida võimalust kasutada hariduses abitehnoloogiaid; tunnistab, et ebaproportsionaalselt suur arv puuetega inimesi ei kasuta praegu internetti, mistõttu nad jäävad eemale digitaalsest arengust ning sellest tingitult ilma ka teabest, võimalustest, uute oskuste õppimisest ja juurdepääsust olulistele teenustele; kutsub seetõttu riikide ja ELi tasandi seadusandjaid üles nägema digitaalse ühtse turu õigusaktide rakendamisel ette juurdepääsu käsitlevad sätted, võtma digitaalsisu kättesaadavuse küsimust igakülgselt arvesse kõikides asjaomastes poliitikavaldkondades, algatama koolitusprogramme digioskuste arendajatele kogukondades, et rohkem puuetega inimesi hakkaks kasutama internetti, ja võtma vajalikke meetmeid, et võidelda küberkuritegevuse ja küberkiusamise vastu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et intellektuaalomandi õigused ei looks tarbetuid ja diskrimineerivaid tõkkeid seoses puuetega inimeste juurdepääsuga kultuurimaterjalidele, ning kaaluma autoriõiguste osas kohustusliku erandi tegemist juhtudel, kui materjale kasutatakse puuetega inimeste jaoks ning kasutamine on otseselt puudega seotud, mittekaubanduslikku laadi ja konkreetse puude puhul vajalikus ulatuses; nõuab, et valdkonnaülest lähenemisviisi puuetega inimeste inimõigustele kohaldataks kõikides ELi poliitikavaldkondades;

| 134. | tuletab meelde, et sport on äärmiselt väärtuslik sotsiaalse kaasamise vahend, kuna pakub võimalusi suhelda ja arendada sotsiaalseid oskusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama vastavalt ÜRO puuetega inimeste konventsiooni artiklile 30 konkreetseid programme, et muuta sportlik tegevus ja spordiüritused puuetega inimestele kättesaadavamaks; märgib, et õigus omada täit juurdepääsu kultuurietendustele või vaba aja veetmise võimalustele on põhiõigus, ning kutsub komisjoni seetõttu üles parandama juurdepääsu sellistele üritustele, kohtadele, kaupadele ja teenustele, sealhulgas audiovisuaalvaldkonnas; peab kiiduväärseks algatusi varustada audiovisuaalseid ja muid teoseid sobivate subtiitrite või audiokirjeldustega, et need oleksid puuetega inimestele kättesaadavad; |
| --- | --- |

134.

tuletab meelde, et sport on äärmiselt väärtuslik sotsiaalse kaasamise vahend, kuna pakub võimalusi suhelda ja arendada sotsiaalseid oskusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama vastavalt ÜRO puuetega inimeste konventsiooni artiklile 30 konkreetseid programme, et muuta sportlik tegevus ja spordiüritused puuetega inimestele kättesaadavamaks; märgib, et õigus omada täit juurdepääsu kultuurietendustele või vaba aja veetmise võimalustele on põhiõigus, ning kutsub komisjoni seetõttu üles parandama juurdepääsu sellistele üritustele, kohtadele, kaupadele ja teenustele, sealhulgas audiovisuaalvaldkonnas; peab kiiduväärseks algatusi varustada audiovisuaalseid ja muid teoseid sobivate subtiitrite või audiokirjeldustega, et need oleksid puuetega inimestele kättesaadavad;

| 135. | on arvamusel, et puuetega inimeste jaoks tuleks välja töötada digitaalsed vahendid, et aidata integreerida puuetega sportlasi, ning kaugtöö, kontorilaua jagamise ja koostöötamise platvormid; on lisaks seisukohal, et kvaliteetset õpetamis- ja sporditaristut koolides tuleks kohandada puuetega laste vajadustele ning et igas liikmesriigis peaks olemas olema riiklik ja piirkondlik strateegiline poliitikaraamistik, mis käsitleb elukestvat õpet ning hõlmab konkreetseid meetmeid puuetega inimeste oskuste arendamiseks; |
| --- | --- |

135.

on arvamusel, et puuetega inimeste jaoks tuleks välja töötada digitaalsed vahendid, et aidata integreerida puuetega sportlasi, ning kaugtöö, kontorilaua jagamise ja koostöötamise platvormid; on lisaks seisukohal, et kvaliteetset õpetamis- ja sporditaristut koolides tuleks kohandada puuetega laste vajadustele ning et igas liikmesriigis peaks olemas olema riiklik ja piirkondlik strateegiline poliitikaraamistik, mis käsitleb elukestvat õpet ning hõlmab konkreetseid meetmeid puuetega inimeste oskuste arendamiseks;

| 136. | tuletab meelde, et „Loova Euroopa“ alla kuuluvas programmis MEDIA tuleks pöörata erilist tähelepanu puude teemaga seotud projektidele, samuti tuleks sellega seoses rõhutada filmide ja festivalide harivat mõju; |
| --- | --- |

136.

tuletab meelde, et „Loova Euroopa“ alla kuuluvas programmis MEDIA tuleks pöörata erilist tähelepanu puude teemaga seotud projektidele, samuti tuleks sellega seoses rõhutada filmide ja festivalide harivat mõju;

| 137. | on seisukohal, et juurdepääsetavus on oluline eeldus selleks, et puuetega inimesed saaksid Euroopa turismipakkumisi täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

137.

on seisukohal, et juurdepääsetavus on oluline eeldus selleks, et puuetega inimesed saaksid Euroopa turismipakkumisi täiel määral ära kasutada;

| 138. | rõhutab, et turismiteenused peavad arvestama puuetega inimeste erivajadustega, nagu teabe lihtne kättesaadavus ja suhtlemise hõlpsus ning kerge juurdepääs tubadele, vannitubadele, tualettidele ja muudele siseruumidele; |
| --- | --- |

138.

rõhutab, et turismiteenused peavad arvestama puuetega inimeste erivajadustega, nagu teabe lihtne kättesaadavus ja suhtlemise hõlpsus ning kerge juurdepääs tubadele, vannitubadele, tualettidele ja muudele siseruumidele;

| 139. | on seisukohal, et turismiga seotud riikliku, piirkondliku, kohaliku või Euroopa tasandi meetmed peaksid alati lähtuma kõigile kättesaadava turismi põhimõttest; osutab asjaolule, et turismiteenuste osutajad peaksid seisma puuetega inimeste vajaduste eest, aidates kaasa rajatiste kohandamisele ja töötajate koolitamisele; |
| --- | --- |

139.

on seisukohal, et turismiga seotud riikliku, piirkondliku, kohaliku või Euroopa tasandi meetmed peaksid alati lähtuma kõigile kättesaadava turismi põhimõttest; osutab asjaolule, et turismiteenuste osutajad peaksid seisma puuetega inimeste vajaduste eest, aidates kaasa rajatiste kohandamisele ja töötajate koolitamisele;

Erikohustused

| 140. | nõuab inimõigustel põhinevate näitajate väljatöötamist ning palub liikmesriikidel esitada kõigi tegevusalade kohta ELis kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid võrreldavaid andmeid, mis on eristatud mitmesuguste tegurite, sh soo, vanuse, tööhõivestaatuse ja puude alusel; palub komisjonil rahastada asjaomaseid teadusuuringuid ja andmete kogumist, näiteks turismi- ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse ning igat liiki puuetega inimeste vastu vägivalla kasutamise, kuritarvitamise ja ärakasutamise kohta kogukonnas ja institutsioonides; |
| --- | --- |

140.

nõuab inimõigustel põhinevate näitajate väljatöötamist ning palub liikmesriikidel esitada kõigi tegevusalade kohta ELis kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid võrreldavaid andmeid, mis on eristatud mitmesuguste tegurite, sh soo, vanuse, tööhõivestaatuse ja puude alusel; palub komisjonil rahastada asjaomaseid teadusuuringuid ja andmete kogumist, näiteks turismi- ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse ning igat liiki puuetega inimeste vastu vägivalla kasutamise, kuritarvitamise ja ärakasutamise kohta kogukonnas ja institutsioonides;

| 141. | palub komisjonil ühtlustada ELi sotsiaaluuringute kaudu puudeid käsitlevate andmete kogumist vastavalt puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklile 31, et selles valdkonnas toimuvaid muutusi saaks täpselt kindlaks teha ja avalikustada; rõhutab, et nende andmete kogumisel tuleks kasutada metoodikat, mis hõlmaks kõiki puuetega inimesi, sealhulgas raske puudega inimesi ning hooldusasutuses elavaid inimesi; kõigi kogutud andmete puhul tuleb järgida inimõiguste andmekaitse algatuste rangeid nõudeid, sealhulgas, kuid mitte ainult Euroopa inimõiguste konventsioonis, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja andmekaitsedirektiivis sätestatud nõudeid; rõhutab, et niisugused uuringud peavad olema võimalikult konkreetsed ja eesmärgistatud ning neile peaksid järgnema asjakohased uurimused ja õpikojad, mille tulemuseks oleksid sobivad ja mõjusad tegevusvormid; |
| --- | --- |

141.

palub komisjonil ühtlustada ELi sotsiaaluuringute kaudu puudeid käsitlevate andmete kogumist vastavalt puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklile 31, et selles valdkonnas toimuvaid muutusi saaks täpselt kindlaks teha ja avalikustada; rõhutab, et nende andmete kogumisel tuleks kasutada metoodikat, mis hõlmaks kõiki puuetega inimesi, sealhulgas raske puudega inimesi ning hooldusasutuses elavaid inimesi; kõigi kogutud andmete puhul tuleb järgida inimõiguste andmekaitse algatuste rangeid nõudeid, sealhulgas, kuid mitte ainult Euroopa inimõiguste konventsioonis, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja andmekaitsedirektiivis sätestatud nõudeid; rõhutab, et niisugused uuringud peavad olema võimalikult konkreetsed ja eesmärgistatud ning neile peaksid järgnema asjakohased uurimused ja õpikojad, mille tulemuseks oleksid sobivad ja mõjusad tegevusvormid;

| 142. | kutsub komisjoni süstemaatiliselt integreerima puuetega inimeste õigusi kõigisse ELi rahvusvahelise koostöö alastesse poliitikatesse ja programmidesse; |
| --- | --- |

142.

kutsub komisjoni süstemaatiliselt integreerima puuetega inimeste õigusi kõigisse ELi rahvusvahelise koostöö alastesse poliitikatesse ja programmidesse;

| 143. | rõhutab puuetega seotud kõigi säästva arengu eesmärkide saavutamise vajadust, eelkõige eesmärki 4, mis käsitleb kaasava ja kvaliteetse hariduse tagamist kõigile, ning vajadust suurendada nende koolide arvu, millel on juurdepääs puuetega õpilastele kohandatud taristule ja materjalidele, ning investeerida õpetajate pädevusse kaasava hariduse ning koolis ja kogukonnas laste osalemise tagamiseks; |
| --- | --- |

143.

rõhutab puuetega seotud kõigi säästva arengu eesmärkide saavutamise vajadust, eelkõige eesmärki 4, mis käsitleb kaasava ja kvaliteetse hariduse tagamist kõigile, ning vajadust suurendada nende koolide arvu, millel on juurdepääs puuetega õpilastele kohandatud taristule ja materjalidele, ning investeerida õpetajate pädevusse kaasava hariduse ning koolis ja kogukonnas laste osalemise tagamiseks;

| 144. | rõhutab kõigi osaliste kaasamise lubadust ning säästva arengu eesmärkides puuetele tehtud viiteid, eriti haridust, majanduskasvu ja tööhõivet, ebavõrdsust ja elukeskkonna juurdepääsetavust käsitlevates osades ning seoses säästva arengu eesmärkidega seonduvate andmete kogumise ja järelevalvega, ning soovitab ELil võtta endale juhtroll puudeid hõlmavate säästva arengu eesmärkide rakendamises; rõhutab lisaks viiteid Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikule; |
| --- | --- |

144.

rõhutab kõigi osaliste kaasamise lubadust ning säästva arengu eesmärkides puuetele tehtud viiteid, eriti haridust, majanduskasvu ja tööhõivet, ebavõrdsust ja elukeskkonna juurdepääsetavust käsitlevates osades ning seoses säästva arengu eesmärkidega seonduvate andmete kogumise ja järelevalvega, ning soovitab ELil võtta endale juhtroll puudeid hõlmavate säästva arengu eesmärkide rakendamises; rõhutab lisaks viiteid Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikule;

| 145. | soovitab ELil võtta endale juhtroll puuetega inimesi arvestavas säästva arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamises ning kehtestada töökava ja selle vahekokkuvõte, et tagada järelevalve- ja hindamismehhanism ning kindlustada ELi aruandekohustus; |
| --- | --- |

145.

soovitab ELil võtta endale juhtroll puuetega inimesi arvestavas säästva arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamises ning kehtestada töökava ja selle vahekokkuvõte, et tagada järelevalve- ja hindamismehhanism ning kindlustada ELi aruandekohustus;

| 146. | palub komisjonil koostada kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga säästva arengu eesmärkide ja katastroofiohu vähendamise raamistiku rakenduskava; rõhutab, et selline kava peaks andma olulise panuse näitajate kindlaksmääramisse puuete ja sotsiaal-majandusliku kaasamisega seotud valdkondades; rõhutab, et vaesus, sotsiaalkaitse, tervisekindlustus, naistevastane vägivald, seksuaal- ja reproduktiivtervis ning sellega seonduvad õigused, vee-, kanalisatsiooni- ja energiateenuste kättesaadavus, vastupanuvõime katastroofidele ja sündide registreerimine väärivad säästva arengu eesmärkide näitajate kindlaksmääramisel erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

146.

palub komisjonil koostada kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga säästva arengu eesmärkide ja katastroofiohu vähendamise raamistiku rakenduskava; rõhutab, et selline kava peaks andma olulise panuse näitajate kindlaksmääramisse puuete ja sotsiaal-majandusliku kaasamisega seotud valdkondades; rõhutab, et vaesus, sotsiaalkaitse, tervisekindlustus, naistevastane vägivald, seksuaal- ja reproduktiivtervis ning sellega seonduvad õigused, vee-, kanalisatsiooni- ja energiateenuste kättesaadavus, vastupanuvõime katastroofidele ja sündide registreerimine väärivad säästva arengu eesmärkide näitajate kindlaksmääramisel erilist tähelepanu;

| 147. | rõhutab asjaolu, et kõik ELi välis- ja sisepoliitika valdkonnad ja programmid peavad järgima puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning kehtestama konkreetsed meetmed, millega tagatakse puuetega inimeste õiguste integreerimine kõikidesse valdkondadesse, sealhulgas humanitaar- ja arengupoliitikasse ja selle valdkonna programmidesse; kutsub sellega seoses ELi üles võtma kasutusele puudega inimesi kaasavat arengut käsitleva ühtlustatud poliitika ning looma süsteemse ja institutsionaliseeritud lähenemisviisi puuetega inimeste õiguste integreerimiseks kõigisse ELi rahvusvahelise koostöö alastesse poliitikameetmetesse ja programmidesse; |
| --- | --- |

147.

rõhutab asjaolu, et kõik ELi välis- ja sisepoliitika valdkonnad ja programmid peavad järgima puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning kehtestama konkreetsed meetmed, millega tagatakse puuetega inimeste õiguste integreerimine kõikidesse valdkondadesse, sealhulgas humanitaar- ja arengupoliitikasse ja selle valdkonna programmidesse; kutsub sellega seoses ELi üles võtma kasutusele puudega inimesi kaasavat arengut käsitleva ühtlustatud poliitika ning looma süsteemse ja institutsionaliseeritud lähenemisviisi puuetega inimeste õiguste integreerimiseks kõigisse ELi rahvusvahelise koostöö alastesse poliitikameetmetesse ja programmidesse;

| 148. | soovitab ELi delegatsioonide ja asutuste tegevuses väljendada piisavat arusaama ELi puudega inimesi käsitlevast strateegiast ning töötada kaasavalt ja juurdepääsetavalt; soovitab Euroopa välisteenistuses luua puuetega inimeste õiguste konventsiooni koordinatsioonikeskuse; nõuab, et kõigis ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide raames toimuvates inimõigustealastes koolitustes võetaks viivitamatult kasutusele puuete küsimuse perspektiiv; |
| --- | --- |

148.

soovitab ELi delegatsioonide ja asutuste tegevuses väljendada piisavat arusaama ELi puudega inimesi käsitlevast strateegiast ning töötada kaasavalt ja juurdepääsetavalt; soovitab Euroopa välisteenistuses luua puuetega inimeste õiguste konventsiooni koordinatsioonikeskuse; nõuab, et kõigis ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide raames toimuvates inimõigustealastes koolitustes võetaks viivitamatult kasutusele puuete küsimuse perspektiiv;

| 149. | palub ühtlasi Euroopa Liidul






  — | algatada rohkem arenguprojekte, mis keskenduvad konkreetselt puuetega inimestele; |
| --- | --- | --- |

149.

palub ühtlasi Euroopa Liidul

—

algatada rohkem arenguprojekte, mis keskenduvad konkreetselt puuetega inimestele;

| — | luua mehhanism suutlikkuse suurendamiseks ja heade tavade jagamiseks eri ELi institutsioonide vahel ning ELi ja liikmesriikide vahel puuetega inimesi kaasava ja juurdepääsetava humanitaarabi kohta; |
| --- | --- |

—

luua mehhanism suutlikkuse suurendamiseks ja heade tavade jagamiseks eri ELi institutsioonide vahel ning ELi ja liikmesriikide vahel puuetega inimesi kaasava ja juurdepääsetava humanitaarabi kohta;

| — | määrata puuetega inimeste probleemidega tegelevad kontaktisikud ELi delegatsioonides, kes võivad pakkuda puuetega inimestele kasu toovat asjatundlikkust ja professionaalsust; |
| --- | --- |

—

määrata puuetega inimeste probleemidega tegelevad kontaktisikud ELi delegatsioonides, kes võivad pakkuda puuetega inimestele kasu toovat asjatundlikkust ja professionaalsust;

| — | käsitleda puudeküsimusi partnerriikidega peetavates dialoogides ning toetada strateegilist koostööd partnerriigi puuetega inimeste vabaühendustega ning selles osaleda; |
| --- | --- |

—

käsitleda puudeküsimusi partnerriikidega peetavates dialoogides ning toetada strateegilist koostööd partnerriigi puuetega inimeste vabaühendustega ning selles osaleda;

| — | vaadata puuetega inimeste õiguste konventsiooni valguses läbi mitmeaastane finantsraamistik ja Euroopa Arengufond; |
| --- | --- |

—

vaadata puuetega inimeste õiguste konventsiooni valguses läbi mitmeaastane finantsraamistik ja Euroopa Arengufond;

| — | lisada võimalikku uude Euroopa arengukonsensusesse viide puuete valdkonna integreerimisele ELi poliitikasse; |
| --- | --- |

—

lisada võimalikku uude Euroopa arengukonsensusesse viide puuete valdkonna integreerimisele ELi poliitikasse;

| — | kaaluda kõigi ELi rahvusvahelise koostöö poliitikavaldkondade ja programmide vahendite eraldamist puuetega inimeste riiklike programmide jaoks; |
| --- | --- |

—

kaaluda kõigi ELi rahvusvahelise koostöö poliitikavaldkondade ja programmide vahendite eraldamist puuetega inimeste riiklike programmide jaoks;

| — | pakkuda tõenäoliselt suuremas ohus olevatele lastele kiiret, asjakohast ja ulatuslikku hooldust, pidades silmas varase sekkumise tähtsust; |
| --- | --- |

—

pakkuda tõenäoliselt suuremas ohus olevatele lastele kiiret, asjakohast ja ulatuslikku hooldust, pidades silmas varase sekkumise tähtsust;

| 150. | väljendab heameelt selle üle, et inimõiguste ja demokraatia tegevuskavasse aastateks 2015–2019 on lisatud uus eesmärk nr 12; palub komisjonil tagada puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise küsimuse süstemaatiline tõstatamine kolmandate riikidega peetavates inimõigustealastes dialoogides; palub ELi inimõiguste eriesindajal olla eestvedajaks ja jälgida tehtavaid edusamme selles valdkonnas, pöörates erilist tähelepanu juurdepääsu osas tehtavatele standardimisalastele jõupingutustele; |
| --- | --- |

150.

väljendab heameelt selle üle, et inimõiguste ja demokraatia tegevuskavasse aastateks 2015–2019 on lisatud uus eesmärk nr 12; palub komisjonil tagada puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise küsimuse süstemaatiline tõstatamine kolmandate riikidega peetavates inimõigustealastes dialoogides; palub ELi inimõiguste eriesindajal olla eestvedajaks ja jälgida tehtavaid edusamme selles valdkonnas, pöörates erilist tähelepanu juurdepääsu osas tehtavatele standardimisalastele jõupingutustele;

| 151. | toetab puuetega inimeste tulemuslikku kaasamist ühiskonda, eelkõige kohalikesse kogukondadesse, ning iseseisvalt elavatele inimestele suunatud teenuste rahastamist välisrahastamisvahendite programmidest; nõuab ELi struktuurifondide lihtsustatumat kasutamist; nõuab välisrahastamisvahendite vahehindamist, et hinnata, kui tulemuslikult on need panustanud puuetega inimeste kaasamisse ühiskonda, tõkete kaotamisse ja juurdepääsetavuse edendamisse; nõuab lisaks sellele, et institutsionaliseerimist toetavad ELi programmid takistaksid puuetega inimeste segregatsiooni; nõuab kulutuste järelevalve tugevdamist puuetega inimeste organisatsioonidega konsulteerides; |
| --- | --- |

151.

toetab puuetega inimeste tulemuslikku kaasamist ühiskonda, eelkõige kohalikesse kogukondadesse, ning iseseisvalt elavatele inimestele suunatud teenuste rahastamist välisrahastamisvahendite programmidest; nõuab ELi struktuurifondide lihtsustatumat kasutamist; nõuab välisrahastamisvahendite vahehindamist, et hinnata, kui tulemuslikult on need panustanud puuetega inimeste kaasamisse ühiskonda, tõkete kaotamisse ja juurdepääsetavuse edendamisse; nõuab lisaks sellele, et institutsionaliseerimist toetavad ELi programmid takistaksid puuetega inimeste segregatsiooni; nõuab kulutuste järelevalve tugevdamist puuetega inimeste organisatsioonidega konsulteerides;

| 152. | soovitab kõigil ELi välispiiride haldusse ja varjupaiga vastuvõtukeskustesse tööle võetud inimestel läbida puuetega inimeste vajadusi käsitlev erikoolitus, et tagada nende vajaduste täitmine; |
| --- | --- |

152.

soovitab kõigil ELi välispiiride haldusse ja varjupaiga vastuvõtukeskustesse tööle võetud inimestel läbida puuetega inimeste vajadusi käsitlev erikoolitus, et tagada nende vajaduste täitmine;

| 153. | tunneb heameelt komisjoni taandumise üle sõltumatust järelevalveraamistikust (ELi raamistikust); väljendab kindlat kavatsust leida ELi raamistiku jaoks sobivaim ülesehitus, et see oleks täielikult kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja Pariisi põhimõtetega, ning nõuab tungivalt, et nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahel sõlmitud käitumisjuhend, mis käsitleb ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni täitmist Euroopa Liidu poolt ja seda konventsiooni käsitlevaid ning ELile kehtestatud sise-eeskirju, vaadataks läbi ja et seda muudetaks nii, et sellesse kaasataks ka Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

153.

tunneb heameelt komisjoni taandumise üle sõltumatust järelevalveraamistikust (ELi raamistikust); väljendab kindlat kavatsust leida ELi raamistiku jaoks sobivaim ülesehitus, et see oleks täielikult kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja Pariisi põhimõtetega, ning nõuab tungivalt, et nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahel sõlmitud käitumisjuhend, mis käsitleb ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni täitmist Euroopa Liidu poolt ja seda konventsiooni käsitlevaid ning ELile kehtestatud sise-eeskirju, vaadataks läbi ja et seda muudetaks nii, et sellesse kaasataks ka Euroopa Parlament;

| 154. | rõhutab vajadust tõhustada raamistikus poliitilist koostööd (sealhulgas finants- ja inimressursside osas), et tagada kohustuste täitmine ja puuetega inimeste õiguste konventsiooni soovituste elluviimine; |
| --- | --- |

154.

rõhutab vajadust tõhustada raamistikus poliitilist koostööd (sealhulgas finants- ja inimressursside osas), et tagada kohustuste täitmine ja puuetega inimeste õiguste konventsiooni soovituste elluviimine;

| 155. | peab ülimalt tähtsaks puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 33 (Riiklik rakendamine ja järelevalve) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikke märkusi 76 ja 77 ning väljendab seetõttu heameelt ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee heakskiidu üle, mis anti Euroopa Parlamendi osalemisele ELi raamistikus; |
| --- | --- |

155.

peab ülimalt tähtsaks puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 33 (Riiklik rakendamine ja järelevalve) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikke märkusi 76 ja 77 ning väljendab seetõttu heameelt ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee heakskiidu üle, mis anti Euroopa Parlamendi osalemisele ELi raamistikus;

| 156. | kutsub eelarvepädevaid institutsioone üles eraldama piisavalt vahendeid, et ELi raamistik võiks oma otstarvet sõltumatult täita; |
| --- | --- |

156.

kutsub eelarvepädevaid institutsioone üles eraldama piisavalt vahendeid, et ELi raamistik võiks oma otstarvet sõltumatult täita;

| 157. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 227 kohaselt tagab petitsioonikomisjon aktiivse kaitse Euroopa Liidu kodanike (füüsiliste ja juriidiliste isikute) õigusele vaidlustada Euroopa Liidu organites, riiklikes või kohalikes asutustes nende suhtes toime pandud õiguste rikkumisi, muu hulgas rikkumisi, mis on seotud sellise Euroopa Liidu poliitika elluviimisega, mille eesmärk on puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamine aluslepingule lisatud pädevuse piiritlemist puudutava deklaratsiooni käsitletavas valdkonnas; |
| --- | --- |

157.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 227 kohaselt tagab petitsioonikomisjon aktiivse kaitse Euroopa Liidu kodanike (füüsiliste ja juriidiliste isikute) õigusele vaidlustada Euroopa Liidu organites, riiklikes või kohalikes asutustes nende suhtes toime pandud õiguste rikkumisi, muu hulgas rikkumisi, mis on seotud sellise Euroopa Liidu poliitika elluviimisega, mille eesmärk on puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamine aluslepingule lisatud pädevuse piiritlemist puudutava deklaratsiooni käsitletavas valdkonnas;

| 158. | toonitab asjaolu, et petitsioonikomisjoni tunnustatakse kui Euroopa Liidu ühte institutsioonilist vahendit (lisaks ombudsmanile, kes tegeleb kodanike kaitsmisega haldusomavoli korral), mis täidab ELi raamistikus kaitsefunktsiooni kooskõlas ÜRO Peaassamblee 1993. aasta resolutsioonis 48/134 sätestatud inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate riigiasutuste toimimispõhimõtetega (nn Pariisi põhimõtted); |
| --- | --- |

158.

toonitab asjaolu, et petitsioonikomisjoni tunnustatakse kui Euroopa Liidu ühte institutsioonilist vahendit (lisaks ombudsmanile, kes tegeleb kodanike kaitsmisega haldusomavoli korral), mis täidab ELi raamistikus kaitsefunktsiooni kooskõlas ÜRO Peaassamblee 1993. aasta resolutsioonis 48/134 sätestatud inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate riigiasutuste toimimispõhimõtetega (nn Pariisi põhimõtted);

| 159. | tuletab meelde, et kaitsefunktsiooni täitmiseks kasutab petitsioonikomisjon sõltumatu järelevalve raamistikus järgmisi meetmeid: eeluurimine puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisega seotud ELi õiguse rikkumise küsimustes, petitsioonide edastamine muudele parlamendikomisjonidele nende uurimiseks või vastavate meetmete võtmiseks ning kohapealsed visiidid teabe kogumiseks ja kontakti loomiseks riiklike ametiasutustega; |
| --- | --- |

159.

tuletab meelde, et kaitsefunktsiooni täitmiseks kasutab petitsioonikomisjon sõltumatu järelevalve raamistikus järgmisi meetmeid: eeluurimine puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisega seotud ELi õiguse rikkumise küsimustes, petitsioonide edastamine muudele parlamendikomisjonidele nende uurimiseks või vastavate meetmete võtmiseks ning kohapealsed visiidid teabe kogumiseks ja kontakti loomiseks riiklike ametiasutustega;

| 160. | tuletab meelde, et petitsioonikomisjon saab igal aastal märkimisväärse arvu petitsioone puuetega inimestelt, millest ilmneb tegelik olukord Euroopas, kus miljonid inimesed kogevad igapäevaselt raskusi seoses juurdepääsuga töökohale ja tööturule, haridusele ja transpordile või osalemisega poliitilises, avalikus ja kultuurielus; rõhutab, kui tähtis on puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 29, milles käsitletakse puuetega inimeste diskrimineerimiseta osalemist poliitilises ja avalikus elus; |
| --- | --- |

160.

tuletab meelde, et petitsioonikomisjon saab igal aastal märkimisväärse arvu petitsioone puuetega inimestelt, millest ilmneb tegelik olukord Euroopas, kus miljonid inimesed kogevad igapäevaselt raskusi seoses juurdepääsuga töökohale ja tööturule, haridusele ja transpordile või osalemisega poliitilises, avalikus ja kultuurielus; rõhutab, kui tähtis on puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 29, milles käsitletakse puuetega inimeste diskrimineerimiseta osalemist poliitilises ja avalikus elus;

| 161. | osutab asjaolule, et sageli on kõige rohkem tähelepanu saanud petitsioonid, mida toetavad puuetega inimesi esindavad kodanikuühiskonna organisatsioonid, mistõttu on tarvis edendada puuetega inimeste õiguste rikkumisega seotud petitsioonide kaitsvat rolli ja anda teada selliste petitsioonide tulemuslikkusest; tunnustab selliste organisatsioonide rolli puuetega inimeste sotsiaalse kaasatuse edendamisel ja elukvaliteedi parandamisel; |
| --- | --- |

161.

osutab asjaolule, et sageli on kõige rohkem tähelepanu saanud petitsioonid, mida toetavad puuetega inimesi esindavad kodanikuühiskonna organisatsioonid, mistõttu on tarvis edendada puuetega inimeste õiguste rikkumisega seotud petitsioonide kaitsvat rolli ja anda teada selliste petitsioonide tulemuslikkusest; tunnustab selliste organisatsioonide rolli puuetega inimeste sotsiaalse kaasatuse edendamisel ja elukvaliteedi parandamisel;

| 162. | võtab teadmiseks petitsioonid, milles kirjeldatakse väärkäitumise juhtumeid mõnedes liikmesriikides puuetega inimestele toimetuleku tagamisel, mitte üksnes seoses seadusega tagatud toetuste maksmata jätmisega, vaid ka juhtumitega, nagu see, mida kirjeldati petitsioonis nr 1062/2014, kus ametiasutused tegid väidetavalt meelevaldseid haldusotsuseid, et vähendada eelnevalt antud toetusi kahtlaste meditsiiniliste hinnangute alusel, millega tegelikult vähendati puudeastet; palub asjaomastel riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel näidata üles suuremat tundlikkust selliste meetmete mõju suhtes kõnealuste üksikisikute ja nende perede elule ning nõuab, et komisjon jälgiks põhjalikult mitmesugust poliitikat ja sellega seotud meetmeid, mida eri liikmesriikides seoses puuetega võetakse; |
| --- | --- |

162.

võtab teadmiseks petitsioonid, milles kirjeldatakse väärkäitumise juhtumeid mõnedes liikmesriikides puuetega inimestele toimetuleku tagamisel, mitte üksnes seoses seadusega tagatud toetuste maksmata jätmisega, vaid ka juhtumitega, nagu see, mida kirjeldati petitsioonis nr 1062/2014, kus ametiasutused tegid väidetavalt meelevaldseid haldusotsuseid, et vähendada eelnevalt antud toetusi kahtlaste meditsiiniliste hinnangute alusel, millega tegelikult vähendati puudeastet; palub asjaomastel riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel näidata üles suuremat tundlikkust selliste meetmete mõju suhtes kõnealuste üksikisikute ja nende perede elule ning nõuab, et komisjon jälgiks põhjalikult mitmesugust poliitikat ja sellega seotud meetmeid, mida eri liikmesriikides seoses puuetega võetakse;

| 163. | märgib, et mõned liikmesriigid, kes on puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerinud, peavad veel looma või määrama konventsiooni rakendamise ja järelevalve eest vastutavad organid, nagu nõutakse artiklis 33; märgib, et juba loodud organite, eriti artikli 33 lõike 2 kohaselt loodud järelevalveraamistike tööd takistab finants- ja inimressursside vähesus ning kindla õigusliku aluse puudumine nende määramiseks; |
| --- | --- |

163.

märgib, et mõned liikmesriigid, kes on puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerinud, peavad veel looma või määrama konventsiooni rakendamise ja järelevalve eest vastutavad organid, nagu nõutakse artiklis 33; märgib, et juba loodud organite, eriti artikli 33 lõike 2 kohaselt loodud järelevalveraamistike tööd takistab finants- ja inimressursside vähesus ning kindla õigusliku aluse puudumine nende määramiseks;

| 164. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid eraldaksid artikli 33 lõike 2 kohaselt loodud järelevalveraamistikele nende ülesannete täitmiseks piisavad ja püsivad finants- ja inimressursid; on arvamusel, et nad peaksid samuti garanteerima järelevalveraamistike sõltumatuse, tagades selleks, et nende koosseisu ja tegevuse osas võetakse arvesse Pariisi põhimõtteid inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate riiklike institutsioonide tegevuse kohta, nagu nõutakse artikli 33 lõikega 2 – seda toetaks ametliku õigusliku aluse kehtestamine, millega sätestataks selgelt raamistiku roll ja kohaldamisala; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes artikli 33 kohaseid organeid veel määranud ei ole, teeksid seda võimalikult kiiresti ning annaks neile ressursid ja volitused puuetega inimeste õiguste konventsioonist tulenevate kohustuste tulemuslikuks rakendamiseks ja järelevalveks; |
| --- | --- |

164.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid eraldaksid artikli 33 lõike 2 kohaselt loodud järelevalveraamistikele nende ülesannete täitmiseks piisavad ja püsivad finants- ja inimressursid; on arvamusel, et nad peaksid samuti garanteerima järelevalveraamistike sõltumatuse, tagades selleks, et nende koosseisu ja tegevuse osas võetakse arvesse Pariisi põhimõtteid inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate riiklike institutsioonide tegevuse kohta, nagu nõutakse artikli 33 lõikega 2 – seda toetaks ametliku õigusliku aluse kehtestamine, millega sätestataks selgelt raamistiku roll ja kohaldamisala; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes artikli 33 kohaseid organeid veel määranud ei ole, teeksid seda võimalikult kiiresti ning annaks neile ressursid ja volitused puuetega inimeste õiguste konventsioonist tulenevate kohustuste tulemuslikuks rakendamiseks ja järelevalveks;

| 165. | rõhutab, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni võrgustikku tuleb tugevdada puuetega inimeste õiguste konventsiooni sisemise ja institutsioonidevahelise rakendamise nõuetekohaseks koordineerimiseks, kaasates aktiivselt puuetega inimesi ja neid esindavaid organisatsioone võrgustiku tegevustesse ja kohtumistel ning konsulteerides nendega võrgustiku tegevuste ja kohtumiste raames; |
| --- | --- |

165.

rõhutab, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni võrgustikku tuleb tugevdada puuetega inimeste õiguste konventsiooni sisemise ja institutsioonidevahelise rakendamise nõuetekohaseks koordineerimiseks, kaasates aktiivselt puuetega inimesi ja neid esindavaid organisatsioone võrgustiku tegevustesse ja kohtumistel ning konsulteerides nendega võrgustiku tegevuste ja kohtumiste raames;

| 166. | nõuab tungivalt, et kõik ELi institutsioonid, asutused ja organid looksid kontaktpunktid, ning rõhutab kõiki peadirektoraate ja ELi institutsioone ühendava horisontaalse institutsioonidevahelise kooskõlastamismehhanismi vajalikkust; nõuab, et selle koostöö üksikasjad sätestataks puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise strateegias; |
| --- | --- |

166.

nõuab tungivalt, et kõik ELi institutsioonid, asutused ja organid looksid kontaktpunktid, ning rõhutab kõiki peadirektoraate ja ELi institutsioone ühendava horisontaalse institutsioonidevahelise kooskõlastamismehhanismi vajalikkust; nõuab, et selle koostöö üksikasjad sätestataks puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise strateegias;

| 167. | nõuab, et tugevdataks institutsioonidevahelist koordineerimist erinevate ELi institutsioonide rakendusmehhanismide vahel; |
| --- | --- |

167.

nõuab, et tugevdataks institutsioonidevahelist koordineerimist erinevate ELi institutsioonide rakendusmehhanismide vahel;

Konventsiooni järgimine Euroopa Liidu institutsioonides (kui avalikes haldusasutustes)

| 168. | peab oluliseks, et petitsioonikomisjon korraldaks puuete valdkonna petitsioonidele keskenduvaid üritusi, ning rõhutab mitmete sidusrühmadega, sealhulgas muude asjaomaste Euroopa Parlamendi komisjonidega, puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohase ELi raamistiku osalistega, puuetega inimesi esindavate kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning teadlastega peetava dialoogi ja nendepoolse panuse olulist rolli; |
| --- | --- |

168.

peab oluliseks, et petitsioonikomisjon korraldaks puuete valdkonna petitsioonidele keskenduvaid üritusi, ning rõhutab mitmete sidusrühmadega, sealhulgas muude asjaomaste Euroopa Parlamendi komisjonidega, puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohase ELi raamistiku osalistega, puuetega inimesi esindavate kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning teadlastega peetava dialoogi ja nendepoolse panuse olulist rolli;

| 169. | väljendab heameelt asjaolu üle, et petitsioonikomisjoni 15. oktoobril 2015. aastal korraldatud avalik kuulamine teemal „Puuetega inimeste õiguste kaitse lähtuvalt esitatud petitsioonidest“ vastas kõrgetele juurdepääsetavuse standarditele, ning soovitab muuta kõik parlamendikomisjonide koosolekud tulevikus puuetega inimestele juurdepääsetavaks; |
| --- | --- |

169.

väljendab heameelt asjaolu üle, et petitsioonikomisjoni 15. oktoobril 2015. aastal korraldatud avalik kuulamine teemal „Puuetega inimeste õiguste kaitse lähtuvalt esitatud petitsioonidest“ vastas kõrgetele juurdepääsetavuse standarditele, ning soovitab muuta kõik parlamendikomisjonide koosolekud tulevikus puuetega inimestele juurdepääsetavaks;

| 170. | väljendab heameelt asjaolu üle, et petitsiooni esitajatega suhtlemisel kasutatakse Braille kirja, ning ergutab kõiki ELi institutsioone kasutama suhtluses kodanikega viipekeelt, lihtsalt loetavaid formaate ja Braille kirja, et säilitada ja tugevdada jõupingutusi kodanike kaasamiseks institutsioonide töösse ja Euroopa projekti; |
| --- | --- |

170.

väljendab heameelt asjaolu üle, et petitsiooni esitajatega suhtlemisel kasutatakse Braille kirja, ning ergutab kõiki ELi institutsioone kasutama suhtluses kodanikega viipekeelt, lihtsalt loetavaid formaate ja Braille kirja, et säilitada ja tugevdada jõupingutusi kodanike kaasamiseks institutsioonide töösse ja Euroopa projekti;

| 171. | nõuab, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid tagaksid, et avaliku konsultatsiooni menetluses osalemise võimalustest teavitatakse tõhusalt ja laialdaselt, kasutades puuetega inimestele juurdepääsetavaid kommunikatsioonivahendeid, näiteks Braille kirja ja kergelt loetavat teksti; |
| --- | --- |

171.

nõuab, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid tagaksid, et avaliku konsultatsiooni menetluses osalemise võimalustest teavitatakse tõhusalt ja laialdaselt, kasutades puuetega inimestele juurdepääsetavaid kommunikatsioonivahendeid, näiteks Braille kirja ja kergelt loetavat teksti;

| 172. | nõuab, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid tagaksid, et konsulteerimisprotsessis osalemise võimalusest teavitatakse selgelt ja laialdaselt, kasutades juurdepääsetavaid kommunikatsioonivahendeid, et arvamusi saaks esitada muudes vormingutes, näiteks Braille kirjas või kergelt loetavas tekstis, ning et avalikud kuulamised ja koosolekud, kus arutatakse kavandatavaid õigusakte ja poliitikameetmeid, tehtaks puuetega inimestele, sealhulgas intellektipuude ja õpiraskustega inimestele, täielikult juurdepääsetavaks; |
| --- | --- |

172.

nõuab, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid tagaksid, et konsulteerimisprotsessis osalemise võimalusest teavitatakse selgelt ja laialdaselt, kasutades juurdepääsetavaid kommunikatsioonivahendeid, et arvamusi saaks esitada muudes vormingutes, näiteks Braille kirjas või kergelt loetavas tekstis, ning et avalikud kuulamised ja koosolekud, kus arutatakse kavandatavaid õigusakte ja poliitikameetmeid, tehtaks puuetega inimestele, sealhulgas intellektipuude ja õpiraskustega inimestele, täielikult juurdepääsetavaks;

| 173. | rõhutab vajadust hõlbustada puuetega inimeste tulemuslikku osalemist ja sõnavabadust avalikel üritustel ja kohtumistel, mida institutsioonid korraldavad või mis toimuvad institutsioonide ruumides, tagades subtiitrid ja tõlke viipekeelde, pimedate kirjas trükitud ja kergesti loetavas vormingus dokumendid; |
| --- | --- |

173.

rõhutab vajadust hõlbustada puuetega inimeste tulemuslikku osalemist ja sõnavabadust avalikel üritustel ja kohtumistel, mida institutsioonid korraldavad või mis toimuvad institutsioonide ruumides, tagades subtiitrid ja tõlke viipekeelde, pimedate kirjas trükitud ja kergesti loetavas vormingus dokumendid;

| 174. | kutsub Euroopa koolide kuratooriumi ja komisjoni üles tagama Euroopa koolides kaasavat kvaliteetset haridust, mis vastab puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetele seoses valdkondadevahelise hindamise, puuetega laste kaasamise ning mõistlike abinõude rakendamisega, tagades ühtlasi puuetega vanemate kaasamise; |
| --- | --- |

174.

kutsub Euroopa koolide kuratooriumi ja komisjoni üles tagama Euroopa koolides kaasavat kvaliteetset haridust, mis vastab puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetele seoses valdkondadevahelise hindamise, puuetega laste kaasamise ning mõistlike abinõude rakendamisega, tagades ühtlasi puuetega vanemate kaasamise;

| 175. | kutsub institutsioone üles toetama ja edendama Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuri tööd; |
| --- | --- |

175.

kutsub institutsioone üles toetama ja edendama Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuri tööd;

| 176. | nõuab, et EL muudaks ühist ravikindlustusskeemi, pensionisüsteemi ning puuetega seotud sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustuse meetmeid, tagamaks puuetega inimeste mittediskrimineerimise ja võrdsed võimalused, muu hulgas tunnistades puuetega seotud tervishoiuvajaduste erinevust haigusest ning edendades iseseisvat elamist ja töötamist, hüvitades täielikult neile seadmetele või teenustele tehtavad täiendavad kulutused, mis on töö jaoks vajalikud (näiteks Braille kirja printer, kuuldeaparaadid, viipekeele tõlk, subtiitrite lisamise teenused jne); |
| --- | --- |

176.

nõuab, et EL muudaks ühist ravikindlustusskeemi, pensionisüsteemi ning puuetega seotud sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustuse meetmeid, tagamaks puuetega inimeste mittediskrimineerimise ja võrdsed võimalused, muu hulgas tunnistades puuetega seotud tervishoiuvajaduste erinevust haigusest ning edendades iseseisvat elamist ja töötamist, hüvitades täielikult neile seadmetele või teenustele tehtavad täiendavad kulutused, mis on töö jaoks vajalikud (näiteks Braille kirja printer, kuuldeaparaadid, viipekeele tõlk, subtiitrite lisamise teenused jne);

| 177. | nõuab tungivalt, et institutsioonid, ametid ja organid tagaksid vastavalt kokkuvõtlikele märkustele kehtivate personalieeskirjade täieliku ja tõhusa rakendamise kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, ning et sise-eeskirjad ja rakendussätted töötatakse välja, järgides täielikult puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätteid, et need moodustaksid osa avatud ja puudeid kaasavast tegutsemisviisist; |
| --- | --- |

177.

nõuab tungivalt, et institutsioonid, ametid ja organid tagaksid vastavalt kokkuvõtlikele märkustele kehtivate personalieeskirjade täieliku ja tõhusa rakendamise kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, ning et sise-eeskirjad ja rakendussätted töötatakse välja, järgides täielikult puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätteid, et need moodustaksid osa avatud ja puudeid kaasavast tegutsemisviisist;

| 178. | nõuab, et ELi institutsioonide teenistuses olevate puuetega inimeste või ülalpeetavate puudega pereliikmete eest hoolitsevate inimeste heaks võetaks piisavad vajadustepõhised ja puuetega inimeste õiguste konventsioonile vastavad mõistlikud abinõud, pöörates erilist tähelepanu puuetega vanemate vajadustele; |
| --- | --- |

178.

nõuab, et ELi institutsioonide teenistuses olevate puuetega inimeste või ülalpeetavate puudega pereliikmete eest hoolitsevate inimeste heaks võetaks piisavad vajadustepõhised ja puuetega inimeste õiguste konventsioonile vastavad mõistlikud abinõud, pöörates erilist tähelepanu puuetega vanemate vajadustele;

| 179. | nõuab tungivalt, et institutsioonid kehtestaksid tervikliku värbamise, töökohal püsimise ja edutamise poliitika, kaasa arvatud ajutised positiivsed meetmed, et aktiivselt ja olulisel määral suurendada puuetega, sealhulgas psühhosotsiaalsete ja intellektipuuetega ametnike või töötajate ja praktikantide arvu kooskõlas direktiivi 2000/78/EÜ artikliga 5; |
| --- | --- |

179.

nõuab tungivalt, et institutsioonid kehtestaksid tervikliku värbamise, töökohal püsimise ja edutamise poliitika, kaasa arvatud ajutised positiivsed meetmed, et aktiivselt ja olulisel määral suurendada puuetega, sealhulgas psühhosotsiaalsete ja intellektipuuetega ametnike või töötajate ja praktikantide arvu kooskõlas direktiivi 2000/78/EÜ artikliga 5;

| 180. | soovitab koostada puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega konsulteerides terviklikud puuetega inimeste õiguste konventsiooni teemalised töötajate koolitusmoodulid, keskendudes nn eesliinitöötajatele, juhtivtöötajatele ja avaliku hankega tegelevatele töötajatele; |
| --- | --- |

180.

soovitab koostada puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega konsulteerides terviklikud puuetega inimeste õiguste konventsiooni teemalised töötajate koolitusmoodulid, keskendudes nn eesliinitöötajatele, juhtivtöötajatele ja avaliku hankega tegelevatele töötajatele;

| 181. | nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid muudaksid juurdepääsetavaks oma internetipõhise sisu ja rakendused, kaasa arvatud sisevõrgud, kõik olulised dokumendid ja audivisuaalne sisu, tagades samal ajal oma hoonete füüsilise juurdepääsetavuse; |
| --- | --- |

181.

nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid muudaksid juurdepääsetavaks oma internetipõhise sisu ja rakendused, kaasa arvatud sisevõrgud, kõik olulised dokumendid ja audivisuaalne sisu, tagades samal ajal oma hoonete füüsilise juurdepääsetavuse;

| 182. | palub komisjonil teha tihedat koostööd teiste ELi institutsioonide, organite ja asutuste ning liikmesriikidega, et kooskõlastada tulemuslikud ja süstemaatilised järelmeetmed kokkuvõtlikele märkustele, näiteks puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise strateegia kaudu; |
| --- | --- |

182.

palub komisjonil teha tihedat koostööd teiste ELi institutsioonide, organite ja asutuste ning liikmesriikidega, et kooskõlastada tulemuslikud ja süstemaatilised järelmeetmed kokkuvõtlikele märkustele, näiteks puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise strateegia kaudu;

| 183. | palub ELil ja liikmesriikidel tagada neile suunatud lõplike märkuste elluviimisel konsulteerimise puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega ning nende süstemaatilise ja struktureeritud kaasamise; |
| --- | --- |

183.

palub ELil ja liikmesriikidel tagada neile suunatud lõplike märkuste elluviimisel konsulteerimise puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega ning nende süstemaatilise ja struktureeritud kaasamise;

| 184. | on seoses puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 35, milles kohustatakse konventsiooni allkirjastanud liikmesriike esitama esialgset ja hilisemaid aruandeid konventsiooni rakendamise kohta, seisukohal, et sellised aruanded tuleks esitada iga nelja aasta järel ning need tuleks koostada puuetega inimeste organisatsioonide osalusel; |
| --- | --- |

184.

on seoses puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 35, milles kohustatakse konventsiooni allkirjastanud liikmesriike esitama esialgset ja hilisemaid aruandeid konventsiooni rakendamise kohta, seisukohal, et sellised aruanded tuleks esitada iga nelja aasta järel ning need tuleks koostada puuetega inimeste organisatsioonide osalusel;

o

o o

| 185. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

185.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(2)  CRPD/C/EU/CO/1.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  A/RES/64/142.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(6)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0059.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0321.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0320.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0286.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0261.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0208.

(13)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 130.

(14)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

(15)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(16)  Euroopa Kohus, liidetud kohtuasjad C-335/11 ja C-337/11: HK Danmark, 11. aprill 2013, punktid 29–30; Euroopa Kohus, kohtuasi C-363/12: Z, 18. märts 2014, punkt 73; Euroopa Kohus, kohtuasi C-356/12: Glatzel, 22. mai 2014, punkt 68.

(17)  FRA aruanne: „Violence against children with disabilities: legislation, policies and programmes in the EU“ („Puuetega laste vastane vägivald:õigusaktid, poliitika ja programmid ELis“) (http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2015-violence-against-children-with-disabilities_en.pdf)

(18)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruanne „Violence against women: an EU-wide survey“ („Naistevastane vägivald: ELi ülene uurimus“). Peamised tulemused: http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2014-vaw-survey-main-results-apr14_en.pdf

(19)  Van Straaten et al. (2015). „Self-reported care needs of Dutch homeless people with and without a suspected intellectual disability: a 1.5-year follow-up study“ („Intellektipuude kahtlusega ja kahtluseta Madalmaade kodutute inimeste iseteatatud hoolekande vajadused: pooleteiseaastane järeluuring“) väljaandes Health Soc Care Community, Epub 1. oktoober 2015.

(20)  EU-SILC 2012.

(21)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 41.

(22)  COM(2015)0615.

(23)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 71.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/163 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/163

---

P8_TA(2016)0319

Vastuväide rakendusaktile: tervisealased väited, mida on lubatud esitada toidu kohta

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 432/2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

(2018/C 101/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu (D44599/02), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu (D44599/02),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (1), eriti selle artikli 13 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (1), eriti selle artikli 13 lõiget 3,

| — | võttes arvesse ülalnimetatud määruse artikli 25 lõikes 1 osutatud komitee 12. aprilli 2016. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülalnimetatud määruse artikli 25 lõikes 1 osutatud komitee 12. aprilli 2016. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artikli 5a lõike 3 punkti b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artikli 5a lõike 3 punkti b,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c,

| A. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 artiklis 4 on ette nähtud, et 19. jaanuariks 2009 kehtestab komisjon täpsed toitainelised põhijooned, millele toit või teatavad toidugrupid peavad vastama, et kanda toitumis- või tervisealaseid väiteid, ning tingimused toitumis- või tervisealaste väidete kasutamiseks toidu või toidugruppide kohta, võttes arvesse toitainelisi põhijooni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 artiklis 4 on ette nähtud, et 19. jaanuariks 2009 kehtestab komisjon täpsed toitainelised põhijooned, millele toit või teatavad toidugrupid peavad vastama, et kanda toitumis- või tervisealaseid väiteid, ning tingimused toitumis- või tervisealaste väidete kasutamiseks toidu või toidugruppide kohta, võttes arvesse toitainelisi põhijooni;

| B. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 2 lõike 5 kohaselt on tervisealane väide mis tahes väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on seos; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 2 lõike 5 kohaselt on tervisealane väide mis tahes väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on seos;

| C. | arvestades, et õigustatud on mure, mille kohaselt väited, et kofeiin aitab erksust suurendada ja parandada keskendumisvõimet, ei osuta kofeiinitarbimise ja tervise vahelisele seosele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et õigustatud on mure, mille kohaselt väited, et kofeiin aitab erksust suurendada ja parandada keskendumisvõimet, ei osuta kofeiinitarbimise ja tervise vahelisele seosele;

| D. | arvestades, et komisjon ei ole veel selliseid toitainelisi põhijooni kehtestanud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon ei ole veel selliseid toitainelisi põhijooni kehtestanud;

| E. | arvestades, et 250-milliliitrine energiajoogi purk võib sisaldada kuni 27 g suhkrut ja 80 mg kofeiini; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 250-milliliitrine energiajoogi purk võib sisaldada kuni 27 g suhkrut ja 80 mg kofeiini;

| F. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni soovituse kohaselt peaks vabade suhkrute tarbimine täiskasvanute ja laste puhul moodustama kõige rohkem kuni 10 % toidust saadud igapäevasest energia hulgast, kusjuures tervisele oleks veelgi kasulikum, kui vabade suhkrute tarbimist vähendatakse allapoole 5 % (umbes 25 g) toidust saadud igapäevasest energia hulgast (3); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni soovituse kohaselt peaks vabade suhkrute tarbimine täiskasvanute ja laste puhul moodustama kõige rohkem kuni 10 % toidust saadud igapäevasest energia hulgast, kusjuures tervisele oleks veelgi kasulikum, kui vabade suhkrute tarbimist vähendatakse allapoole 5 % (umbes 25 g) toidust saadud igapäevasest energia hulgast (3);

| G. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet leidis tõendeid selle kohta, et suur suhkrutarbimine suhkruga magustatud jookide kujul võib tõsta kehakaalu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet leidis tõendeid selle kohta, et suur suhkrutarbimine suhkruga magustatud jookide kujul võib tõsta kehakaalu;

| H. | arvestades, et esildatud tervisealaste väidete kasutamine võib soodustada energiajookide tarbimist ning selle tulemusel võib igapäevane suhkru- ja kofeiinitarbimine ootuspäraselt ületada igapäevast soovitatud maksimumkogust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et esildatud tervisealaste väidete kasutamine võib soodustada energiajookide tarbimist ning selle tulemusel võib igapäevane suhkru- ja kofeiinitarbimine ootuspäraselt ületada igapäevast soovitatud maksimumkogust;

| I. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 punktis c keelatakse selliste tervisealaste väidete kasutamine, mis soodustavad toidu ülemäärast tarbimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 punktis c keelatakse selliste tervisealaste väidete kasutamine, mis soodustavad toidu ülemäärast tarbimist;

| J. | arvestades, et komisjoni määruse eelnõu kohaselt ei kasutata väiteid, et kofeiin aitab erksust suurendada ja et kofeiin aitab parandada keskendumisvõimet, lastele ja noorukitele suunatud toidu puhul; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni määruse eelnõu kohaselt ei kasutata väiteid, et kofeiin aitab erksust suurendada ja et kofeiin aitab parandada keskendumisvõimet, lastele ja noorukitele suunatud toidu puhul;

| K. | arvestades, et noorukid on energiajookide suurim tarbijarühm; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et noorukid on energiajookide suurim tarbijarühm;

| L. | arvestades, et 68 % noorukitest ja 18 % lastest tarbivad energiajooke regulaarselt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 68 % noorukitest ja 18 % lastest tarbivad energiajooke regulaarselt;

| M. | arvestades, et energiajoogitööstuses vabatahtlikult järgitavas energiajookide turustamise ja märgistamise heas tavas on üksnes kohustus mitte turustada energiajooke alla 12-aastastele lastele (4); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et energiajoogitööstuses vabatahtlikult järgitavas energiajookide turustamise ja märgistamise heas tavas on üksnes kohustus mitte turustada energiajooke alla 12-aastastele lastele (4);

| N. | arvestades, et praktikas on keeruline kontrollida, et esildatud väidetega märgistatud energiajooke ei müüdaks lastele, sõltumata sellest, kas väidete sihtrühmaks on lapsed või noorukid, mis muudab esildatud väidete kasutamistingimused ebatõhusaks; arvestades, et miski ei takista ühelgi juhul selliste jookide müüki noorukitele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et praktikas on keeruline kontrollida, et esildatud väidetega märgistatud energiajooke ei müüdaks lastele, sõltumata sellest, kas väidete sihtrühmaks on lapsed või noorukid, mis muudab esildatud väidete kasutamistingimused ebatõhusaks; arvestades, et miski ei takista ühelgi juhul selliste jookide müüki noorukitele;

| O. | arvestades, et nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 punktis a, ei tohi toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine olla mitmeti mõistetav või eksitav; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 punktis a, ei tohi toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine olla mitmeti mõistetav või eksitav;

| P. | arvestades, et tingimus või piirang, mille kohaselt esildatud väiteid ei tohiks kasutada lastele või noorukitele mõeldud toidu puhul, muudaks need sellise toidu inimtervisele avalduva võimaliku negatiivse mõju osas mitmeti mõistetavaks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tingimus või piirang, mille kohaselt esildatud väiteid ei tohiks kasutada lastele või noorukitele mõeldud toidu puhul, muudaks need sellise toidu inimtervisele avalduva võimaliku negatiivse mõju osas mitmeti mõistetavaks;

| Q. | arvestades, et komisjon on varem (nagu on kinnitanud Üldkohus glükoosi küsimuses) keeldunud andmast luba kasutada tervisealaseid väiteid, millega tarbijatele edastatakse vastuoluline ja mitmeti mõistetav sõnum, isegi kui väidete kasutamiseks antakse luba, arvestades konkreetsete kasutustingimuste täitmist ja/või väidetele lisatakse täiendavaid sõnumeid või hoiatusi (5); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjon on varem (nagu on kinnitanud Üldkohus glükoosi küsimuses) keeldunud andmast luba kasutada tervisealaseid väiteid, millega tarbijatele edastatakse vastuoluline ja mitmeti mõistetav sõnum, isegi kui väidete kasutamiseks antakse luba, arvestades konkreetsete kasutustingimuste täitmist ja/või väidetele lisatakse täiendavaid sõnumeid või hoiatusi (5);

| R. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet järeldas oma teaduslikus arvamuses kofeiini ohutuse kohta, et lastele ohutu kofeiiniannuse kindlaksmääramiseks puudub piisav teave, kuid päevaannus, mis jääb suurusjärku 3 mg kehakaalu kg kohta, ei tohiks arvatavasti lastele ja noorukitele ohtlikuks osutuda (6); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet järeldas oma teaduslikus arvamuses kofeiini ohutuse kohta, et lastele ohutu kofeiiniannuse kindlaksmääramiseks puudub piisav teave, kuid päevaannus, mis jääb suurusjärku 3 mg kehakaalu kg kohta, ei tohiks arvatavasti lastele ja noorukitele ohtlikuks osutuda (6);

| S. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 punkti c kohaselt „ei tohi toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine [...] soodustada või õigustada toidu ülemäärast tarbimist“; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 punkti c kohaselt „ei tohi toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine [...] soodustada või õigustada toidu ülemäärast tarbimist“;

| T. | arvestades, et 25 % energiajooke tarbivatest noorukitest joovad kolm või enam purki korraga ning esildatud väited võivad soodustada selliste energiajookide tarbimist veelgi suuremates kogustes; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 25 % energiajooke tarbivatest noorukitest joovad kolm või enam purki korraga ning esildatud väited võivad soodustada selliste energiajookide tarbimist veelgi suuremates kogustes;

| U. | arvestades, et esildatud hoiatussilt (kasutustingimused) ei sisalda mingit hoiatust ühekordse kasutamise maksimumkoguse kohta, vaid viitab üksnes maksimaalsele päevasele kogusele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et esildatud hoiatussilt (kasutustingimused) ei sisalda mingit hoiatust ühekordse kasutamise maksimumkoguse kohta, vaid viitab üksnes maksimaalsele päevasele kogusele;

| V. | arvestades, et energiajooke on seostatud neid regulaarselt tarbivate laste ja noorukite peavalu, une- ja käitumishäiretega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et energiajooke on seostatud neid regulaarselt tarbivate laste ja noorukite peavalu, une- ja käitumishäiretega;

| 1. | on vastu komisjoni määruse eelnõu vastuvõtmisele; |
| --- | --- |

1.

on vastu komisjoni määruse eelnõu vastuvõtmisele;

| 2. | on seisukohal, et komisjoni määruse eelnõu ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1924/2006 eesmärgi ja sisuga; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et komisjoni määruse eelnõu ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1924/2006 eesmärgi ja sisuga;

| 3. | palub komisjonil oma määruse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil oma määruse eelnõu tagasi võtta;

| 4. | palub liikmesriikidel kaaluda suure kofeiinisisaldusega jookide või kofeiinilisandiga toidu turustamist lastele ja noorukitele käsitlevate eeskirjade kehtestamist; |
| --- | --- |

4.

palub liikmesriikidel kaaluda suure kofeiinisisaldusega jookide või kofeiinilisandiga toidu turustamist lastele ja noorukitele käsitlevate eeskirjade kehtestamist;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(3)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/149782/1/9789241549028_eng.pdf?ua=1

(4)  http://www.energydrinkseurope.org/wp-content/uploads/2015/01/FINAL_EDE-Code-of-Practice_clean_250914.pdf

(5)  Kohtuotsus, Üldkohus, 16. märts 2016, Dextro Energy GmbH & Co. KG vs. komisjon, T-100/15, EU:T:2016:150, punkt 74.

(6)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/consultation/150115.pdf

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 7. juuli 2016

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/166 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/166

---

P8_TA(2016)0317

ÜRO Peaassamblee 71. istungjärk

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (2016/2020(INI))

(2018/C 101/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Andrey Kovatchevi poolt fraktsiooni PPE nimel esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (B8-1374/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Andrey Kovatchevi poolt fraktsiooni PPE nimel esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (B8-1374/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21, 34 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21, 34 ja 36,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 70. istungjärku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 70. istungjärku,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO Peaassamblee 70. istungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO Peaassamblee 70. istungjärgul,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO inimõiguste konventsioone ning nende fakultatiivprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO inimõiguste konventsioone ning nende fakultatiivprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (1), millega antakse ELile õigus ÜRO Peaassambleel sekkuda, et esitada suulisi ettepanekuid ja muudatusettepanekuid, mis pannakse liikmesriigi taotlusel hääletusele, ning teostada vastulause esitamise õigust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (1), millega antakse ELile õigus ÜRO Peaassambleel sekkuda, et esitada suulisi ettepanekuid ja muudatusettepanekuid, mis pannakse liikmesriigi taotlusel hääletusele, ning teostada vastulause esitamise õigust,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) kümnenda aastapäeva kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) kümnenda aastapäeva kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta soovitust nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta soovitust nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta ÜROs – kuidas saavutada paremini ELi välispoliitika eesmärke (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta ÜROs – kuidas saavutada paremini ELi välispoliitika eesmärke (5),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudeks (6) ja 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni agressioonikuritegude kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudeks (6) ja 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni agressioonikuritegude kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (8),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (9),

| — | võttes arvesse 12. detsembri 2015. aasta Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembri 2015. aasta Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse 13. juuni 2012. aasta dokumenti „ELi poolt ÜRO rahuvalveoperatsioonidele osutatava ÜJKP toetuse tõhustamise tegevuskava“ (10) ja 23. märtsi 2015. aasta dokumenti „ÜRO ning ELi rahuvalvet ja kriisiohjamist käsitleva strateegilise partnerluse tugevdamine: prioriteedid aastatel 2015–2018“ (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juuni 2012. aasta dokumenti „ELi poolt ÜRO rahuvalveoperatsioonidele osutatava ÜJKP toetuse tõhustamise tegevuskava“ (10) ja 23. märtsi 2015. aasta dokumenti „ÜRO ning ELi rahuvalvet ja kriisiohjamist käsitleva strateegilise partnerluse tugevdamine: prioriteedid aastatel 2015–2018“ (11),

| — | võttes arvesse 2007. aasta novembri Oslo suuniseid välisriikide sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta suurõnnetuste korral, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta novembri Oslo suuniseid välisriikide sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta suurõnnetuste korral,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) ja Julgeolekunõukogu hiljutist resolutsiooni 2242 (2015) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) ja Julgeolekunõukogu hiljutist resolutsiooni 2242 (2015) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 15. mai 2015. aasta hindamisaruannet õiguste tagamise ja abi andmisega seotud jõupingutuste kohta seoses rahuvalveoperatsioonidel ÜRO ja seotud personali poolt toime pandud seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 15. mai 2015. aasta hindamisaruannet õiguste tagamise ja abi andmisega seotud jõupingutuste kohta seoses rahuvalveoperatsioonidel ÜRO ja seotud personali poolt toime pandud seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamisega,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2014. aasta aprillis avaldatud esimest ÜRO aruannet antibiootikumiresistentsuse kohta, milles antibiootikumiresistentsus liigitatakse ülemaailmse rahvatervise tõsiseks ohuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2014. aasta aprillis avaldatud esimest ÜRO aruannet antibiootikumiresistentsuse kohta, milles antibiootikumiresistentsus liigitatakse ülemaailmse rahvatervise tõsiseks ohuks,

| — | võttes arvesse hiljutisi paljastusi seoses Panamas asuva õigusbüroo Mossack Fonseca tegevusega ja seotud algatusi rahvusvahelise koostöö tihendamiseks, et võidelda maksudest kõrvalehoidumisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljutisi paljastusi seoses Panamas asuva õigusbüroo Mossack Fonseca tegevusega ja seotud algatusi rahvusvahelise koostöö tihendamiseks, et võidelda maksudest kõrvalehoidumisega,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 134 lõiget 3 ja artiklit 113, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 134 lõiget 3 ja artiklit 113,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0146/2016),

| A. | arvestades, et ELi pühendumus tõhusale mitmepoolsusele ja heale ülemaailmsele juhtimisele, milles on keskne roll ÜRO-l, on ELi välispoliitika lahutamatu osa ja selle aluseks on veendumus, et üleilmsete kriiside, probleemide ja ohtudega tegelemiseks sobib enim mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel, mida tuleb austada ja järgida; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi pühendumus tõhusale mitmepoolsusele ja heale ülemaailmsele juhtimisele, milles on keskne roll ÜRO-l, on ELi välispoliitika lahutamatu osa ja selle aluseks on veendumus, et üleilmsete kriiside, probleemide ja ohtudega tegelemiseks sobib enim mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel, mida tuleb austada ja järgida;

| B. | arvestades, et EL peaks aktiivselt osalema sellise ÜRO väljaehitamisel, mis suudaks tõhusalt kaasa aidata ülemaailmsete lahenduste leidmisele ning rahu, julgeoleku, arengu, inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel rajaneva rahvusvahelise korra saavutamisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL peaks aktiivselt osalema sellise ÜRO väljaehitamisel, mis suudaks tõhusalt kaasa aidata ülemaailmsete lahenduste leidmisele ning rahu, julgeoleku, arengu, inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel rajaneva rahvusvahelise korra saavutamisele;

| C. | arvestades, et ELi liikmesriigid peavad tegema kõik jõupingutused selleks, et viia kooskõlla oma tegevus ÜRO süsteemi organites ja üksustes, lähtudes ELi lepingu artikli 34 lõikes 1 sätestatud mandaadist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi liikmesriigid peavad tegema kõik jõupingutused selleks, et viia kooskõlla oma tegevus ÜRO süsteemi organites ja üksustes, lähtudes ELi lepingu artikli 34 lõikes 1 sätestatud mandaadist;

| D. | arvestades, et ülemaailmne ja piirkondlik julgeolekukeskkond on järsult halvenemas, muutudes veel keerulisemaks ning hägustades piire sise- ja välisjulgeoleku vahel; arvestades, et ÜRO-l on endiselt juhtroll ülemaailmse julgeoleku ja stabiilsuse tagamises; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülemaailmne ja piirkondlik julgeolekukeskkond on järsult halvenemas, muutudes veel keerulisemaks ning hägustades piire sise- ja välisjulgeoleku vahel; arvestades, et ÜRO-l on endiselt juhtroll ülemaailmse julgeoleku ja stabiilsuse tagamises;

| E. | arvestades, et ülemaailmse võimu ümberpaigutamise ja hajutamise tõttu on vaja ÜRO raames põhjalikult ümber hinnata tõhusad mitmepoolsuse vahendid; arvestades, et nende vahendite puhul tuleb rohkem kaasata kõiki sidusrühmi, nii riiklikke kui ka muid sidusrühmi võrdselt, muu hulgas konfliktide ennetamise ja kriisiohjamisprotsessidesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ülemaailmse võimu ümberpaigutamise ja hajutamise tõttu on vaja ÜRO raames põhjalikult ümber hinnata tõhusad mitmepoolsuse vahendid; arvestades, et nende vahendite puhul tuleb rohkem kaasata kõiki sidusrühmi, nii riiklikke kui ka muid sidusrühmi võrdselt, muu hulgas konfliktide ennetamise ja kriisiohjamisprotsessidesse;

| F. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kokku ÜRO süsteemi suurimaks rahastajaks, tagades umbes ühe kolmandiku ÜRO korralisest eelarvest, ligi kaks viiendikku ÜRO rahuvalve-eelarvest ning ligi poole kõigist ÜRO fondidesse ja programmidesse suunatud maksetest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kokku ÜRO süsteemi suurimaks rahastajaks, tagades umbes ühe kolmandiku ÜRO korralisest eelarvest, ligi kaks viiendikku ÜRO rahuvalve-eelarvest ning ligi poole kõigist ÜRO fondidesse ja programmidesse suunatud maksetest;

| G. | arvestades, et EL teeb jõupingutusi keskkonnasäästlikkuse heaks, eelkõige võitluses kliimamuutustega, edendades sel eesmärgil rahvusvahelisi meetmeid keskkonna kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning loodusvarade säästvaks majandamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL teeb jõupingutusi keskkonnasäästlikkuse heaks, eelkõige võitluses kliimamuutustega, edendades sel eesmärgil rahvusvahelisi meetmeid keskkonna kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning loodusvarade säästvaks majandamiseks;

| H. | arvestades, et EL on üks kõige kindlameelsem inimõiguste, põhivabaduste, kultuuriväärtuste ja mitmekesisuse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kaitsja ning edendaja; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on üks kõige kindlameelsem inimõiguste, põhivabaduste, kultuuriväärtuste ja mitmekesisuse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kaitsja ning edendaja;

| I. | arvestades, et ELi julgeolekukeskkond muutub üha ebastabiilsemaks ja kõikuvamaks, tingituna paljudest pikaajalistest või esilekerkivatest uutest probleemidest, sealhulgas vägivaldsetest konfliktidest, terrorismist, organiseeritud kuritegevusest, enneolematutest rändevoogudest ja kliimamuutustest, mida on võimatu lahendada riikide tasandil ja mis nõuavad piirkondlikke ja ülemaailmseid vastuseid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi julgeolekukeskkond muutub üha ebastabiilsemaks ja kõikuvamaks, tingituna paljudest pikaajalistest või esilekerkivatest uutest probleemidest, sealhulgas vägivaldsetest konfliktidest, terrorismist, organiseeritud kuritegevusest, enneolematutest rändevoogudest ja kliimamuutustest, mida on võimatu lahendada riikide tasandil ja mis nõuavad piirkondlikke ja ülemaailmseid vastuseid;

| J. | arvestades, et uued väljakutsed, sealhulgas hübriid- ja teabesõda, küberohud, biotehnoloogia, autonoomsed surmavad relvasüsteemid, nanotehnoloogia, relvade miniaturiseerimine ning kahesuguse kasutusega tehnoloogia laialdane levik muudavad vajalikuks mitmepoolsete kokkulepete väljatöötamise, mille jaoks ÜRO raamistik on kõige sobivam; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uued väljakutsed, sealhulgas hübriid- ja teabesõda, küberohud, biotehnoloogia, autonoomsed surmavad relvasüsteemid, nanotehnoloogia, relvade miniaturiseerimine ning kahesuguse kasutusega tehnoloogia laialdane levik muudavad vajalikuks mitmepoolsete kokkulepete väljatöötamise, mille jaoks ÜRO raamistik on kõige sobivam;

| K. | arvestades, et massihävitusrelvade ja nende levitamisvahendite laialdase leviku alased hiljutised arengud teevad relvastuskontrolli ja desarmeerimise järjest raskemaks ning nõrgendavad ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust; arvestades, et ÜRO on sobiv raamistik, et edendada uue põlvkonna relvastuskontrolli ja desarmeerimismeetmetele suunatud jõupingutusi koos oma seisukohti jagavate partneritega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et massihävitusrelvade ja nende levitamisvahendite laialdase leviku alased hiljutised arengud teevad relvastuskontrolli ja desarmeerimise järjest raskemaks ning nõrgendavad ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust; arvestades, et ÜRO on sobiv raamistik, et edendada uue põlvkonna relvastuskontrolli ja desarmeerimismeetmetele suunatud jõupingutusi koos oma seisukohti jagavate partneritega;

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused: |
| --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

Rahu ja julgeolek

| a) | võtta aktiivseid meetmeid tagamaks, et kõik relvakonfliktide otsesed või kaudsed osapooled ning nende organisatsioonid täidavad täielikult rahvusvahelisi kohustusi ning rahvusvahelise õiguse standardeid ning toetavad igasuguste konfliktide rahumeelseid ja diplomaatilisi lahendusi; nõuda tungivalt, et see peaks hõlmama ka kohustust tagada abivajajatele humanitaarabi kättesaadavus; |
| --- | --- |

a)

võtta aktiivseid meetmeid tagamaks, et kõik relvakonfliktide otsesed või kaudsed osapooled ning nende organisatsioonid täidavad täielikult rahvusvahelisi kohustusi ning rahvusvahelise õiguse standardeid ning toetavad igasuguste konfliktide rahumeelseid ja diplomaatilisi lahendusi; nõuda tungivalt, et see peaks hõlmama ka kohustust tagada abivajajatele humanitaarabi kättesaadavus;

| b) | jätkuvalt toetada mitmepoolseid jõupingutusi, et leida püsivad poliitilised ja rahumeelsed lahendused kestvatele konfliktidele Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas; jätkuvalt toetada ÜRO peasekretäri Süüria erisaadiku, ÜRO Liibüa eriesindaja ja Liibüa toetusmissiooni juhi, ÜRO peasekretäri Jeemeni erisaadiku, ÜRO Lähis-Ida rahuprotsessi erikoordinaatori ja ÜRO peasekretäri Lääne-Sahara eriesindaja tegevust; nõuda, et rahvusvaheline üldsus jätkaks humanitaar-, finants- ja poliitilise abi andmist humanitaarolukorra parandamise ning vägivalla viivitamatu lõpetamise eesmärgil; mõista hukka ühepoolsed ja koordineerimata meetmed mis tahes kriisipiirkonnas; |
| --- | --- |

b)

jätkuvalt toetada mitmepoolseid jõupingutusi, et leida püsivad poliitilised ja rahumeelsed lahendused kestvatele konfliktidele Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas; jätkuvalt toetada ÜRO peasekretäri Süüria erisaadiku, ÜRO Liibüa eriesindaja ja Liibüa toetusmissiooni juhi, ÜRO peasekretäri Jeemeni erisaadiku, ÜRO Lähis-Ida rahuprotsessi erikoordinaatori ja ÜRO peasekretäri Lääne-Sahara eriesindaja tegevust; nõuda, et rahvusvaheline üldsus jätkaks humanitaar-, finants- ja poliitilise abi andmist humanitaarolukorra parandamise ning vägivalla viivitamatu lõpetamise eesmärgil; mõista hukka ühepoolsed ja koordineerimata meetmed mis tahes kriisipiirkonnas;

| c) | toetada Süüria-siseseid läbirääkimisi, mis lähtuvad Julgeolekunõukogu resolutsioonist 2254 (2015); toetada tööd, mida teevad rahvusvahelise Süüria toetamise rühma loodud rakkerühmad, kes kontrollivad hädavajaliku humanitaarabi toimetamist tuhandete süürlasteni ümberpiiratud ja raskesti juurdepääsetavatel aladel, samuti sõjategevuse lõpetamist, mis kiideti heaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2268 (2016); mõista otsustavalt hukka laialdased inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised Süürias ning toetada kodanikuühiskonna organisatsioonide tööd sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja muude inimõiguste rikkumiste dokumenteerimisel; rõhutada, et konfliktile tuleb leida poliitiline lahendus ja tagada naiste osalemine rahukõnelustes; nõuda tungivalt, et kõik ÜRO liikmesriigid teeksid kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid, et aidata kohalikke elanikke ja pagulasi; |
| --- | --- |

c)

toetada Süüria-siseseid läbirääkimisi, mis lähtuvad Julgeolekunõukogu resolutsioonist 2254 (2015); toetada tööd, mida teevad rahvusvahelise Süüria toetamise rühma loodud rakkerühmad, kes kontrollivad hädavajaliku humanitaarabi toimetamist tuhandete süürlasteni ümberpiiratud ja raskesti juurdepääsetavatel aladel, samuti sõjategevuse lõpetamist, mis kiideti heaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2268 (2016); mõista otsustavalt hukka laialdased inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised Süürias ning toetada kodanikuühiskonna organisatsioonide tööd sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja muude inimõiguste rikkumiste dokumenteerimisel; rõhutada, et konfliktile tuleb leida poliitiline lahendus ja tagada naiste osalemine rahukõnelustes; nõuda tungivalt, et kõik ÜRO liikmesriigid teeksid kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid, et aidata kohalikke elanikke ja pagulasi;

| d) | tagada, et ÜRO Peaassamblee kindlustab koostöös ELi ja USAga kõik vahendid, et tagada, et kahe riigi lahendus, mille aluseks oleksid 1967. aasta piirid ja mõlema riigi pealinnaks saaks Jeruusalemm ning mille puhul turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik, ühtne ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus, oleks jätkusuutlik ja tulemuslik; tegutseda kooskõlas nõukogu 18. jaanuaril 2016 vastu võetud järeldustega Lähis-Ida rahuprotsessi kohta seoses asustuste jätkuva laiendamisega, mis takistab rahu saavutamist; |
| --- | --- |

d)

tagada, et ÜRO Peaassamblee kindlustab koostöös ELi ja USAga kõik vahendid, et tagada, et kahe riigi lahendus, mille aluseks oleksid 1967. aasta piirid ja mõlema riigi pealinnaks saaks Jeruusalemm ning mille puhul turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik, ühtne ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus, oleks jätkusuutlik ja tulemuslik; tegutseda kooskõlas nõukogu 18. jaanuaril 2016 vastu võetud järeldustega Lähis-Ida rahuprotsessi kohta seoses asustuste jätkuva laiendamisega, mis takistab rahu saavutamist;

| e) | rõhutada vajadust kooskõlastatud humanitaartegevuse järele ÜRO juhtimisel Jeemenis; nõuda tungivalt, et kõik osalised lubaksid riiki tuua ja kätte toimetada kiiresti vajatavat toitu, ravimeid, kütust ja muud vajalikku abi ÜRO ja rahvusvaheliste humanitaarkanalite kaudu, et rahuldada kriisist mõjutatud tsiviilelanike pakilised vajadused, kooskõlas erapooletuse, neutraalsuse ja sõltumatuse põhimõtetega; nõuda humanitaarvaherahu väljakuulutamist, mis võimaldaks elupäästval abil kiiremas korras Jeemeni rahvani jõuda; nõuda kõigi väidetavate rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste, sealhulgas hiljutiste humanitaartaristu ja -töötajate vastu suunatud rünnakute erapooletut ja sõltumatut uurimist; kutsuda kõiki osalisi üles austama kõigi Jeemeni kodanike inimõigusi ja vabadusi ning rõhutada, et oluline on parandada kõigi riigis rahu- ja humanitaarmissioonidel osalevate isikute, sh abitöötajate, arstide ja ajakirjanike turvalisust; ergutada Saudi Araabia ja Iraani lähenemist, et maandada piirkondlikke pingeid ja aidata kaasa konfliktide lahendamisele Jeemenis ja mujal; |
| --- | --- |

e)

rõhutada vajadust kooskõlastatud humanitaartegevuse järele ÜRO juhtimisel Jeemenis; nõuda tungivalt, et kõik osalised lubaksid riiki tuua ja kätte toimetada kiiresti vajatavat toitu, ravimeid, kütust ja muud vajalikku abi ÜRO ja rahvusvaheliste humanitaarkanalite kaudu, et rahuldada kriisist mõjutatud tsiviilelanike pakilised vajadused, kooskõlas erapooletuse, neutraalsuse ja sõltumatuse põhimõtetega; nõuda humanitaarvaherahu väljakuulutamist, mis võimaldaks elupäästval abil kiiremas korras Jeemeni rahvani jõuda; nõuda kõigi väidetavate rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste, sealhulgas hiljutiste humanitaartaristu ja -töötajate vastu suunatud rünnakute erapooletut ja sõltumatut uurimist; kutsuda kõiki osalisi üles austama kõigi Jeemeni kodanike inimõigusi ja vabadusi ning rõhutada, et oluline on parandada kõigi riigis rahu- ja humanitaarmissioonidel osalevate isikute, sh abitöötajate, arstide ja ajakirjanike turvalisust; ergutada Saudi Araabia ja Iraani lähenemist, et maandada piirkondlikke pingeid ja aidata kaasa konfliktide lahendamisele Jeemenis ja mujal;

| f) | nõuda jätkuvalt Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukasuse riikide, sealhulgas Gruusia, Moldova ja Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piiride ja territoriaalse terviklikkuse täielikku austamist, pidades silmas rahvusvahelise õiguse rikkumisi nendel aladel, ja nende riikide vaba ja suveräänse valiku austamist liikuda Euroopa suunas; toetada ja elavdada diplomaatilisi jõupingutusi, et leida nendele kestvatele ja külmutatud konfliktidele rahumeelne lahendus; nõuda tungivalt, et rahvusvaheline üldsus rakendaks täielikult Krimmi ebaseadusliku annekteerimise mittetunnustamise poliitikat; survestada aktiivselt Venemaad kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalist liiget, et lahendada Ukraina konflikt; |
| --- | --- |

f)

nõuda jätkuvalt Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukasuse riikide, sealhulgas Gruusia, Moldova ja Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piiride ja territoriaalse terviklikkuse täielikku austamist, pidades silmas rahvusvahelise õiguse rikkumisi nendel aladel, ja nende riikide vaba ja suveräänse valiku austamist liikuda Euroopa suunas; toetada ja elavdada diplomaatilisi jõupingutusi, et leida nendele kestvatele ja külmutatud konfliktidele rahumeelne lahendus; nõuda tungivalt, et rahvusvaheline üldsus rakendaks täielikult Krimmi ebaseadusliku annekteerimise mittetunnustamise poliitikat; survestada aktiivselt Venemaad kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalist liiget, et lahendada Ukraina konflikt;

| g) | nõuda, et tugevamini toetataks rahvusvahelise üldsuse ja piirkondlike organisatsioonide jõupingutusi julgeolekukriiside ohjamiseks Aafrikas, eelkõige Somaalias, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Malis, Nigeerias, Burundis ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas üldiselt; õhutada ÜRO liikmesriike tugevdama toetust Aafrika Liidu rolli ja suutlikkuse suurendamiseks rahuvahendamise ja kriiside ohjamise osas, püüdes samal ajal saavutada täiendavust ÜRO rahukindlustamise toetusosakonnaga; toetada Aafrika Liidu, Ida-Aafrika Ühenduse ja ÜRO püüdlusi Burundi kriisi edasise eskaleerumise vältimiseks ning töötada selle nimel, et edendada kiireloomulist Burundi-ülest kaasavat ja tõelist dialoogi valitsuse ja opositsiooni vahel; toetada sõltumatut rahvusvahelist uurimist, et uurida kõiki väidetavaid inimõiguste rikkumisi ning aidata süüdlased vastutusele võtta ja kohtu ette tuua; |
| --- | --- |

g)

nõuda, et tugevamini toetataks rahvusvahelise üldsuse ja piirkondlike organisatsioonide jõupingutusi julgeolekukriiside ohjamiseks Aafrikas, eelkõige Somaalias, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Malis, Nigeerias, Burundis ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas üldiselt; õhutada ÜRO liikmesriike tugevdama toetust Aafrika Liidu rolli ja suutlikkuse suurendamiseks rahuvahendamise ja kriiside ohjamise osas, püüdes samal ajal saavutada täiendavust ÜRO rahukindlustamise toetusosakonnaga; toetada Aafrika Liidu, Ida-Aafrika Ühenduse ja ÜRO püüdlusi Burundi kriisi edasise eskaleerumise vältimiseks ning töötada selle nimel, et edendada kiireloomulist Burundi-ülest kaasavat ja tõelist dialoogi valitsuse ja opositsiooni vahel; toetada sõltumatut rahvusvahelist uurimist, et uurida kõiki väidetavaid inimõiguste rikkumisi ning aidata süüdlased vastutusele võtta ja kohtu ette tuua;

| h) | toetada praegu tehtavaid ulatuslikke jõupingutusi, et tugevdada ÜRO rahuoperatsioone ja organisatsiooni suutlikkust konfliktidega tegeleda; uurida uusi väljavaateid ELi ja ÜRO tugevdatud koostööks ja ergutada seda seoses nende kahe organisatsiooni julgeolekualaste strateegiliste visioonide ümberkujundamisega, ühelt poolt ELi uue üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kaudu ning teiselt poolt ÜRO rahuoperatsioonide, rahukindlustamisstruktuuride ning naisküsimuste, rahu ja julgeoleku tegevuskava (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1325 (2000)) läbivaatamise raames, samuti nendevahelise sünergia edendamise teel; seista hea selle eest, et ÜRO rahu tagamise struktuuri läbivaatamisel edendataks kaitsmise kohustuse põhimõtte järgimist ja naiste osa tähtsustamist rahu kindlustamisel; |
| --- | --- |

h)

toetada praegu tehtavaid ulatuslikke jõupingutusi, et tugevdada ÜRO rahuoperatsioone ja organisatsiooni suutlikkust konfliktidega tegeleda; uurida uusi väljavaateid ELi ja ÜRO tugevdatud koostööks ja ergutada seda seoses nende kahe organisatsiooni julgeolekualaste strateegiliste visioonide ümberkujundamisega, ühelt poolt ELi uue üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kaudu ning teiselt poolt ÜRO rahuoperatsioonide, rahukindlustamisstruktuuride ning naisküsimuste, rahu ja julgeoleku tegevuskava (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1325 (2000)) läbivaatamise raames, samuti nendevahelise sünergia edendamise teel; seista hea selle eest, et ÜRO rahu tagamise struktuuri läbivaatamisel edendataks kaitsmise kohustuse põhimõtte järgimist ja naiste osa tähtsustamist rahu kindlustamisel;

| i) | kiita heaks ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutise naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva resolutsiooni 2242 (2015) vastuvõtmine ja toetada selle resolutsiooni rakendamist, milles seatakse naised kesksele kohale kõigis jõupingutustes tegelemisel ülemaailmsete küsimustega, ning nõuda täiendavate jõupingutuste tegemist naisküsimuste, rahu ja julgeoleku tegevuskava integreerimiseks kõikidesse rahuvalve erinevatesse mõõtmetesse; rõhutada, kui oluline on naiste võrdne, täielik ja aktiivne osalemine konfliktide ennetamises ja lahendamises ning rahuläbirääkimistes ja rahu ülesehitamise protsessis; tagada, et sõjas vägistamisohvriks langenud naistele pakutakse vajalikku turvalist arstiabi; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutise naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva resolutsiooni 2242 (2015) vastuvõtmine ja toetada selle resolutsiooni rakendamist, milles seatakse naised kesksele kohale kõigis jõupingutustes tegelemisel ülemaailmsete küsimustega, ning nõuda täiendavate jõupingutuste tegemist naisküsimuste, rahu ja julgeoleku tegevuskava integreerimiseks kõikidesse rahuvalve erinevatesse mõõtmetesse; rõhutada, kui oluline on naiste võrdne, täielik ja aktiivne osalemine konfliktide ennetamises ja lahendamises ning rahuläbirääkimistes ja rahu ülesehitamise protsessis; tagada, et sõjas vägistamisohvriks langenud naistele pakutakse vajalikku turvalist arstiabi;

| j) | arendada ennetuskultuuri ÜRO süsteemis, et parandada selle suutlikkust reageerida kiiremini tekkejärgus kriisidele ning potentsiaalsetele rahu- ja julgeolekuohtudele, eelkõige tulemuslikuma ennetava diplomaatia, usalduse suurendamise ja vahendusalaste jõupingutuste kaudu; püüda edendada varajase hoiatamise süsteeme ja varajast teavitamist ning jätkata ELi, ÜRO ja muude, rahvusvahelises rahus ja julgeolekus järjest tähtsamat rolli täitvate piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide vaheliste kriisikonsultatsiooni menetluste arendamist, et paremini koordineerida nende reageerimist kriisidele ja vältida tarbetut dubleerimist; teha koostööd ÜROga, et tugevdada piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide rolli ja võimekust rahuvalves, konfliktide ennetamisel, tsiviil- ja sõjalise kriisi ohjamisel ja konfliktide lahendamisel; |
| --- | --- |

j)

arendada ennetuskultuuri ÜRO süsteemis, et parandada selle suutlikkust reageerida kiiremini tekkejärgus kriisidele ning potentsiaalsetele rahu- ja julgeolekuohtudele, eelkõige tulemuslikuma ennetava diplomaatia, usalduse suurendamise ja vahendusalaste jõupingutuste kaudu; püüda edendada varajase hoiatamise süsteeme ja varajast teavitamist ning jätkata ELi, ÜRO ja muude, rahvusvahelises rahus ja julgeolekus järjest tähtsamat rolli täitvate piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide vaheliste kriisikonsultatsiooni menetluste arendamist, et paremini koordineerida nende reageerimist kriisidele ja vältida tarbetut dubleerimist; teha koostööd ÜROga, et tugevdada piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide rolli ja võimekust rahuvalves, konfliktide ennetamisel, tsiviil- ja sõjalise kriisi ohjamisel ja konfliktide lahendamisel;

| k) | suurendada liikmesriikide toetust ÜRO rahuoperatsioonidele ja rahukindlustamisoperatsioonidele, mis hõlmavad inimõiguste komponenti ja selgeid väljumisstrateegiaid, eriti personali ja varustuse näol, ning tugevdada sellega seoses ELi vahendajarolli; jätkata selliste menetluste väljatöötamist, mis võimaldaksid ELi ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat kasutada ÜRO operatsioonide toetuseks, muu hulgas ELi lahingurühmade või suutlikkuse suurendamise ja julgeolekusektori reformi käsitlevate algatuste kaudu, pöörates samal ajal piisavat tähelepanu sellistele teemadele nagu inimõigused, jätkusuutlik areng ja massilise rände algpõhjused; |
| --- | --- |

k)

suurendada liikmesriikide toetust ÜRO rahuoperatsioonidele ja rahukindlustamisoperatsioonidele, mis hõlmavad inimõiguste komponenti ja selgeid väljumisstrateegiaid, eriti personali ja varustuse näol, ning tugevdada sellega seoses ELi vahendajarolli; jätkata selliste menetluste väljatöötamist, mis võimaldaksid ELi ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat kasutada ÜRO operatsioonide toetuseks, muu hulgas ELi lahingurühmade või suutlikkuse suurendamise ja julgeolekusektori reformi käsitlevate algatuste kaudu, pöörates samal ajal piisavat tähelepanu sellistele teemadele nagu inimõigused, jätkusuutlik areng ja massilise rände algpõhjused;

| l) | edendada inimeste turvalisuse käsituse laia definitsiooni, viies selle soolise võrdõiguslikkuse ja inimõigustega tugevamalt kooskõlla, ja kaitsmise kohustuse põhimõtet ning jätkuvalt toetada jõupingutusi kaitsmise kohustuse toimivaks muutmiseks; toetada ÜROd ülimalt tähtsa ülesande täitmises – riikide abistamises kaitsmise kohustuse rakendamisel, et kaitsta õigusriigi põhimõtteid ja rahvusvahelist humanitaarõigust; edendada käitumisjuhendit, milles käsitletakse ÜRO Julgeolekunõukogu meetmeid genotsiidi ning inimsusvastaste ja sõjakuritegude vastu, mis kohustab ÜRO liikmesriike toetama ÜRO Julgeolekunõukogu meetmeid selliste kuritegude vältimiseks või lõpetamiseks ning mitte hääletama vastava ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastu; |
| --- | --- |

l)

edendada inimeste turvalisuse käsituse laia definitsiooni, viies selle soolise võrdõiguslikkuse ja inimõigustega tugevamalt kooskõlla, ja kaitsmise kohustuse põhimõtet ning jätkuvalt toetada jõupingutusi kaitsmise kohustuse toimivaks muutmiseks; toetada ÜROd ülimalt tähtsa ülesande täitmises – riikide abistamises kaitsmise kohustuse rakendamisel, et kaitsta õigusriigi põhimõtteid ja rahvusvahelist humanitaarõigust; edendada käitumisjuhendit, milles käsitletakse ÜRO Julgeolekunõukogu meetmeid genotsiidi ning inimsusvastaste ja sõjakuritegude vastu, mis kohustab ÜRO liikmesriike toetama ÜRO Julgeolekunõukogu meetmeid selliste kuritegude vältimiseks või lõpetamiseks ning mitte hääletama vastava ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastu;

Terrorismivastane võitlus

| m) | kinnitada veel kord, et mõistame kategooriliselt hukka terrorismi ja toetame täielikult meetmeid, mille eesmärk on terroriorganisatsioonide, eelkõige nn ISISe/Daeshi tagasilöömine ja hävitamine, kuna viimatinimetatud organisatsioon kujutab endast selget ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule, kuid tuletades seejuures meelde, et võetavad meetmed peaksid olema alati täielikult kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õigusega; toetada kõikide aspektide edendamist, mida on käsitletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2178 (2014) terroristidest välisvõitlejate põhjustatud ohu vastu võitlemise kohta ning Madridi juhtpõhimõtetes terroristidest välisvõitlejate liikumise takistamise kohta; |
| --- | --- |

m)

kinnitada veel kord, et mõistame kategooriliselt hukka terrorismi ja toetame täielikult meetmeid, mille eesmärk on terroriorganisatsioonide, eelkõige nn ISISe/Daeshi tagasilöömine ja hävitamine, kuna viimatinimetatud organisatsioon kujutab endast selget ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule, kuid tuletades seejuures meelde, et võetavad meetmed peaksid olema alati täielikult kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õigusega; toetada kõikide aspektide edendamist, mida on käsitletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2178 (2014) terroristidest välisvõitlejate põhjustatud ohu vastu võitlemise kohta ning Madridi juhtpõhimõtetes terroristidest välisvõitlejate liikumise takistamise kohta;

| n) | tõhustada jõupingutusi terroristide värbamise tõkestamiseks ja võitluseks terroristliku propaganda vastu, mida levitatakse nii sotsiaalmeedia platvormidel kui ka radikaliseerunud ja viha õhutavate jutlustajate võrgustike kaudu; toetada radikaliseerumisvastaseid ja deradikaliseerumist toetavaid meetmeid kooskõlas ÜRO vägivaldse ekstremismi tõkestamise tegevuskavaga; |
| --- | --- |

n)

tõhustada jõupingutusi terroristide värbamise tõkestamiseks ja võitluseks terroristliku propaganda vastu, mida levitatakse nii sotsiaalmeedia platvormidel kui ka radikaliseerunud ja viha õhutavate jutlustajate võrgustike kaudu; toetada radikaliseerumisvastaseid ja deradikaliseerumist toetavaid meetmeid kooskõlas ÜRO vägivaldse ekstremismi tõkestamise tegevuskavaga;

| o) | jätkata koostööd ÜROga terrorismi rahastamise vastases võitluses, sealhulgas kasutada olemasolevaid mehhanisme terroristlike isikute ja organisatsioonide kindlakstegemiseks, tugevdada kogu maailmas varade külmutamise mehhanisme ning järgida samal ajal nõuetekohast menetlust ja õigusriigi põhimõtteid puudutavaid rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

o)

jätkata koostööd ÜROga terrorismi rahastamise vastases võitluses, sealhulgas kasutada olemasolevaid mehhanisme terroristlike isikute ja organisatsioonide kindlakstegemiseks, tugevdada kogu maailmas varade külmutamise mehhanisme ning järgida samal ajal nõuetekohast menetlust ja õigusriigi põhimõtteid puudutavaid rahvusvahelisi standardeid;

| p) | toetada ÜRO terrorismivastast töökonda, et tagada ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia kooskõlastatud ja sidus rakendamine, kasutades 25 ÜRO süsteemi üksuse ja Interpoli vahendeid ja oskusteavet, tuletades alati meelde, et terrorismivastast võitlust ei tohi kasutada siselahkhelide mahasurumise ega elanikkonna õiguste rikkumise ettekäändena; |
| --- | --- |

p)

toetada ÜRO terrorismivastast töökonda, et tagada ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia kooskõlastatud ja sidus rakendamine, kasutades 25 ÜRO süsteemi üksuse ja Interpoli vahendeid ja oskusteavet, tuletades alati meelde, et terrorismivastast võitlust ei tohi kasutada siselahkhelide mahasurumise ega elanikkonna õiguste rikkumise ettekäändena;

| q) | edendada koordineeritud rahvusvaheliste jõupingutuste tegemist isetehtud lõhkekehade põhjustatud kasvava ohu vastu võitlemiseks, eelkõige püüdeid mõista isetehtud lõhkekehade vastaste meetmete ja terrorismivastase võitluse vahelisi seoseid, kasutades ära ÜRO süsteemi kuuluvate üksuste ja Interpoli vahendeid ja oskusteavet, et võimaldada suuremat õiguskaitsealast ja sõjalist koostööd; |
| --- | --- |

q)

edendada koordineeritud rahvusvaheliste jõupingutuste tegemist isetehtud lõhkekehade põhjustatud kasvava ohu vastu võitlemiseks, eelkõige püüdeid mõista isetehtud lõhkekehade vastaste meetmete ja terrorismivastase võitluse vahelisi seoseid, kasutades ära ÜRO süsteemi kuuluvate üksuste ja Interpoli vahendeid ja oskusteavet, et võimaldada suuremat õiguskaitsealast ja sõjalist koostööd;

| r) | korrata sellega seoses, et vaja on julgeolekut, õiguskaitset, inimõigusi ja sotsiaalmajandust käsitlevate vahendite asjakohast paketti, mis võimaldaks Daeshi, Al Qaeda, Al Shabaabi, Boko Harami jt organisatsioonide terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ohu muutustele asjakohasemalt reageerida; |
| --- | --- |

r)

korrata sellega seoses, et vaja on julgeolekut, õiguskaitset, inimõigusi ja sotsiaalmajandust käsitlevate vahendite asjakohast paketti, mis võimaldaks Daeshi, Al Qaeda, Al Shabaabi, Boko Harami jt organisatsioonide terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ohu muutustele asjakohasemalt reageerida;

| s) | toetada ELi suuremat osalust ÜRO suutlikkuse suurendamise algatustes seoses võitlusega terroristidest välisvõitlejate ja vägivaldse ekstremismi vastu; |
| --- | --- |

s)

toetada ELi suuremat osalust ÜRO suutlikkuse suurendamise algatustes seoses võitlusega terroristidest välisvõitlejate ja vägivaldse ekstremismi vastu;

Relvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine

| t) | toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on takistada valitsusvälistel toimijatel ja terrorirühmitustel välja töötada, toota, omandada või edasi toimetada massihävitusrelvi ja nende kandesüsteeme, ning aidata kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) põhjalikule läbivaatamisele 2016. aastal; nõuda tuumarelva leviku tõkestamise lepingu, keemiarelvade keelustamise konventsiooni ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni täielikku täitmist ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ratifitseerimise lõpuleviimist; ergutada kõiki ÜRO liikmesriike allkirjastama ja ratifitseerima jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni; väljendada heameelt selle üle, et ÜRO Peaassamblee subsidiaarse organina on loodud tähtajata töörühm, mille eesmärk on saavutada edusamme tuumadesarmeerimise mitmepoolsetel läbirääkimistel, ning nõuda kõikide ELi liikmesriikide osalemist selle töörühma tegevuses; nõuda, et ÜRO liikmed võtaksid aktiivselt meetmeid ülemaailmse desarmeerimise edendamiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse nii tuumarelvade küsimuse julgeoleku- kui ka humanitaarmõõdet; |
| --- | --- |

t)

toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on takistada valitsusvälistel toimijatel ja terrorirühmitustel välja töötada, toota, omandada või edasi toimetada massihävitusrelvi ja nende kandesüsteeme, ning aidata kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) põhjalikule läbivaatamisele 2016. aastal; nõuda tuumarelva leviku tõkestamise lepingu, keemiarelvade keelustamise konventsiooni ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni täielikku täitmist ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ratifitseerimise lõpuleviimist; ergutada kõiki ÜRO liikmesriike allkirjastama ja ratifitseerima jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni; väljendada heameelt selle üle, et ÜRO Peaassamblee subsidiaarse organina on loodud tähtajata töörühm, mille eesmärk on saavutada edusamme tuumadesarmeerimise mitmepoolsetel läbirääkimistel, ning nõuda kõikide ELi liikmesriikide osalemist selle töörühma tegevuses; nõuda, et ÜRO liikmed võtaksid aktiivselt meetmeid ülemaailmse desarmeerimise edendamiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse nii tuumarelvade küsimuse julgeoleku- kui ka humanitaarmõõdet;

| u) | nõuda tungivalt, et liikmesriigid toetaksid 71. istungjärgul ÜRO Peaassamblee resolutsiooni vaesestatud uraani sisaldavate relvade ja laskemoona kasutamise tagajärgede kohta ning arendaksid ELi ühist seisukohta, mis kajastaks paremini parlamendi korduvaid nõudmisi võtta vastu ülemaailmne ettevaatusmoratoorium ja saavutada ülemaailmne konsensus tsiviilisikute võimalike terviseriskide, radioaktiivsete jäätmete komplekssest konfliktijärgsest haldamisest tuleneva koormuse ja selliste relvade kasutamisega seotud rahalise maksumuse kohta; hõlmata miinivastase tegevuse ELi rahastamisvahenditega ka vaesestatud uraani hindamise ja kõrvaldamise projekte; |
| --- | --- |

u)

nõuda tungivalt, et liikmesriigid toetaksid 71. istungjärgul ÜRO Peaassamblee resolutsiooni vaesestatud uraani sisaldavate relvade ja laskemoona kasutamise tagajärgede kohta ning arendaksid ELi ühist seisukohta, mis kajastaks paremini parlamendi korduvaid nõudmisi võtta vastu ülemaailmne ettevaatusmoratoorium ja saavutada ülemaailmne konsensus tsiviilisikute võimalike terviseriskide, radioaktiivsete jäätmete komplekssest konfliktijärgsest haldamisest tuleneva koormuse ja selliste relvade kasutamisega seotud rahalise maksumuse kohta; hõlmata miinivastase tegevuse ELi rahastamisvahenditega ka vaesestatud uraani hindamise ja kõrvaldamise projekte;

| v) | aidata kaasa relvakaubanduslepingu täielikule rakendamisele ning kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles seda lepingut allkirjastama ja sellega ühinema; |
| --- | --- |

v)

aidata kaasa relvakaubanduslepingu täielikule rakendamisele ning kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles seda lepingut allkirjastama ja sellega ühinema;

| w) | tegutseda tulemuslikumalt relvade ja laskemoona kõrvalejuhtimise ja ebaseadusliku relva- ja laskemoonakaubanduse vastu, hõlmates ka väike- ja kergrelvi, ning eelkõige töötada välja relvastuse jälgimise süsteem; |
| --- | --- |

w)

tegutseda tulemuslikumalt relvade ja laskemoona kõrvalejuhtimise ja ebaseadusliku relva- ja laskemoonakaubanduse vastu, hõlmates ka väike- ja kergrelvi, ning eelkõige töötada välja relvastuse jälgimise süsteem;

| x) | edendada maailma tasandil poliitikameetmeid relvastatud droonide kasutamise kohta, et nende kasutamine toimuks rangelt rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse piires; toetada täisautonoomsete, inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade väljatöötamise, tootmise ja kasutamise keelustamist; tagada, et kõigis kolmandate riikidega terrorismivastaste meetmete üle peetavates dialoogides käsitletakse inimõigusi; |
| --- | --- |

x)

edendada maailma tasandil poliitikameetmeid relvastatud droonide kasutamise kohta, et nende kasutamine toimuks rangelt rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse piires; toetada täisautonoomsete, inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade väljatöötamise, tootmise ja kasutamise keelustamist; tagada, et kõigis kolmandate riikidega terrorismivastaste meetmete üle peetavates dialoogides käsitletakse inimõigusi;

| y) | toetada rohkem ÜRO jätkuvaid jõupingutusi küberruumis vastutustundliku ja turvalise käitumise normide väljatöötamisel, mis hõlmavad ka küberrünnakute vastast mitmepoolset raamistikku, et tagada kehtiva rahvusvahelise õiguse ja inimõigustealase õiguse kohaldamine; |
| --- | --- |

y)

toetada rohkem ÜRO jätkuvaid jõupingutusi küberruumis vastutustundliku ja turvalise käitumise normide väljatöötamisel, mis hõlmavad ka küberrünnakute vastast mitmepoolset raamistikku, et tagada kehtiva rahvusvahelise õiguse ja inimõigustealase õiguse kohaldamine;

Ränne

| z) | rohkem toetada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd nende rahvusvaheliste volituste täitmisel, mis sellele ametile on pagulaste kaitsmiseks antud, pöörates erilist tähelepanu sellistele haavatavatele rühmadele nagu naised ja lapsed; rõhutada, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti eelarvevajaduste ja saadud vahendite vahel on suur rahalise katteta tühimik, ja nõuda suuremat ülemaailmset solidaarsust; nõuda ÜRO poolt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti põhitegevuseks eraldatavate korraliste eelarvevahendite suurendamist, et tagada selle toimimine; |
| --- | --- |

z)

rohkem toetada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd nende rahvusvaheliste volituste täitmisel, mis sellele ametile on pagulaste kaitsmiseks antud, pöörates erilist tähelepanu sellistele haavatavatele rühmadele nagu naised ja lapsed; rõhutada, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti eelarvevajaduste ja saadud vahendite vahel on suur rahalise katteta tühimik, ja nõuda suuremat ülemaailmset solidaarsust; nõuda ÜRO poolt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti põhitegevuseks eraldatavate korraliste eelarvevahendite suurendamist, et tagada selle toimimine;

| aa) | tuletada meelde, et rändepoliitika välis- ja sisedimensioonid ning arengu- ja välispoliitika tegevuskavad peavad olema omavahel paremini seostatud ja koordineeritud; |
| --- | --- |

aa)

tuletada meelde, et rändepoliitika välis- ja sisedimensioonid ning arengu- ja välispoliitika tegevuskavad peavad olema omavahel paremini seostatud ja koordineeritud;

| ab) | nõuda suuremaid jõupingutusi ebaseadusliku rände tõkestamiseks ning inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemiseks, eelkõige võideldes kuritegelike võrgustike vastu asjakohase luureteabe õigeaegse ja efektiivse vahetuse teel ning järgides samal ajal rahvusvahelist inimõigustealast õigust; parandada ohvrite tuvastamise ja kaitse meetodeid ning tõhustada kolmandate riikidega tehtavat koostööd, et asjaomases valdkonnas kuritegelikul teel saadav tulu tuvastada, arestida ja tagasi nõuda; korrata ÜRO tasandil, kui oluline on rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollide – maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalaste ebaseaduslikku toimetamist tõkestava protokolli ning naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli – ratifitseerimine ja täies ulatuses rakendamine; toetada rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd; |
| --- | --- |

ab)

nõuda suuremaid jõupingutusi ebaseadusliku rände tõkestamiseks ning inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemiseks, eelkõige võideldes kuritegelike võrgustike vastu asjakohase luureteabe õigeaegse ja efektiivse vahetuse teel ning järgides samal ajal rahvusvahelist inimõigustealast õigust; parandada ohvrite tuvastamise ja kaitse meetodeid ning tõhustada kolmandate riikidega tehtavat koostööd, et asjaomases valdkonnas kuritegelikul teel saadav tulu tuvastada, arestida ja tagasi nõuda; korrata ÜRO tasandil, kui oluline on rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollide – maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalaste ebaseaduslikku toimetamist tõkestava protokolli ning naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli – ratifitseerimine ja täies ulatuses rakendamine; toetada rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd;

| ac) | toetada 19. septembril 2016. aastal korraldatavat ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelist täiskogu istungit, kus käsitletakse pagulaste ja rändajate suuri voogusid, ja nõuda, et sellel keskendutaks rände algpõhjustele, pöörates vajalikku tähelepanu vaesuse kaotamisele ja inimõiguste teostamisele ning stabiilsusele; |
| --- | --- |

ac)

toetada 19. septembril 2016. aastal korraldatavat ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelist täiskogu istungit, kus käsitletakse pagulaste ja rändajate suuri voogusid, ja nõuda, et sellel keskendutaks rände algpõhjustele, pöörates vajalikku tähelepanu vaesuse kaotamisele ja inimõiguste teostamisele ning stabiilsusele;

Inimõigused, demokraatia ja õigusriik

| ad) | korrata selgelt ja kindlalt, et kõik ÜRO konventsioonidega kokkulepitud inimõigused on universaalsed, lahutamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud ning need õigused tuleb maksma panna; juhtida tähelepanu inimõiguste rikkumisele ja kuritarvitustele kogu maailmas; nõuda arvamus- ja sõnavabaduse kaitsmist; rõhutada, kui oluline on terve ühiskonna jaoks vaba ajakirjandus ja iga kodanik, ning kaitsta ühinemis- ja kogunemisvabadust; |
| --- | --- |

ad)

korrata selgelt ja kindlalt, et kõik ÜRO konventsioonidega kokkulepitud inimõigused on universaalsed, lahutamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud ning need õigused tuleb maksma panna; juhtida tähelepanu inimõiguste rikkumisele ja kuritarvitustele kogu maailmas; nõuda arvamus- ja sõnavabaduse kaitsmist; rõhutada, kui oluline on terve ühiskonna jaoks vaba ajakirjandus ja iga kodanik, ning kaitsta ühinemis- ja kogunemisvabadust;

| ae) | jätkata usu- ja veendumusvabaduse kaitsmist; nõuda tungivalt, et tehtaks suuremaid jõupingutusi usu- ja teiste vähemuste õiguste kaitseks; nõuda usuvähemuste suuremat kaitset tagakiusamise ja vägivalla eest; nõuda, et tühistataks seadused, millega muudetakse karistatavaks jumalateotus ja usust taganemine ja mida võidakse kasutada usuvähemuste ja mitteusklike tagakiusamise ettekäändena; toetada ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri tegevust; töötada aktiivselt selle suunas, et ÜRO tunnistaks nn ISISe/Daeshi poolt vähemuste vastu toime pandud genotsiidi, ning et inimsusevastaste kuritegude, sõjakuritegude ja genotsiidi arvatavad juhtumid suunataks Rahvusvahelisesse Kriminaalkohtusse; |
| --- | --- |

ae)

jätkata usu- ja veendumusvabaduse kaitsmist; nõuda tungivalt, et tehtaks suuremaid jõupingutusi usu- ja teiste vähemuste õiguste kaitseks; nõuda usuvähemuste suuremat kaitset tagakiusamise ja vägivalla eest; nõuda, et tühistataks seadused, millega muudetakse karistatavaks jumalateotus ja usust taganemine ja mida võidakse kasutada usuvähemuste ja mitteusklike tagakiusamise ettekäändena; toetada ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri tegevust; töötada aktiivselt selle suunas, et ÜRO tunnistaks nn ISISe/Daeshi poolt vähemuste vastu toime pandud genotsiidi, ning et inimsusevastaste kuritegude, sõjakuritegude ja genotsiidi arvatavad juhtumid suunataks Rahvusvahelisesse Kriminaalkohtusse;

| af) | edendada jätkuvalt ja aktiivselt võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist; nõuda tungivalt, et ÜRO toetaks aktiivselt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alaseid algatusi oma tegevuses ja programmides ning toetada jätkuvalt ÜRO naiste õiguste agentuuri tööd; toetada meetmeid, millega suurendatakse naiste juhtimist ja osalust kõigil otsuste tegemise tasanditel; võidelda vägivalla ja diskrimineerimise vastu, mida inimesed kogevad oma seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu; nõuda selliste õigusaktide tühistamist ÜRO liikmesriikides, millega rikutakse lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ehk LGBTI-inimeste õigusi; pidada kiiduväärseks ÜRO Julgeolekunõukogu esimest LGBTI-inimeste õiguste teemalist kohtumist, mis toimus 2015. aastal; nõuda, et ÜRO liikmesriigid rakendaksid rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormidega tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi; |
| --- | --- |

af)

edendada jätkuvalt ja aktiivselt võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist; nõuda tungivalt, et ÜRO toetaks aktiivselt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alaseid algatusi oma tegevuses ja programmides ning toetada jätkuvalt ÜRO naiste õiguste agentuuri tööd; toetada meetmeid, millega suurendatakse naiste juhtimist ja osalust kõigil otsuste tegemise tasanditel; võidelda vägivalla ja diskrimineerimise vastu, mida inimesed kogevad oma seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu; nõuda selliste õigusaktide tühistamist ÜRO liikmesriikides, millega rikutakse lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ehk LGBTI-inimeste õigusi; pidada kiiduväärseks ÜRO Julgeolekunõukogu esimest LGBTI-inimeste õiguste teemalist kohtumist, mis toimus 2015. aastal; nõuda, et ÜRO liikmesriigid rakendaksid rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormidega tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi;

| ag) | edendada laste õigusi, eelkõige aidates tagada laste juurdepääsu veele, sanitaartingimustele, tervishoiule ja haridusele, sealhulgas konfliktipiirkondades ja pagulaslaagrites, ja kaotada laste tööjõu kasutamine, piinamine, inimkaubandus, laste abielud ja seksuaalne ärakasutamine; toetada ja tugevdada ÜRO kaudu rahvusvahelisi jõupingutusi, et teha lõpp laste kasutamisele relvakonfliktides ning tegeleda tõhusamalt konfliktide ja konfliktijärgsete olude mõjuga naistele ja tütarlastele; toetada kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga inimõigustel põhinevat lähenemisviisi puude teemale ohtlikes ja hädaolukordades; |
| --- | --- |

ag)

edendada laste õigusi, eelkõige aidates tagada laste juurdepääsu veele, sanitaartingimustele, tervishoiule ja haridusele, sealhulgas konfliktipiirkondades ja pagulaslaagrites, ja kaotada laste tööjõu kasutamine, piinamine, inimkaubandus, laste abielud ja seksuaalne ärakasutamine; toetada ja tugevdada ÜRO kaudu rahvusvahelisi jõupingutusi, et teha lõpp laste kasutamisele relvakonfliktides ning tegeleda tõhusamalt konfliktide ja konfliktijärgsete olude mõjuga naistele ja tütarlastele; toetada kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga inimõigustel põhinevat lähenemisviisi puude teemale ohtlikes ja hädaolukordades;

| ah) | nõuda tungivalt, et kõik riigid, sh ELi liikmesriigid, ratifitseeriksid kiirelt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolli, millega nähakse ette kaebuste esitamise ja uurimismehhanismid; |
| --- | --- |

ah)

nõuda tungivalt, et kõik riigid, sh ELi liikmesriigid, ratifitseeriksid kiirelt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolli, millega nähakse ette kaebuste esitamise ja uurimismehhanismid;

| ai) | anda oma panus sellesse, et rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtjate tegevuse reguleerimisega inimõiguste osas tegeleva valitsustevahelise töörühma töö tulemused oleksid edukad; toetada veelgi ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamist ÜRO liikmesriikide poolt; julgustada ÜRO liikmesriike töötama välja ja rakendama riiklikke tegevuskavasid; toetada ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aruandekohustuse ja õiguskaitsevahendite projekti, et tõhustada siseriiklikus õiguses ette nähtud õiguskaitsevahendeid, eelkõige raskete inimõiguste rikkumise juhtumite jaoks ärisektoris; kutsuda ÜRO liikmesriike üles tõstatama inimõiguste küsimust rahvusvaheliste ja riikide spordiorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

ai)

anda oma panus sellesse, et rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtjate tegevuse reguleerimisega inimõiguste osas tegeleva valitsustevahelise töörühma töö tulemused oleksid edukad; toetada veelgi ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamist ÜRO liikmesriikide poolt; julgustada ÜRO liikmesriike töötama välja ja rakendama riiklikke tegevuskavasid; toetada ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aruandekohustuse ja õiguskaitsevahendite projekti, et tõhustada siseriiklikus õiguses ette nähtud õiguskaitsevahendeid, eelkõige raskete inimõiguste rikkumise juhtumite jaoks ärisektoris; kutsuda ÜRO liikmesriike üles tõstatama inimõiguste küsimust rahvusvaheliste ja riikide spordiorganisatsioonidega;

| aj) | edendada surmanuhtluse suhtes jätkuvalt nulltolerantsi poliitikat ning jätkata tegutsemist selle kaotamiseks kogu maailmas, et valmistada ette ÜRO Peaassamblee uus resolutsioon surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta; mõista hukka surmanuhtluse kasutamise sagenemine uimastitega seotud kuritegude puhul ja nõuda surmanuhtluse mittekasutamist selliste kuritegude puhul; |
| --- | --- |

aj)

edendada surmanuhtluse suhtes jätkuvalt nulltolerantsi poliitikat ning jätkata tegutsemist selle kaotamiseks kogu maailmas, et valmistada ette ÜRO Peaassamblee uus resolutsioon surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta; mõista hukka surmanuhtluse kasutamise sagenemine uimastitega seotud kuritegude puhul ja nõuda surmanuhtluse mittekasutamist selliste kuritegude puhul;

| ak) | tuletada meelde ÜRO Peaassamblee kohustust, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeid valides tuleb arvesse võtta kandidaatide austavat suhtumist inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia edendamisse ja kaitsesse; nõuda inimõiguste valdkonnas selgete tulemuspõhiste kriteeriumide koostamist, mis oleks ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesuse eeltingimuseks, ning nõuda ÜRO Inimõiguste Nõukogu kümnendat aastapäeva silmas pidades nõukogu töömeetodite ja mõju hindamist; |
| --- | --- |

ak)

tuletada meelde ÜRO Peaassamblee kohustust, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeid valides tuleb arvesse võtta kandidaatide austavat suhtumist inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia edendamisse ja kaitsesse; nõuda inimõiguste valdkonnas selgete tulemuspõhiste kriteeriumide koostamist, mis oleks ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesuse eeltingimuseks, ning nõuda ÜRO Inimõiguste Nõukogu kümnendat aastapäeva silmas pidades nõukogu töömeetodite ja mõju hindamist;

| al) | tugevdada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate kõige raskemate kuritegude toimepanijate karistamatuse lõpetamisel ning sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi ohvritele õigluse tagamisel; toetada poliitiliselt, diplomaatiliselt, rahaliselt ja logistiliselt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu igapäevast tegevust; kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles kohtu tegevuses osalema ning ergutada ratifitseerima selleks Rooma statuudi ja Kampala muudatused; edendada ÜRO ja selle ametite ja asutuste tugevat koostööd kohtuga ning laiendada selle suhteid ÜRO Julgeolekunõukoguga; nõuda, et ÜRO Julgeolekunõukogu suunaks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi olukorra küsimuse Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; |
| --- | --- |

al)

tugevdada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate kõige raskemate kuritegude toimepanijate karistamatuse lõpetamisel ning sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi ohvritele õigluse tagamisel; toetada poliitiliselt, diplomaatiliselt, rahaliselt ja logistiliselt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu igapäevast tegevust; kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles kohtu tegevuses osalema ning ergutada ratifitseerima selleks Rooma statuudi ja Kampala muudatused; edendada ÜRO ja selle ametite ja asutuste tugevat koostööd kohtuga ning laiendada selle suhteid ÜRO Julgeolekunõukoguga; nõuda, et ÜRO Julgeolekunõukogu suunaks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi olukorra küsimuse Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse;

| am) | konsulteerida üldsusega ja korraldada põhjalik arutelu kõikide ÜRO Peaassamblee liikmetega selle üle, kui oluline on järgida kogu maailmas presidendivolituste puhul põhiseadusega kehtestatud piire; |
| --- | --- |

am)

konsulteerida üldsusega ja korraldada põhjalik arutelu kõikide ÜRO Peaassamblee liikmetega selle üle, kui oluline on järgida kogu maailmas presidendivolituste puhul põhiseadusega kehtestatud piire;

| an) | paluda ÜRO-l käsitleda õigusalaseid lünki kliimapagulase terminis, sealhulgas selle võimalikku rahvusvahelist määratlemist; |
| --- | --- |

an)

paluda ÜRO-l käsitleda õigusalaseid lünki kliimapagulase terminis, sealhulgas selle võimalikku rahvusvahelist määratlemist;

Areng

| ao) | teha tööd säästva arengu tegevuskavast (aastani 2030) tulenevate säästva arengu eesmärkide täitmiseks; töötada tulevaste põlvkondade elu parandamise nimel ning julgustada riike võtma endale vastutust ja looma riiklikke raamistikke 17 eesmärgi saavutamiseks ning toetada neid selles; ergutada ÜRO liikmesriike täitma oma kohustusi seoses arenguabikulutustega ja nõuda kindla näitajate raamistiku kasutuselevõtmist ja statistiliste andmete kasutamist, et jälgida edusamme ja tagada kõigi vastutus; rõhutada, et säästva arengu kõrgetasemelisest poliitilisest foorumist peaks kujunema peamine otsustusorgan, mille pädevuses on tagada säästva arengu eesmärkide rakendamise järelmeetmed ja läbivaatamine, ning esitada ELi ühine seisukoht säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamise kohta enne 2016. aasta säästva arengu kõrgetasemelist poliitilist foorumit; |
| --- | --- |

ao)

teha tööd säästva arengu tegevuskavast (aastani 2030) tulenevate säästva arengu eesmärkide täitmiseks; töötada tulevaste põlvkondade elu parandamise nimel ning julgustada riike võtma endale vastutust ja looma riiklikke raamistikke 17 eesmärgi saavutamiseks ning toetada neid selles; ergutada ÜRO liikmesriike täitma oma kohustusi seoses arenguabikulutustega ja nõuda kindla näitajate raamistiku kasutuselevõtmist ja statistiliste andmete kasutamist, et jälgida edusamme ja tagada kõigi vastutus; rõhutada, et säästva arengu kõrgetasemelisest poliitilisest foorumist peaks kujunema peamine otsustusorgan, mille pädevuses on tagada säästva arengu eesmärkide rakendamise järelmeetmed ja läbivaatamine, ning esitada ELi ühine seisukoht säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamise kohta enne 2016. aasta säästva arengu kõrgetasemelist poliitilist foorumit;

| ap) | tagada, et ei õõnestata Pekingi tegevusprogrammi eesmärke, mis puudutavad juurdepääsu haridusele ja tervishoiule kui põhilist inimõigust; parandada juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, sest see aitab vähendada väikelaste ja emade suremust; edendada pereplaneerimist, emade tervist, rasestumisvastaste vahendite lihtsat kättesaadavust ning kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste kättesaadavust kui olulisi tegureid, mis võimaldavad säästa naiste elusid ning aitavad neil oma elu uuesti üles ehitada, kui nad on sattunud vägistamise ohvriks; seada need poliitikavaldkonnad kolmandate riikidega tehtava arengukoostöö keskmesse; |
| --- | --- |

ap)

tagada, et ei õõnestata Pekingi tegevusprogrammi eesmärke, mis puudutavad juurdepääsu haridusele ja tervishoiule kui põhilist inimõigust; parandada juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, sest see aitab vähendada väikelaste ja emade suremust; edendada pereplaneerimist, emade tervist, rasestumisvastaste vahendite lihtsat kättesaadavust ning kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste kättesaadavust kui olulisi tegureid, mis võimaldavad säästa naiste elusid ning aitavad neil oma elu uuesti üles ehitada, kui nad on sattunud vägistamise ohvriks; seada need poliitikavaldkonnad kolmandate riikidega tehtava arengukoostöö keskmesse;

| aq) | rõhutada vajadust tugevdada poliitikavaldkondade arengusidusust ÜRO tööstruktuurides, et kõik säästva arengu mõõtmed tulemuslikult integreerida; rõhutada, kui oluline on üldise, eeskirjadel põhineva, avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva, kaasava ja õiglase mitmepoolse kaubavahetussüsteemi olemasolu, ja et on vajalik viia lõpule Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha arenguvoor; tuletada meelde, et areng ei ole võimalik ilma rahuta ja rahu ei ole võimalik ilma arenguta, rõhutades, kui tähtis on rahu, õiglust ja valitsemistava käsitlev säästva arengu 16. eesmärk, mis peaks olema arengukoostöö rahastamise üks prioriteete; kutsuda ÜROd üles süstemaatiliselt integreerima suutlikkuse arendamist ja head valitsemistava pikaajalistesse arengustrateegiatesse; |
| --- | --- |

aq)

rõhutada vajadust tugevdada poliitikavaldkondade arengusidusust ÜRO tööstruktuurides, et kõik säästva arengu mõõtmed tulemuslikult integreerida; rõhutada, kui oluline on üldise, eeskirjadel põhineva, avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva, kaasava ja õiglase mitmepoolse kaubavahetussüsteemi olemasolu, ja et on vajalik viia lõpule Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha arenguvoor; tuletada meelde, et areng ei ole võimalik ilma rahuta ja rahu ei ole võimalik ilma arenguta, rõhutades, kui tähtis on rahu, õiglust ja valitsemistava käsitlev säästva arengu 16. eesmärk, mis peaks olema arengukoostöö rahastamise üks prioriteete; kutsuda ÜROd üles süstemaatiliselt integreerima suutlikkuse arendamist ja head valitsemistava pikaajalistesse arengustrateegiatesse;

| ar) | väljendada heameelt ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2014. aasta pöördelise tähtsusega resolutsiooni 68/304 üle, milles tunnustati iga riigi suveräänset õigust ise oma võlga restruktureerida, mida ei tohiks takistada mitte mingi teisest riigist tulenev meede, ja märgiti murelikult, et rahvusvahelisel finantssüsteemil puudub riigivõla korrapäraseks ja prognoositavaks restruktureerimiseks kindel õigusraamistik, ning algatati protsess riigivõla restruktureerimisprotsesside mitmepoolse õigusraamistiku vastuvõtmiseks; kutsuda ÜRO süsteemi tervikuna üles seda protsessi täielikult toetama; kutsuda ELi ja selle liikmesriike üles selles protsessis aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

ar)

väljendada heameelt ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2014. aasta pöördelise tähtsusega resolutsiooni 68/304 üle, milles tunnustati iga riigi suveräänset õigust ise oma võlga restruktureerida, mida ei tohiks takistada mitte mingi teisest riigist tulenev meede, ja märgiti murelikult, et rahvusvahelisel finantssüsteemil puudub riigivõla korrapäraseks ja prognoositavaks restruktureerimiseks kindel õigusraamistik, ning algatati protsess riigivõla restruktureerimisprotsesside mitmepoolse õigusraamistiku vastuvõtmiseks; kutsuda ÜRO süsteemi tervikuna üles seda protsessi täielikult toetama; kutsuda ELi ja selle liikmesriike üles selles protsessis aktiivselt osalema;

| as) | töötada ÜRO ametite suhtes välja palju tõhusam ja strateegilisem käsitlusviis, eriti seoses välisrahastamisvahendeid käsitleva programmitööga, et tagada ELi abi parem nähtavus kohapeal; |
| --- | --- |

as)

töötada ÜRO ametite suhtes välja palju tõhusam ja strateegilisem käsitlusviis, eriti seoses välisrahastamisvahendeid käsitleva programmitööga, et tagada ELi abi parem nähtavus kohapeal;

| at) | teha aktiivset tööd, et parandada poliitilist juhtimist säästva arengu valdkonnas ÜRO Keskkonnaprogrammi tugevdamise kaudu, ning tegeleda ettepanekuga luua rahvusvaheline keskkonnakuritegude kriminaalkohus keskkonnapoliitiliste õigusnormide paremaks jõustamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

at)

teha aktiivset tööd, et parandada poliitilist juhtimist säästva arengu valdkonnas ÜRO Keskkonnaprogrammi tugevdamise kaudu, ning tegeleda ettepanekuga luua rahvusvaheline keskkonnakuritegude kriminaalkohus keskkonnapoliitiliste õigusnormide paremaks jõustamiseks kogu maailmas;

| au) | teha tööd rahvusvahelise maksualase koostöö tugevdamise nimel, toetades rahvusvahelise maksuorgani loomist ÜRO süsteemi raames; võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesuga ülemaailmse automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas ja ühise ülemaailmse maksuparadiiside musta nimekirja koostamisega; |
| --- | --- |

au)

teha tööd rahvusvahelise maksualase koostöö tugevdamise nimel, toetades rahvusvahelise maksuorgani loomist ÜRO süsteemi raames; võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesuga ülemaailmse automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas ja ühise ülemaailmse maksuparadiiside musta nimekirja koostamisega;

| av) | koostada ülemaailmne kava võitluseks antimikroobikumiresistentsuse vastu, et takistada resistentsete superbakterite edasist levikut; |
| --- | --- |

av)

koostada ülemaailmne kava võitluseks antimikroobikumiresistentsuse vastu, et takistada resistentsete superbakterite edasist levikut;

Kliimamuutused

| aw) | tagada, et EL jääb kliimamuutuste vastases võitluses esirinda ja jätkab selles valdkonnas koostööd ÜROga; tagada 2015. aastal Pariisis ÜRO kliimamuutuste konverentsil vastuvõetud otsuste kiire elluviimine; |
| --- | --- |

aw)

tagada, et EL jääb kliimamuutuste vastases võitluses esirinda ja jätkab selles valdkonnas koostööd ÜROga; tagada 2015. aastal Pariisis ÜRO kliimamuutuste konverentsil vastuvõetud otsuste kiire elluviimine;

EL ja ÜRO süsteemi reform

| ax) | toetada ÜRO Julgeolekunõukogu põhjalikku reformimist ulatusliku konsensuse põhjal, et see peegeldaks paremini maailma uut olukorda ning tagada, et nõukogu saaks tulemuslikult tegeleda rahvusvahelise rahu ja julgeoleku ohtudega; töötada pikaajalise eesmärgi suunas tagada ELile koht ÜRO reformitud Julgeolekunõukogus; nõuda tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed hoiduksid vetoõiguse kasutamisest juhtumite puhul, mis puudutavad inimsusevastaseid kuritegusid; |
| --- | --- |

ax)

toetada ÜRO Julgeolekunõukogu põhjalikku reformimist ulatusliku konsensuse põhjal, et see peegeldaks paremini maailma uut olukorda ning tagada, et nõukogu saaks tulemuslikult tegeleda rahvusvahelise rahu ja julgeoleku ohtudega; töötada pikaajalise eesmärgi suunas tagada ELile koht ÜRO reformitud Julgeolekunõukogus; nõuda tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed hoiduksid vetoõiguse kasutamisest juhtumite puhul, mis puudutavad inimsusevastaseid kuritegusid;

| ay) | aidata kaasa ÜRO Peaassamblee töö taaselavdamisele ning kõigi ÜRO institutsioonide tegevuse paremale kooskõlastatusele ja seostatusele, mis peaks suurendama süsteemi tõhusust, tulemuslikkust, legitiimsust, läbipaistvust, vastutust, suutlikkust ja esinduslikkust; toetada ja tugevdada ÜRO uue peasekretäri valikuprotsessis suuremat läbipaistvust ning seda silmas pidades korraldada kandidaatide esitlused ÜRO Peaassambleel; edendada peasekretäri parima kandidaadi leidmise ja ametisse määramise käigus soolisel ja geograafilisel tasakaalul põhinevat võrdseid ja õiglaseid võimalusi ning toetada naise valimist järgmiseks peasekretäriks, kui kandidaadid on sarnaselt silmapaistvalt kvalifitseeritud; |
| --- | --- |

ay)

aidata kaasa ÜRO Peaassamblee töö taaselavdamisele ning kõigi ÜRO institutsioonide tegevuse paremale kooskõlastatusele ja seostatusele, mis peaks suurendama süsteemi tõhusust, tulemuslikkust, legitiimsust, läbipaistvust, vastutust, suutlikkust ja esinduslikkust; toetada ja tugevdada ÜRO uue peasekretäri valikuprotsessis suuremat läbipaistvust ning seda silmas pidades korraldada kandidaatide esitlused ÜRO Peaassambleel; edendada peasekretäri parima kandidaadi leidmise ja ametisse määramise käigus soolisel ja geograafilisel tasakaalul põhinevat võrdseid ja õiglaseid võimalusi ning toetada naise valimist järgmiseks peasekretäriks, kui kandidaadid on sarnaselt silmapaistvalt kvalifitseeritud;

| az) | arvestades ÜRO 2015. aasta aruannet ja hiljuti Prantsusmaa ja ÜRO sõdurite vastu esitatud laste kuritarvitamise süüdistusi Kesk-Aafrika Vabariigis, tagada, et ÜRO, ELi liikmesriigid ja ELi ÜJKP organid viiksid viivitamata ja äärmiselt otsustavalt läbi uurimise kõigi ÜRO, riikide ja ELi töötajate suhtes, kes on pannud toime seksuaalvägivallaakte, esitaksid neile süüdistuse ja mõistaksid nende üle kohut; |
| --- | --- |

az)

arvestades ÜRO 2015. aasta aruannet ja hiljuti Prantsusmaa ja ÜRO sõdurite vastu esitatud laste kuritarvitamise süüdistusi Kesk-Aafrika Vabariigis, tagada, et ÜRO, ELi liikmesriigid ja ELi ÜJKP organid viiksid viivitamata ja äärmiselt otsustavalt läbi uurimise kõigi ÜRO, riikide ja ELi töötajate suhtes, kes on pannud toime seksuaalvägivallaakte, esitaksid neile süüdistuse ja mõistaksid nende üle kohut;

| ba) | paluda Euroopa Kontrollikojal tugevdada oma koostööd ÜRO sekretariaadi asjaomaste järelevalveasutustega, eelkõige siseauditi teenistuse (OIOS), sõltumatu auditi nõuandekomitee (IAAC) ja audiitorkoguga, et suurendada läbipaistvust ning vastastikust arusaamist rahastamisest ja toimimisest; |
| --- | --- |

ba)

paluda Euroopa Kontrollikojal tugevdada oma koostööd ÜRO sekretariaadi asjaomaste järelevalveasutustega, eelkõige siseauditi teenistuse (OIOS), sõltumatu auditi nõuandekomitee (IAAC) ja audiitorkoguga, et suurendada läbipaistvust ning vastastikust arusaamist rahastamisest ja toimimisest;

| bb) | luua ÜRO rikkumisest teatajate kaitseks tõhus süsteem; |
| --- | --- |

bb)

luua ÜRO rikkumisest teatajate kaitseks tõhus süsteem;

| bc) | arvestades hiljutist huvide konflikti juhtumit seoses ÜRO Liibüa eriesindajaga, koostada siduv käitumisjuhend, mis kohustab ametiisikuid säilitama erapooletust, nagu on sätestatud ÜRO suunistes tulemusliku vahendamise kohta; |
| --- | --- |

bc)

arvestades hiljutist huvide konflikti juhtumit seoses ÜRO Liibüa eriesindajaga, koostada siduv käitumisjuhend, mis kohustab ametiisikuid säilitama erapooletust, nagu on sätestatud ÜRO suunistes tulemusliku vahendamise kohta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, Euroopa välisteenistusele, komisjonile ning teavitamise eesmärgil ÜRO Peaassambleele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, Euroopa välisteenistusele, komisjonile ning teavitamise eesmärgil ÜRO Peaassambleele ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  A/RES/65/276, 3. mai 2011.

(2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 56.

(3)  ELT C 45, 5.2.2016, lk 89.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0259.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0403.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0020.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0013.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0051.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0073.

(10)  EEAS 01024/12, nõukogu dokument 11216/12.

(11)  EEAS 458/15, nõukogu dokument 7632/15.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 5. juuli 2016

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/176

---

P8_TA(2016)0295

ELi ja Peruu vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumise leping ***

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 101/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12099/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12099/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (12097/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (12097/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0143/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0197/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0197/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Peruu Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Peruu Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/177 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/177

---

P8_TA(2016)0296

Väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heite piirnormid ***I

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite heite piirnormide ja tüübikinnitusega seotud nõuete kohta (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 101/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0581), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0581),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0168/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0168/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 22. aprilli 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 22. aprilli 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0276/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P8_TC1-COD(2014)0268

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/1628) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 6. juuli 2016

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/178 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/178

---

P8_TA(2016)0301

Aserbaidžaani osalemine liidu programmides ***

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelist raamlepingut Aserbaidžaani Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta, sõlmimise kohta (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 101/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05616/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05616/2014),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli projekti, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelist raamlepingut Aserbaidžaani Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta (05618/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli projekti, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelist raamlepingut Aserbaidžaani Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta (05618/2014),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 212 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 212 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0043/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0210/2016),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Aserbaidžaani Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Aserbaidžaani Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/179 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/179

---

P8_TA(2016)0302

Paranduselarve projekt nr 2/2016: 2015. aasta ülejääk

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2016 kohta: eelarveaasta 2015 ülejäägi kandmine eelarvesse (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

(2018/C 101/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 2/2016, mille komisjon võttis vastu 15. aprillil 2016 (COM(2016)0227), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 2/2016, mille komisjon võttis vastu 15. aprillil 2016 (COM(2016)0227),

| — | võttes arvesse 17. juunil 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 2/2016 kohta (09586/2016 – C8-0225/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juunil 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 2/2016 kohta (09586/2016 – C8-0225/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0212/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0212/2016),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 2/2016 eesmärk on kanda 2016. aasta eelarvesse üle 2015. aasta eelarve ülejääk summas 1,349 miljardit eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 2/2016 eesmärk on kanda 2016. aasta eelarvesse üle 2015. aasta eelarve ülejääk summas 1,349 miljardit eurot;

| B. | arvestades, et ülejääk tekkis peamiselt positiivsest tulude saldost (980 miljonit eurot), kavandatust väiksematest kuludest (187 miljonit eurot) ja vahetuskursi erinevustest (182 miljonit eurot); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülejääk tekkis peamiselt positiivsest tulude saldost (980 miljonit eurot), kavandatust väiksematest kuludest (187 miljonit eurot) ja vahetuskursi erinevustest (182 miljonit eurot);

| C. | arvestades, et tulude poolel on kaks peamist allikat hilinenud maksete eest nõutud intressid ja trahvid (180 miljonit eurot) ning omavahendite positiivne saldo (1,071 miljardit eurot), millest on maha arvatud ülejääkide, saldode ja korrigeerimise puudujääk (–537 miljonit eurot); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulude poolel on kaks peamist allikat hilinenud maksete eest nõutud intressid ja trahvid (180 miljonit eurot) ning omavahendite positiivne saldo (1,071 miljardit eurot), millest on maha arvatud ülejääkide, saldode ja korrigeerimise puudujääk (–537 miljonit eurot);

| D. | arvestades, et kulude poolel on III jaotise assigneeringute alakasutamine suhteliselt tagasihoidlik (2015. aastal kanti üle 78 miljonit eurot ja 2014. aastal 14 miljonit eurot), kuid teiste institutsioonide puhul küündis see 94 miljoni euroni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kulude poolel on III jaotise assigneeringute alakasutamine suhteliselt tagasihoidlik (2015. aastal kanti üle 78 miljonit eurot ja 2014. aastal 14 miljonit eurot), kuid teiste institutsioonide puhul küündis see 94 miljoni euroni;

| E. | arvestades, et III jaotise kõrge täitmismäär tõstab esile suurt survet maksete assigneeringutele, mis oli jätkuvalt peamine probleem 2015. aastal ning mis kerkib oodatavasti taas esile praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et III jaotise kõrge täitmismäär tõstab esile suurt survet maksete assigneeringutele, mis oli jätkuvalt peamine probleem 2015. aastal ning mis kerkib oodatavasti taas esile praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimasel aastal;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 2/2016, mis käsitleb üksnes 2015. aasta ülejäägi eelarvesse kandmist 1,349 miljardi euro suuruses summas vastavalt finantsmääruse artiklile 18, ja nõukogu seisukoha selle paranduseelarve projekti kohta; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 2/2016, mis käsitleb üksnes 2015. aasta ülejäägi eelarvesse kandmist 1,349 miljardi euro suuruses summas vastavalt finantsmääruse artiklile 18, ja nõukogu seisukoha selle paranduseelarve projekti kohta;

| 2. | märgib, et paranduseelarve projekti nr 2/2016 vastuvõtmisega vähendatakse 2016. aastal liikmesriikide kogurahvatulul põhinevaid osamakseid liidu eelarvesse 1,349 miljardi euro võrra; nõuab veel kord tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid seda vahendite tagasisaamise võimalust, et täita oma pagulaskriisiga seotud kohustusi ning panustada liidu panusele vastavalt kahte sihtotstarbelisse liidu usaldusfondi; võtab murega teadmiseks, et 2016. aasta kevadel panustasid liikmesriigid ainult 82 miljonit eurot Aafrika usaldusfondi ja 69 miljonit eurot Süüria kriisile reageerimiseks loodud Madadi usaldusfondi, samal ajal, kui liidu panus on vastavalt 1,8 miljardit ja rohkem kui 500 miljonit eurot; |
| --- | --- |

2.

märgib, et paranduseelarve projekti nr 2/2016 vastuvõtmisega vähendatakse 2016. aastal liikmesriikide kogurahvatulul põhinevaid osamakseid liidu eelarvesse 1,349 miljardi euro võrra; nõuab veel kord tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid seda vahendite tagasisaamise võimalust, et täita oma pagulaskriisiga seotud kohustusi ning panustada liidu panusele vastavalt kahte sihtotstarbelisse liidu usaldusfondi; võtab murega teadmiseks, et 2016. aasta kevadel panustasid liikmesriigid ainult 82 miljonit eurot Aafrika usaldusfondi ja 69 miljonit eurot Süüria kriisile reageerimiseks loodud Madadi usaldusfondi, samal ajal, kui liidu panus on vastavalt 1,8 miljardit ja rohkem kui 500 miljonit eurot;

| 3. | rõhutab, et kogurahvatulul põhinevate osamaksete kohandamise asemel peaks liidu eelarvel olema võimalik taaskasutada assigneeringute alakasutusest või ettevõtetele liidu konkurentsiõiguse rikkumise eest tehtud trahvidest tulenevat ülejääki, et tegeleda rahastamisvajadustega eeskätt maksetega seotud puudujääkide vallas; ootab, et see probleem lahendatakse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kogurahvatulul põhinevate osamaksete kohandamise asemel peaks liidu eelarvel olema võimalik taaskasutada assigneeringute alakasutusest või ettevõtetele liidu konkurentsiõiguse rikkumise eest tehtud trahvidest tulenevat ülejääki, et tegeleda rahastamisvajadustega eeskätt maksetega seotud puudujääkide vallas; ootab, et see probleem lahendatakse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus;

| 4. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 2/2016 kohta heaks; |
| --- | --- |

4.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 2/2016 kohta heaks;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 2/2016 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 2/2016 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 48, 24.2.2016.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/181

---

P8_TA(2016)0303

Võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus ***II

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 101/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05581/1/2016 – C8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05581/1/2016 – C8-0188/2016),

| — | võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0048) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0048) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0211/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0211/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 133.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 13.3.2014, P7_TA(2014)0244.

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/182 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/182

---

P8_TA(2016)0304

Energiamärgistus ***I

Euroopa Parlamendi 6. juulil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 101/21)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Liit on võtnud kohustuse ehitada üles energialiit koos tulevikku suunatud kliimapoliitikaga. Energiatõhusus on oluline element Euroopa Liidu kliima- ja energiapoliitika 2030. aasta raamistikus ning energianõudluse vähendamise võtmeelement. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Liit on võtnud kohustuse ehitada üles energialiit koos tulevikku suunatud kliimapoliitikaga. Energiatõhusus on oluline element Euroopa Liidu kliima- ja energiapoliitika 2030. aasta raamistikus ning energianõudluse vähendamise võtmeelement.

| (1) | Euroopa Liit on võtnud kohustuse ehitada üles energialiit koos tulevikku suunatud
  energia- ja
  kliimapoliitikaga. Energiatõhusus on oluline element Euroopa Liidu kliima- ja energiapoliitika 2030. aasta raamistikus ning energianõudluse vähendamise
  ja kasvuhoonegaaside heite piiramise
  võtmeelement. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on võtnud kohustuse ehitada üles energialiit koos tulevikku suunatud
  energia- ja
  kliimapoliitikaga. Energiatõhusus on oluline element Euroopa Liidu kliima- ja energiapoliitika 2030. aasta raamistikus ning energianõudluse vähendamise
  ja kasvuhoonegaaside heite piiramise
  võtmeelement.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Energiamärgistus võimaldab tarbijatel
  olla otsuste tegemisel teadlik toodete energiatarbimisest ja
  soodustab seeläbi innovatsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Energiamärgistus võimaldab tarbijatel
  olla otsuste tegemisel teadlik toodete energiatarbimisest ja
  soodustab seeläbi innovatsiooni.

| (2) | Energiamärgistus võimaldab tarbijatel
  teadlikult valida tõhusaid ja säästva energiaga seotud tooteid ning
  soodustab seeläbi
  märkimisväärselt energiasäästu ja energiaarvete kärpimist, edendades samas ka
  innovatsiooni
  ja investeeringuid energiatõhusamatesse toodetesse
  . |
| --- | --- |

(2)

Energiamärgistus võimaldab tarbijatel
  teadlikult valida tõhusaid ja säästva energiaga seotud tooteid ning
  soodustab seeläbi
  märkimisväärselt energiasäästu ja energiaarvete kärpimist, edendades samas ka
  innovatsiooni
  ja investeeringuid energiatõhusamatesse toodetesse
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Direktiiv 2010/30/EL on asjakohane asendada määrusega, mille reguleerimisala jääb samaks, kuid millega muudetakse ja tõhustatakse teatavaid direktiivi sätteid, et selgitada ja ajakohastada nende sisu. Määrus on asjakohane õigusakt, sest sellega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mis ei võimalda liikmesriikidel neid erinevalt üle võtta ja mis seega tagavad suurema ühtlustatuse kogu liidus. Ühtlustatud õigusraamistik liidu
  , mitte
  liikmesriikide tasandil vähendab kulusid
  tootjate jaoks
  ja
  annab
  neile võrdsed
  võimalused
  . Ühtlustamine üle kogu liidu tagab kaupade vaba liikumise ühtsel turul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Direktiiv 2010/30/EL on asjakohane asendada määrusega, mille reguleerimisala jääb samaks, kuid millega muudetakse ja tõhustatakse teatavaid direktiivi sätteid, et selgitada ja ajakohastada nende sisu. Määrus on asjakohane õigusakt, sest sellega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mis ei võimalda liikmesriikidel neid erinevalt üle võtta ja mis seega tagavad suurema ühtlustatuse kogu liidus. Ühtlustatud õigusraamistik liidu
  , mitte
  liikmesriikide tasandil vähendab kulusid
  tootjate jaoks
  ja
  annab
  neile võrdsed
  võimalused
  . Ühtlustamine üle kogu liidu tagab kaupade vaba liikumise ühtsel turul.

| (4) | Direktiiv 2010/30/EL on asjakohane asendada määrusega, mille reguleerimisala jääb samaks, kuid millega muudetakse ja tõhustatakse teatavaid direktiivi sätteid, et selgitada ja ajakohastada nende sisu
  , võttes arvesse viimaste aastate kiiret tehnoloogia arengut toodete energiatõhususe osas
  . Määrus on asjakohane õigusakt, sest sellega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mis ei võimalda liikmesriikidel neid erinevalt üle võtta ja mis seega tagavad suurema ühtlustatuse kogu liidus. Ühtlustatud õigusraamistik
  pigem
  liidu
  kui
  liikmesriikide tasandil vähendab
  tootjate
  kulusid
  kogu väärtusahela ulatuses
  ja
  loob
  neile võrdsed
  konkurentsitingimused
  . Ühtlustamine üle kogu liidu tagab kaupade vaba liikumise ühtsel turul. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiv 2010/30/EL on asjakohane asendada määrusega, mille reguleerimisala jääb samaks, kuid millega muudetakse ja tõhustatakse teatavaid direktiivi sätteid, et selgitada ja ajakohastada nende sisu
  , võttes arvesse viimaste aastate kiiret tehnoloogia arengut toodete energiatõhususe osas
  . Määrus on asjakohane õigusakt, sest sellega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mis ei võimalda liikmesriikidel neid erinevalt üle võtta ja mis seega tagavad suurema ühtlustatuse kogu liidus. Ühtlustatud õigusraamistik
  pigem
  liidu
  kui
  liikmesriikide tasandil vähendab
  tootjate
  kulusid
  kogu väärtusahela ulatuses
  ja
  loob
  neile võrdsed
  konkurentsitingimused
  . Ühtlustamine üle kogu liidu tagab kaupade vaba liikumise ühtsel turul.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Asjakohane on jätta käesolevast määrusest välja kasutatud tooted, mille alla kuuluvad kõik sellised tooted, mis võeti kasutusele enne, kui need teist või mitmendat korda turule toodi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Asjakohane on jätta käesolevast määrusest välja kasutatud tooted, mille alla kuuluvad kõik sellised tooted, mis võeti kasutusele enne, kui need teist või mitmendat korda turule toodi.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Kuna inimeste ja kaupade veoks ette nähtud transpordivahendite energiatarbimist reguleeritakse otseselt või kaudselt teiste liidu õigusaktide ja poliitikameetmetega, on asjakohane need käesoleva määruse kohaldamisalast jätkuvalt välja jätta. Kõnealune väljajätmine hõlmab paiksete mootoritega käitatavaid transpordivahendeid, nt lifte, eskalaatoreid ja konveierilinte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Kuna inimeste ja kaupade veoks ette nähtud transpordivahendite energiatarbimist reguleeritakse otseselt või kaudselt teiste liidu õigusaktide ja poliitikameetmetega, on asjakohane need käesoleva määruse kohaldamisalast jätkuvalt välja jätta. Kõnealune väljajätmine hõlmab paiksete mootoritega käitatavaid transpordivahendeid, nt lifte, eskalaatoreid ja konveierilinte.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Energiamõjuga toodete tõhususe parandamine tarbijate teadlike valikute kaudu toob kasu liidu majandusele tervikuna, soodustab innovatsiooni ning aitab saavutada liidu 2020. ja 2030. aastaks
  seoses energiatõhususega
  seatud
  eesmärke. Samuti võimaldab see tarbijatel raha kokku hoida
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Energiamõjuga toodete tõhususe parandamine tarbijate teadlike valikute kaudu toob kasu liidu majandusele tervikuna, soodustab innovatsiooni ning aitab saavutada liidu 2020. ja 2030. aastaks
  seoses energiatõhususega
  seatud
  eesmärke. Samuti võimaldab see tarbijatel raha kokku hoida
  .

| (7) | Energiamõjuga toodete tõhususe parandamine tarbijate teadlike valikute
  ja ühiskonna suurema teadlikkuse
  kaudu toob kasu liidu majandusele tervikuna
  ning vähendab energianõudlust ja annab säästu tänu väiksematele energiaarvetele. Lisaks
  soodustab
  see energiajulgeolekut, stimuleerib energiatõhususe alaseid teadusuuringuid,
  innovatsiooni
  ja investeeringuid
  ning
  annab konkurentsieelise kõige energiatõhusamate toodete valmistajatele. Ühtlasi
  aitab
  see
  saavutada liidu 2020. ja 2030. aastaks seatud
  energiatõhususe alaseid eesmärke ning liidu keskkonna- ja kliimaeesmärke
  . |
| --- | --- |

(7)

Energiamõjuga toodete tõhususe parandamine tarbijate teadlike valikute
  ja ühiskonna suurema teadlikkuse
  kaudu toob kasu liidu majandusele tervikuna
  ning vähendab energianõudlust ja annab säästu tänu väiksematele energiaarvetele. Lisaks
  soodustab
  see energiajulgeolekut, stimuleerib energiatõhususe alaseid teadusuuringuid,
  innovatsiooni
  ja investeeringuid
  ning
  annab konkurentsieelise kõige energiatõhusamate toodete valmistajatele. Ühtlasi
  aitab
  see
  saavutada liidu 2020. ja 2030. aastaks seatud
  energiatõhususe alaseid eesmärke ning liidu keskkonna- ja kliimaeesmärke
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta kohtumise järeldustes seati esialgseks eesmärgiks parandada energiatõhusust 2030. aastaks liidu tasandil vähemalt 27 % võrreldes tulevase energiatarbimise prognoosidega. See eesmärk vaadatakse läbi 2020. aastaks, lähtuvalt kaalutavast liidu tasandi 30 % eesmärgist. Samuti seati siduv ELi eesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 40 %, sealhulgas 30 % võrra heitkogustega kauplemise süsteemi välistes sektorites. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta kohtumise järeldustes seati esialgseks eesmärgiks parandada energiatõhusust 2030. aastaks liidu tasandil vähemalt 27 % võrreldes tulevase energiatarbimise prognoosidega. See eesmärk vaadatakse läbi 2020. aastaks, lähtuvalt kaalutavast liidu tasandi 30 % eesmärgist. Samuti seati siduv ELi eesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 40 %, sealhulgas 30 % võrra heitkogustega kauplemise süsteemi välistes sektorites.

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Täpse, asjakohase ja võrreldava teabe esitamine energiamõjuga toodete energiatarbimise kohta aitab tarbijatel valida tooteid, mis tarbivad kasutusetapis vähem energiat
  ja muid olulisi ressursse
  . Kohustuslik standardmärgis on tõhus viis anda potentsiaalsetele tarbijatele energiamõjuga toodete energiatarbimise kohta võrreldavat teavet.
  Seda tuleks täiendada tootekirjeldusega
  . Märgis peaks olema
  hõlpsasti äratuntav
  ,
  lihtne
  ja
  kokkuvõtlik
  . Selleks tuleks märgistuse praegune värviskaala (alates tumerohelisest kuni punaseni) säilitada alusena, mille põhjal teavitada tarbijaid toodete energiatõhususest. Tarbijate jaoks on kõige tõhusamaks osutunud klassifikatsioon, mille puhul kasutatakse tähti A–G. 
  Olukordades, kus tooted ei saa direktiivi
   2009/125/EÜ
  kohaste ökodisainimeetmete
  tõttu
  enam kuuluda klassi
   F või G, 
  ei tohiks nimetatud klasse
  märgisel
  näidata. Erandjuhtudel peaks see kehtima ka klassidele D ja E, ehkki sellise olukorra teke on ebatõenäoline, arvestades et märgise klassifikatsiooni muudetakse, kui enamik tootemudeleid kuulub kahte kõrgemasse klassi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Täpse, asjakohase ja võrreldava teabe esitamine energiamõjuga toodete energiatarbimise kohta aitab tarbijatel valida tooteid, mis tarbivad kasutusetapis vähem energiat
  ja muid olulisi ressursse
  . Kohustuslik standardmärgis on tõhus viis anda potentsiaalsetele tarbijatele energiamõjuga toodete energiatarbimise kohta võrreldavat teavet.
  Seda tuleks täiendada tootekirjeldusega
  . Märgis peaks olema
  hõlpsasti äratuntav
  ,
  lihtne
  ja
  kokkuvõtlik
  . Selleks tuleks märgistuse praegune värviskaala (alates tumerohelisest kuni punaseni) säilitada alusena, mille põhjal teavitada tarbijaid toodete energiatõhususest. Tarbijate jaoks on kõige tõhusamaks osutunud klassifikatsioon, mille puhul kasutatakse tähti A–G. 
  Olukordades, kus tooted ei saa direktiivi
   2009/125/EÜ
  kohaste ökodisainimeetmete
  tõttu
  enam kuuluda klassi
   F või G, 
  ei tohiks nimetatud klasse
  märgisel
  näidata. Erandjuhtudel peaks see kehtima ka klassidele D ja E, ehkki sellise olukorra teke on ebatõenäoline, arvestades et märgise klassifikatsiooni muudetakse, kui enamik tootemudeleid kuulub kahte kõrgemasse klassi
  .

| (9) | Täpse, asjakohase
  , kontrollitava
  ja võrreldava teabe esitamine energiamõjuga toodete
  konkreetse
  energiatarbimise kohta aitab tarbijatel valida tooteid, mis tarbivad kasutusetapis
  kindla tulemuse saamiseks
  vähem energiat
  , mistõttu kulud toote olelusringi kestel vähenevad
  . Kohustuslik standardmärgis on tõhus viis anda potentsiaalsetele tarbijatele energiamõjuga toodete
  energiatõhususe ja absoluutse
  energiatarbimise kohta võrreldavat teavet.
  Sellele peaksid lisanduma direktiivi 2010/30/EL kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides nimetatud tootekirjeldused, mille võib esitada ka elektroonilisel kujul
  . Märgis peaks olema
  napp ja täpne
  ,
  tuginema sobivale mõõtmis-
  ja
  arvutusmetoodikale ning olema kergesti äratuntav ja mõistetav
  . Selleks tuleks märgistuse praegune värviskaala (alates tumerohelisest kuni punaseni) säilitada alusena, mille põhjal teavitada tarbijaid toodete energiatõhususest. Tarbijate jaoks on kõige tõhusamaks osutunud
  tuntud
  klassifikatsioon, mille puhul kasutatakse tähti A–G. 
  Selle ühtne kohaldamine kõigi tooterühmade lõikes peaks suurendama läbipaistvust ja arusaamist tarbijate seas. Kui direktiivis
   2009/125/EÜ (1a)

  sätestatud ökodisaini meetmete
  tõttu
  ei saa need tooted enam klassidesse
   F või G 
  kuuluda
  ,
  tuleks need klassid siiski
  märgisel
  tähistada märgisel tumehalliga, et säilitada kõigile tooterühmadele ühtne skaala A–G. Ülejäänud kõrgemate tooteklasside jaoks tuleks säilitada märgise värviskaala (alates tumerohelisest kuni punaseni) ja seda tuleks kasutada üksnes turule lastavate uute tooteühikute puhul
  . |
| --- | --- |

(9)

Täpse, asjakohase
  , kontrollitava
  ja võrreldava teabe esitamine energiamõjuga toodete
  konkreetse
  energiatarbimise kohta aitab tarbijatel valida tooteid, mis tarbivad kasutusetapis
  kindla tulemuse saamiseks
  vähem energiat
  , mistõttu kulud toote olelusringi kestel vähenevad
  . Kohustuslik standardmärgis on tõhus viis anda potentsiaalsetele tarbijatele energiamõjuga toodete
  energiatõhususe ja absoluutse
  energiatarbimise kohta võrreldavat teavet.
  Sellele peaksid lisanduma direktiivi 2010/30/EL kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides nimetatud tootekirjeldused, mille võib esitada ka elektroonilisel kujul
  . Märgis peaks olema
  napp ja täpne
  ,
  tuginema sobivale mõõtmis-
  ja
  arvutusmetoodikale ning olema kergesti äratuntav ja mõistetav
  . Selleks tuleks märgistuse praegune värviskaala (alates tumerohelisest kuni punaseni) säilitada alusena, mille põhjal teavitada tarbijaid toodete energiatõhususest. Tarbijate jaoks on kõige tõhusamaks osutunud
  tuntud
  klassifikatsioon, mille puhul kasutatakse tähti A–G. 
  Selle ühtne kohaldamine kõigi tooterühmade lõikes peaks suurendama läbipaistvust ja arusaamist tarbijate seas. Kui direktiivis
   2009/125/EÜ (1a)

  sätestatud ökodisaini meetmete
  tõttu
  ei saa need tooted enam klassidesse
   F või G 
  kuuluda
  ,
  tuleks need klassid siiski
  märgisel
  tähistada märgisel tumehalliga, et säilitada kõigile tooterühmadele ühtne skaala A–G. Ülejäänud kõrgemate tooteklasside jaoks tuleks säilitada märgise värviskaala (alates tumerohelisest kuni punaseni) ja seda tuleks kasutada üksnes turule lastavate uute tooteühikute puhul
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Digitehnoloogia areng võimaldab märgiseid edastada ja esitada alternatiivsel viisil elektrooniliselt, näiteks internetis
  , aga ka
  kauplustes elektroonilistel ekraanidel. Sellisest arengust kasu saamiseks
  peaks käesoleva määrusega lubama
  elektrooniliste märgiste
  kasutamise füüsilise
  energiamärgise
  asemel või selle täiendusena. Nendel juhtudel
  , kui energiamärgise
  esitlemine
  ei ole teostatav,
  näiteks teatavate kaugmüügivormide puhul ning reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides, tuleks potentsiaalsetele tarbijatele esitada vähemalt toote energiaklass
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Digitehnoloogia areng võimaldab märgiseid edastada ja esitada alternatiivsel viisil elektrooniliselt, näiteks internetis
  , aga ka
  kauplustes elektroonilistel ekraanidel. Sellisest arengust kasu saamiseks
  peaks käesoleva määrusega lubama
  elektrooniliste märgiste
  kasutamise füüsilise
  energiamärgise
  asemel või selle täiendusena. Nendel juhtudel
  , kui energiamärgise
  esitlemine
  ei ole teostatav,
  näiteks teatavate kaugmüügivormide puhul ning reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides, tuleks potentsiaalsetele tarbijatele esitada vähemalt toote energiaklass
  .

| (10) | Digitehnoloogia areng võimaldab märgiseid edastada ja esitada alternatiivsel viisil elektrooniliselt, näiteks internetis
  või
  kauplustes elektroonilistel ekraanidel. Sellisest arengust kasu saamiseks
  tuleks käesolevas määruses lubada
  elektrooniliste märgiste
  kasutamist trükitud
  energiamärgise
  täiendusena. See ei mõjuta tarnija kohustust lisada edasimüüja jaoks igale tooteühikule trükitud märgis. Juhul
  , kui energiamärgise
  esitamine
  ei ole teostatav,
  tuleks potentsiaalsetele tarbijatele teatada vähemalt tootemudeli energiaklass. Konkreetsete tooterühmade kohta välja antud delegeeritud õigusaktidega võib kehtestada ka alternatiivseid õigusnorme märgise esitamiseks väikeste mõõtmetega toodetel ja suure hulga ühesuguste toodete väljapanemise korral
  . |
| --- | --- |

(10)

Digitehnoloogia areng võimaldab märgiseid edastada ja esitada alternatiivsel viisil elektrooniliselt, näiteks internetis
  või
  kauplustes elektroonilistel ekraanidel. Sellisest arengust kasu saamiseks
  tuleks käesolevas määruses lubada
  elektrooniliste märgiste
  kasutamist trükitud
  energiamärgise
  täiendusena. See ei mõjuta tarnija kohustust lisada edasimüüja jaoks igale tooteühikule trükitud märgis. Juhul
  , kui energiamärgise
  esitamine
  ei ole teostatav,
  tuleks potentsiaalsetele tarbijatele teatada vähemalt tootemudeli energiaklass. Konkreetsete tooterühmade kohta välja antud delegeeritud õigusaktidega võib kehtestada ka alternatiivseid õigusnorme märgise esitamiseks väikeste mõõtmetega toodetel ja suure hulga ühesuguste toodete väljapanemise korral
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Tootjad reageerivad energiamärgisele üha energiatõhusamate toodete
  väljatöötamisega
  . Sellise tehnoloogilise arengu tagajärjel kuuluvad
  tooted
  enamjaolt energiamärgise kõrgematesse klassidesse. Vajalikuks võib osutuda toodete täiendav eristamine, et tarbijatel oleks võimalik neid nõuetekohaselt võrrelda, millega kaasneb vajadus muuta märgiste klassifikatsiooni. Selline klassifikatsiooni muutmine
  võiks toimuda
  ligikaudu iga kümne aasta tagant, võttes arvesse vajadust mitte panna tootjatele liigset koormust. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada klassifikatsiooni muutmise üksikasjalik kord, et tagada tarnijatele ja edasimüüjatele maksimaalne õiguskindlus. Värskelt muudetud klassifikatsiooniga märgise puhul
  peaksid
  kõrgemad klassid jääma tühjaks, et
  õhutada tehnoloogilist
  arengut ning võimaldada üha tõhusamate
  toodete
  väljatöötamist ja tunnustamist. Märgise klassifikatsiooni muutmise korral tuleks tarbijate eksitamise vältimiseks asendada lühikese aja jooksul kõik energiamärgised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Tootjad reageerivad energiamärgisele üha energiatõhusamate toodete
  väljatöötamisega
  . Sellise tehnoloogilise arengu tagajärjel kuuluvad
  tooted
  enamjaolt energiamärgise kõrgematesse klassidesse. Vajalikuks võib osutuda toodete täiendav eristamine, et tarbijatel oleks võimalik neid nõuetekohaselt võrrelda, millega kaasneb vajadus muuta märgiste klassifikatsiooni. Selline klassifikatsiooni muutmine
  võiks toimuda
  ligikaudu iga kümne aasta tagant, võttes arvesse vajadust mitte panna tootjatele liigset koormust. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada klassifikatsiooni muutmise üksikasjalik kord, et tagada tarnijatele ja edasimüüjatele maksimaalne õiguskindlus. Värskelt muudetud klassifikatsiooniga märgise puhul
  peaksid
  kõrgemad klassid jääma tühjaks, et
  õhutada tehnoloogilist
  arengut ning võimaldada üha tõhusamate
  toodete
  väljatöötamist ja tunnustamist. Märgise klassifikatsiooni muutmise korral tuleks tarbijate eksitamise vältimiseks asendada lühikese aja jooksul kõik energiamärgised.

| (11) | Tootjad reageerivad energiamärgisele üha energiatõhusamate toodete
  väljatöötamise ja turulelaskmisega. Samal ajal lõpetavad nad ökodisaini käsitlevate liidu õigusaktide mõjul vähem tõhusate toodete valmistamise.
  Sellise tehnoloogilise arengu tagajärjel kuuluvad
  tootemudelid
  enamjaolt energiamärgise kõrgematesse klassidesse. Vajalikuks võib osutuda toodete täiendav eristamine, et tarbijatel oleks võimalik neid nõuetekohaselt võrrelda, millega kaasneb vajadus muuta märgiste klassifikatsiooni. Selline klassifikatsiooni muutmine
  oleks soovitav
  ligikaudu iga kümne aasta tagant, võttes arvesse vajadust mitte panna tootjatele
  ja edasimüüjatele ning eeskätt väikeettevõtjatele
  liigset koormust.
  Selline lähenemine peaks aitama vältida mõttetuid või ebatõhusaid, nii tootjate kui ka tarbijate jaoks kahjulikke klassifikatsiooni muutmisi.
  Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada klassifikatsiooni muutmise üksikasjalik kord, et tagada tarnijatele ja edasimüüjatele maksimaalne õiguskindlus.
  Enne klassifikatsioonide muutmist peaks komisjon läbi viima põhjaliku ettevalmistava uuringu. Sõltuvalt tooterühmast ja selle potentsiaali põhjalikust hindamisest peaksid
  värskelt muudetud klassifikatsiooniga märgise puhul kõrgemad klassid jääma tühjaks, et
  stimuleerida tehnoloogia
  arengut ning võimaldada üha tõhusamate
  tootemudelite
  väljatöötamist ja tunnustamist. Märgise klassifikatsiooni muutmise korral tuleks tarbijate eksitamise vältimiseks asendada lühikese
  ja teostatava
  aja jooksul kõik energiamärgised
  , kusjuures muudetud märgised peavad oma välimuselt olema vanadest kergesti eristatavad. Samal ajal tuleb korraldada piisavalt tarbijate teavitamise kampaaniad, mille käigus selgelt näidatakse, et on mindud üle uuele ja täiustatud klassifikatsioonile
  . |
| --- | --- |

(11)

Tootjad reageerivad energiamärgisele üha energiatõhusamate toodete
  väljatöötamise ja turulelaskmisega. Samal ajal lõpetavad nad ökodisaini käsitlevate liidu õigusaktide mõjul vähem tõhusate toodete valmistamise.
  Sellise tehnoloogilise arengu tagajärjel kuuluvad
  tootemudelid
  enamjaolt energiamärgise kõrgematesse klassidesse. Vajalikuks võib osutuda toodete täiendav eristamine, et tarbijatel oleks võimalik neid nõuetekohaselt võrrelda, millega kaasneb vajadus muuta märgiste klassifikatsiooni. Selline klassifikatsiooni muutmine
  oleks soovitav
  ligikaudu iga kümne aasta tagant, võttes arvesse vajadust mitte panna tootjatele
  ja edasimüüjatele ning eeskätt väikeettevõtjatele
  liigset koormust.
  Selline lähenemine peaks aitama vältida mõttetuid või ebatõhusaid, nii tootjate kui ka tarbijate jaoks kahjulikke klassifikatsiooni muutmisi.
  Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada klassifikatsiooni muutmise üksikasjalik kord, et tagada tarnijatele ja edasimüüjatele maksimaalne õiguskindlus.
  Enne klassifikatsioonide muutmist peaks komisjon läbi viima põhjaliku ettevalmistava uuringu. Sõltuvalt tooterühmast ja selle potentsiaali põhjalikust hindamisest peaksid
  värskelt muudetud klassifikatsiooniga märgise puhul kõrgemad klassid jääma tühjaks, et
  stimuleerida tehnoloogia
  arengut ning võimaldada üha tõhusamate
  tootemudelite
  väljatöötamist ja tunnustamist. Märgise klassifikatsiooni muutmise korral tuleks tarbijate eksitamise vältimiseks asendada lühikese
  ja teostatava
  aja jooksul kõik energiamärgised
  , kusjuures muudetud märgised peavad oma välimuselt olema vanadest kergesti eristatavad. Samal ajal tuleb korraldada piisavalt tarbijate teavitamise kampaaniad, mille käigus selgelt näidatakse, et on mindud üle uuele ja täiustatud klassifikatsioonile
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Direktiivi 2010/30/EL alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud märgiste praegustest muudatustest tuleneb vajadus muuta märgiste aluseks olevat klassifikatsiooni, et tagada ühtne skaala tähistega A–G ja kohandada märgiseid vastavalt käesoleva määruse nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Direktiivi 2010/30/EL alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud märgiste praegustest muudatustest tuleneb vajadus muuta märgiste aluseks olevat klassifikatsiooni, et tagada ühtne skaala tähistega A–G ja kohandada märgiseid vastavalt käesoleva määruse nõuetele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Selleks et säilitada tarbijate usaldus energiamärgise vastu, ei tohiks energiamõjuga toodete puhul lubada
  kasutada muid märgiseid
  , mis jäljendavad energiamärgist. Samuti ei tohiks lubada kasutada täiendavaid märgiseid,
  tähiseid,
  sümboleid või silte, mis võivad tarbijaid seoses energiatarbimisega eksitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Selleks et säilitada tarbijate usaldus energiamärgise vastu, ei tohiks energiamõjuga toodete puhul lubada
  kasutada muid märgiseid
  , mis jäljendavad energiamärgist. Samuti ei tohiks lubada kasutada täiendavaid märgiseid,
  tähiseid,
  sümboleid või silte, mis võivad tarbijaid seoses energiatarbimisega eksitada.

| (14) | Selleks et säilitada tarbijate usaldus energiamärgise vastu, ei tohiks energiamõjuga toodete puhul lubada
  muude selliste märgiste kasutamist
  , mis jäljendavad energiamärgist. Samuti ei tohiks lubada kasutada täiendavaid märgiseid, sümboleid või silte, mis
  ei ole selgelt energiamärgisest eristatavad ja mis
  võivad tarbijaid seoses energiatarbimisega eksitada
  , või kasutada mis tahes muid asjaomase delegeeritud õigusaktiga hõlmatud näitajaid
  . |
| --- | --- |

(14)

Selleks et säilitada tarbijate usaldus energiamärgise vastu, ei tohiks energiamõjuga toodete puhul lubada
  muude selliste märgiste kasutamist
  , mis jäljendavad energiamärgist. Samuti ei tohiks lubada kasutada täiendavaid märgiseid, sümboleid või silte, mis
  ei ole selgelt energiamärgisest eristatavad ja mis
  võivad tarbijaid seoses energiatarbimisega eksitada
  , või kasutada mis tahes muid asjaomase delegeeritud õigusaktiga hõlmatud näitajaid
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et energiamõjuga toodete suhtes kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (21) sätestatud eeskirju liidu turu järelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli kohta. Kaupade vaba liikumise põhimõtet arvesse võttes on äärmiselt oluline, et liikmesriikide turujärelevalveasutused teeksid omavahel tõhusat koostööd. Komisjon peaks
  sellist
  energiamärgistuse
  alast koostööd tugevdama omapoolse toetusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et energiamõjuga toodete suhtes kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (21) sätestatud eeskirju liidu turu järelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli kohta. Kaupade vaba liikumise põhimõtet arvesse võttes on äärmiselt oluline, et liikmesriikide turujärelevalveasutused teeksid omavahel tõhusat koostööd. Komisjon peaks
  sellist
  energiamärgistuse
  alast koostööd tugevdama omapoolse toetusega
  .

| (15) | Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et energiamõjuga toodete suhtes kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (21) sätestatud eeskirju liidu turu järelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli kohta. Kaupade vaba liikumise põhimõtet arvesse võttes on äärmiselt oluline, et liikmesriikide turujärelevalveasutused teeksid omavahel tõhusat koostööd
  vahetades pidevalt teavet, eriti toodete nõuetelevastavuse hindamise tulemuste ja tagajärgede kohta. Ka peaksid liikmesriikide tolliasutused vahetama teavet kolmandatest riikidest liitu imporditavate energiamõjuga toodete kohta.
  Komisjon peaks
  tugevdama ökodisaini ja
  energiamärgistuse
  alase halduskoostöö (ADCO) töörühmasid, mis toimivad turujärelevalve asutuste koostööraamistikuna
  . |
| --- | --- |

(15)

Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et energiamõjuga toodete suhtes kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (21) sätestatud eeskirju liidu turu järelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli kohta. Kaupade vaba liikumise põhimõtet arvesse võttes on äärmiselt oluline, et liikmesriikide turujärelevalveasutused teeksid omavahel tõhusat koostööd
  vahetades pidevalt teavet, eriti toodete nõuetelevastavuse hindamise tulemuste ja tagajärgede kohta. Ka peaksid liikmesriikide tolliasutused vahetama teavet kolmandatest riikidest liitu imporditavate energiamõjuga toodete kohta.
  Komisjon peaks
  tugevdama ökodisaini ja
  energiamärgistuse
  alase halduskoostöö (ADCO) töörühmasid, mis toimivad turujärelevalve asutuste koostööraamistikuna
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Selleks et tagada liidus tulemuslikum turujärelevalve ja aus konkurents ning kasutada piiratud vahendeid kõige tõhusamal viisil, peaksid liikmesriikide turujärelevalveasutused kontrollima nõuetelevastavust ka toodete füüsilise katsetamise teel ning kasutama turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi, et vahetada teavet kavandatud ja lõpuleviidud tootekatsetuste üle, teha kättesaadavaks katseprotokollid ja vahetada teavet katsetulemuste kohta; see võimaldaks vältida korduvkatseid ja paneks aluse toodete katsetamise piirkondlikele tippkeskustele. Teavet tuleks vahetada ka juhul, kui katsetulemustest ei nähtu, et nõudeid oleks rikutud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Selleks et tagada liidus tulemuslikum turujärelevalve ja aus konkurents ning kasutada piiratud vahendeid kõige tõhusamal viisil, peaksid liikmesriikide turujärelevalveasutused kontrollima nõuetelevastavust ka toodete füüsilise katsetamise teel ning kasutama turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi, et vahetada teavet kavandatud ja lõpuleviidud tootekatsetuste üle, teha kättesaadavaks katseprotokollid ja vahetada teavet katsetulemuste kohta; see võimaldaks vältida korduvkatseid ja paneks aluse toodete katsetamise piirkondlikele tippkeskustele. Teavet tuleks vahetada ka juhul, kui katsetulemustest ei nähtu, et nõudeid oleks rikutud.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Nõuetele
  vastavuse kontrollimise hõlbustamiseks ning tootepõhiste märgiste ja tootekirjelduste läbivaatamisega seotud reguleerimisprotsessi jaoks ajakohaste turuandmete esitamiseks
  peaksid tarnijad
  sisestama
  oma
  toote nõuetele vastavust käsitleva teabe komisjoni loodud
  elektroonilisse
  andmebaasi.
  Kõnealune teave
  tuleks teha
  avalikult
  kättesaadavaks, et
  pakkuda tarbijatele teavet
  ja
  edasimüüjatele alternatiivseid võimalusi märgiseid kätte saada
  .
  Turujärelevalveasutustel
  peaks
  olema juurdepääs andmebaasis sisalduvale teabele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Nõuetele
  vastavuse kontrollimise hõlbustamiseks ning tootepõhiste märgiste ja tootekirjelduste läbivaatamisega seotud reguleerimisprotsessi jaoks ajakohaste turuandmete esitamiseks
  peaksid tarnijad
  sisestama
  oma
  toote nõuetele vastavust käsitleva teabe komisjoni loodud
  elektroonilisse
  andmebaasi.
  Kõnealune teave
  tuleks teha
  avalikult
  kättesaadavaks, et
  pakkuda tarbijatele teavet
  ja
  edasimüüjatele alternatiivseid võimalusi märgiseid kätte saada
  .
  Turujärelevalveasutustel
  peaks
  olema juurdepääs andmebaasis sisalduvale teabele
  .

| (16) | Ilma et see piiraks liikmesriikide turujärelevalve kohustusi, peaksid tarnijad tarbijate vajaduste rahuldamiseks, nõuetele
  vastavuse kontrollimise hõlbustamiseks ning tootepõhiste märgiste ja tootekirjelduste läbivaatamisega seotud reguleerimisprotsessi jaoks ajakohaste turuandmete esitamiseks sisestama
  nõutava
  toote nõuetele vastavust käsitleva teabe
  elektrooniliselt
  komisjoni loodud
  ja hallatavasse
  andmebaasi.
  See osa teabest, mis on suunatud tarbijatele,
  tuleks teha
  toodete andmebaasi avalikul kasutajaliidesel üldsusele
  kättesaadavaks
  . Nimetatud andmed peaksid olema avatud
  , et
  rakenduste arendajad ja teised võrdlusvahendid saaksid neid kasutada. Lihtsat ja vahetut juurdepääsu toodete andmebaasi avalikule kasutajaliidesele peaks hõlbustama trükitud märgisel esitatav dünaamiline ruutkood või muu kasutajatele suunatud abivahend. Tarnijad peaksid tegema lisateabe järelevalveasutustele ja komisjonile kättesaadavaks toodete andmebaasi nõuete täitmise liidesel. Andmebaasiga seoses tuleks rangelt täita andmekaitse-eeskirju
  .
  Tundliku tehnilise teabe puhul
  peaks
  turujärelevalveasutustele vastavalt tarnijate koostöökohustusele jääma õigus sellele vajaduse korral juurde pääseda
  . |
| --- | --- |

(16)

Ilma et see piiraks liikmesriikide turujärelevalve kohustusi, peaksid tarnijad tarbijate vajaduste rahuldamiseks, nõuetele
  vastavuse kontrollimise hõlbustamiseks ning tootepõhiste märgiste ja tootekirjelduste läbivaatamisega seotud reguleerimisprotsessi jaoks ajakohaste turuandmete esitamiseks sisestama
  nõutava
  toote nõuetele vastavust käsitleva teabe
  elektrooniliselt
  komisjoni loodud
  ja hallatavasse
  andmebaasi.
  See osa teabest, mis on suunatud tarbijatele,
  tuleks teha
  toodete andmebaasi avalikul kasutajaliidesel üldsusele
  kättesaadavaks
  . Nimetatud andmed peaksid olema avatud
  , et
  rakenduste arendajad ja teised võrdlusvahendid saaksid neid kasutada. Lihtsat ja vahetut juurdepääsu toodete andmebaasi avalikule kasutajaliidesele peaks hõlbustama trükitud märgisel esitatav dünaamiline ruutkood või muu kasutajatele suunatud abivahend. Tarnijad peaksid tegema lisateabe järelevalveasutustele ja komisjonile kättesaadavaks toodete andmebaasi nõuete täitmise liidesel. Andmebaasiga seoses tuleks rangelt täita andmekaitse-eeskirju
  .
  Tundliku tehnilise teabe puhul
  peaks
  turujärelevalveasutustele vastavalt tarnijate koostöökohustusele jääma õigus sellele vajaduse korral juurde pääseda
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Ühtlasi peaks komisjon looma ja käigus hoidma veebiportaali, mis annab turujärelevalveasutustele juurdepääsu tootjate serverites olevale üksikasjalikule tooteinfole. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Ühtlasi peaks komisjon looma ja käigus hoidma veebiportaali, mis annab turujärelevalveasutustele juurdepääsu tootjate serverites olevale üksikasjalikule tooteinfole.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Käesoleva määruse kohaste tootepõhiste nõuetega hõlmatud toodete energiatarbimise
  mõõtmiseks
  ja
  nendega seotud muu teabe saamiseks tuleks
  kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid,
  milles
  võetakse arvesse üldtunnustatud
  ajakohaseid
  mõõtmis- ja arvutusmeetodeid.
  Liidu tasandil ühtlustatud standardid parandavad siseturu toimimist
  . Kui tootepõhiste nõuete kohaldamise ajaks ei ole standardeid avaldatud, peaks komisjon avaldama Euroopa Liidu Teatajas asjaomaste tootepõhiste nõuetega seotud üleminekumeetmed ja arvutusmeetodid. Kui viide sellisele standardile on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, tuleks selle täitmise korral eeldada vastavust ka käesoleva määruse alusel vastu võetud asjaomaste tootepõhiste nõuetega seotud mõõtmismeetoditele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Käesoleva määruse kohaste tootepõhiste nõuetega hõlmatud toodete energiatarbimise
  mõõtmiseks
  ja
  nendega seotud muu teabe saamiseks tuleks
  kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid,
  milles
  võetakse arvesse üldtunnustatud
  ajakohaseid
  mõõtmis- ja arvutusmeetodeid.
  Liidu tasandil ühtlustatud standardid parandavad siseturu toimimist
  . Kui tootepõhiste nõuete kohaldamise ajaks ei ole standardeid avaldatud, peaks komisjon avaldama Euroopa Liidu Teatajas asjaomaste tootepõhiste nõuetega seotud üleminekumeetmed ja arvutusmeetodid. Kui viide sellisele standardile on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, tuleks selle täitmise korral eeldada vastavust ka käesoleva määruse alusel vastu võetud asjaomaste tootepõhiste nõuetega seotud mõõtmismeetoditele.

| (19) | Käesoleva määruse kohaste tootepõhiste nõuetega hõlmatud toodete
  absoluutse
  energiatarbimise
  ja muude keskkonna-
  ja
  tulemusnäitajate mõõtmiseks tuleks kooskõlas harmoneeritud standardite ja meetoditega
  kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid,
  mille puhul
  võetakse arvesse üldtunnustatud
  uusimaid
  mõõtmis- ja arvutusmeetodeid.
  Tahtlike ja tahtmatute rikkumiste avastamiseks peavad sellised meetodid ja katsetingimused nii tarnijate kui ka turujärelevalveasutuste puhul olema usaldusväärsed ning võimalikult lähedased tingimustele, milles keskmine tarbija antud toodet kasutab. Energiatõhususklassi ei tohiks määrata vaid kõige energiatõhusama seadistuse või ökorežiimi põhjal, kui see tõenäoliselt ei kajasta keskmist tarbijakäitumist. Lubatud hälbed ja valitavad katseparameetrid tuleks kehtestada nii, et need ei viiks tõhususe kasvu oluliste kõikumisteni, mis võiksid muuta toote energiatõhususklassi. Katsetulemuste ja deklareeritavate tulemuste vahelised lubatud hälbed ei tohiks ületada statistilist mõõteviga
  . Kui tootepõhiste nõuete kohaldamise ajaks ei ole standardeid avaldatud, peaks komisjon avaldama Euroopa Liidu Teatajas asjaomaste tootepõhiste nõuetega seotud üleminekumeetmed ja arvutusmeetodid. Kui viide sellisele standardile on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, tuleks selle täitmise korral eeldada vastavust ka käesoleva määruse alusel vastu võetud asjaomaste tootepõhiste nõuetega seotud mõõtmismeetoditele. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määruse kohaste tootepõhiste nõuetega hõlmatud toodete
  absoluutse
  energiatarbimise
  ja muude keskkonna-
  ja
  tulemusnäitajate mõõtmiseks tuleks kooskõlas harmoneeritud standardite ja meetoditega
  kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid,
  mille puhul
  võetakse arvesse üldtunnustatud
  uusimaid
  mõõtmis- ja arvutusmeetodeid.
  Tahtlike ja tahtmatute rikkumiste avastamiseks peavad sellised meetodid ja katsetingimused nii tarnijate kui ka turujärelevalveasutuste puhul olema usaldusväärsed ning võimalikult lähedased tingimustele, milles keskmine tarbija antud toodet kasutab. Energiatõhususklassi ei tohiks määrata vaid kõige energiatõhusama seadistuse või ökorežiimi põhjal, kui see tõenäoliselt ei kajasta keskmist tarbijakäitumist. Lubatud hälbed ja valitavad katseparameetrid tuleks kehtestada nii, et need ei viiks tõhususe kasvu oluliste kõikumisteni, mis võiksid muuta toote energiatõhususklassi. Katsetulemuste ja deklareeritavate tulemuste vahelised lubatud hälbed ei tohiks ületada statistilist mõõteviga
  . Kui tootepõhiste nõuete kohaldamise ajaks ei ole standardeid avaldatud, peaks komisjon avaldama Euroopa Liidu Teatajas asjaomaste tootepõhiste nõuetega seotud üleminekumeetmed ja arvutusmeetodid. Kui viide sellisele standardile on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, tuleks selle täitmise korral eeldada vastavust ka käesoleva määruse alusel vastu võetud asjaomaste tootepõhiste nõuetega seotud mõõtmismeetoditele.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Komisjon peaks koostama
  tööplaani
  konkreetsete toodete märgiste läbivaatamiseks koos esialgse loeteluga täiendavatest energiamõjuga toodetest, mille puhul võiks kehtestada energiamärgise
  . Tööplaani rakendamise lähtepunktiks peaks olema asjaomaste tooterühmade tehniline, keskkonnaalane ja majanduslik analüüs. Analüüsi käigus tuleks kooskõlas eesmärgiga edendada ringmajandust käsitleda ka lisateavet, sh millised ja kui kulukad on võimalused teavitada tarbijaid energiamõjuga toote omadustest, sh selle absoluutne energiatarbimine, vastupidavus või keskkonnatoime. Selline lisateave
  peaks
  muutma märgise tarbija jaoks mõistetavamaks
  ja
  tõhusamaks ega tohiks tarbijale kaasa tuua halba mõju
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Komisjon peaks koostama
  tööplaani
  konkreetsete toodete märgiste läbivaatamiseks koos esialgse loeteluga täiendavatest energiamõjuga toodetest, mille puhul võiks kehtestada energiamärgise
  . Tööplaani rakendamise lähtepunktiks peaks olema asjaomaste tooterühmade tehniline, keskkonnaalane ja majanduslik analüüs. Analüüsi käigus tuleks kooskõlas eesmärgiga edendada ringmajandust käsitleda ka lisateavet, sh millised ja kui kulukad on võimalused teavitada tarbijaid energiamõjuga toote omadustest, sh selle absoluutne energiatarbimine, vastupidavus või keskkonnatoime. Selline lisateave
  peaks
  muutma märgise tarbija jaoks mõistetavamaks
  ja
  tõhusamaks ega tohiks tarbijale kaasa tuua halba mõju
  .

| (20) | Komisjon peaks
  käesoleva määruse kohaldamisala põhjal
  koostama
  pikaajalise tööplaani
  konkreetsete toodete märgiste läbivaatamiseks koos esialgse loeteluga täiendavatest energiamõjuga toodetest, mille puhul võiks kehtestada energiamärgise, ja
  seda plaani korrapäraselt ajakohastama
  .
  Komisjon
  peaks
  Euroopa Parlamenti
  ja
  nõukogu igal aastal tööplaani täitmisest teavitama
  . |
| --- | --- |

(20)

Komisjon peaks
  käesoleva määruse kohaldamisala põhjal
  koostama
  pikaajalise tööplaani
  konkreetsete toodete märgiste läbivaatamiseks koos esialgse loeteluga täiendavatest energiamõjuga toodetest, mille puhul võiks kehtestada energiamärgise, ja
  seda plaani korrapäraselt ajakohastama
  .
  Komisjon
  peaks
  Euroopa Parlamenti
  ja
  nõukogu igal aastal tööplaani täitmisest teavitama
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Tööplaani täitmist tuleks alustada asjaomaste tooterühmade tehnilisest, keskkonnaalasest ja majanduslikust analüüsist. Analüüsi käigus tuleks ringmajanduse edendamise eesmärgist lähtuvalt käsitleda ka lisateavet, sh seda, millised ja kui kulukad on võimalused anda tarbijatele täpset teavet energiamõjuga toote selliste tulemusnäitajate kohta nagu selle olelusringi kulud, remonditavus, ühenduvus, ringlusse võetud materjali sisaldus, vastupidavus ja keskkonnatoime või kombineeritud energiatõhususe tulemuslikkuse indeks. Selline lisateave peaks muutma märgise tarbija jaoks mõistetavamaks ja tõhusamaks ega tohiks teda kuidagi kahjustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Tööplaani täitmist tuleks alustada asjaomaste tooterühmade tehnilisest, keskkonnaalasest ja majanduslikust analüüsist. Analüüsi käigus tuleks ringmajanduse edendamise eesmärgist lähtuvalt käsitleda ka lisateavet, sh seda, millised ja kui kulukad on võimalused anda tarbijatele täpset teavet energiamõjuga toote selliste tulemusnäitajate kohta nagu selle olelusringi kulud, remonditavus, ühenduvus, ringlusse võetud materjali sisaldus, vastupidavus ja keskkonnatoime või kombineeritud energiatõhususe tulemuslikkuse indeks. Selline lisateave peaks muutma märgise tarbija jaoks mõistetavamaks ja tõhusamaks ega tohiks teda kuidagi kahjustada.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõiked 1 ja 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega sätestatakse raamistik energiamõjuga toodete
  kasutusetapi energia- ja muude ressursside tarbimise näitamiseks märgisel ja ühtses tootekirjelduses
  ning
  energiamõjuga toodete kohta lisateabe esitamiseks, et võimaldada
  tarbijatel valida
  energiatõhusamaid tooteid
  . | 1.   Käesoleva määrusega sätestatakse raamistik
  kohaldamiseks
  energiamõjuga toodete
  suhtes, millele antakse märgis, mis kajastab toote energiatõhusust, absoluutset energiatarbimist
  ning
  muid keskkonna- ja tulemusnäitajaid. See võimaldab
  tarbijatel valida
  oma energiatarbimise vähendamiseks energiatõhusamad tooted
  . |
| 2.   Käesolevat määrust ei kohaldata
  järgmiste toodete
  suhtes: | 2.   Käesolevat määrust ei kohaldata
  järgmise
  suhtes: |
| (a) | kasutatud tooted; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega sätestatakse raamistik energiamõjuga toodete
  kasutusetapi energia- ja muude ressursside tarbimise näitamiseks märgisel ja ühtses tootekirjelduses
  ning
  energiamõjuga toodete kohta lisateabe esitamiseks, et võimaldada
  tarbijatel valida
  energiatõhusamaid tooteid
  .

1.   Käesoleva määrusega sätestatakse raamistik
  kohaldamiseks
  energiamõjuga toodete
  suhtes, millele antakse märgis, mis kajastab toote energiatõhusust, absoluutset energiatarbimist
  ning
  muid keskkonna- ja tulemusnäitajaid. See võimaldab
  tarbijatel valida
  oma energiatarbimise vähendamiseks energiatõhusamad tooted
  .

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata
  järgmiste toodete
  suhtes:

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata
  järgmise
  suhtes:

(a)

kasutatud tooted;

| (a) | kasutatud tooted; |
| --- | --- |

(a)

kasutatud tooted;

| (b) | inimeste ja kaupade veoks ette nähtud transpordivahendid
  , välja arvatud paikse mootoriga töötavad transpordivahendid
  . |
| --- | --- |

(b)

inimeste ja kaupade veoks ette nähtud transpordivahendid
  , välja arvatud paikse mootoriga töötavad transpordivahendid
  .

| (b) | inimeste ja kaupade veoks ette nähtud transpordivahendid. |
| --- | --- |

(b)

inimeste ja kaupade veoks ette nähtud transpordivahendid.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | „tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab energiamõjuga toodet või on lasknud sellise toote kujundada või valmistada ja turustab seda energiamõjuga toodet oma nime või kaubamärgi all; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

„tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab energiamõjuga toodet või on lasknud sellise toote kujundada või valmistada ja turustab seda energiamõjuga toodet oma nime või kaubamärgi all;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „edasimüüja“ – jaemüüja või muu isik, kes müüb, annab rendile, müüb järelmaksuga või esitleb tooteid tarbijatele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

„edasimüüja“ – jaemüüja või muu isik, kes müüb, annab rendile, müüb järelmaksuga või esitleb tooteid tarbijatele;

| (9) | „edasimüüja“ – jaemüüja või muu
  füüsiline või juriidiline
  isik, kes müüb, annab rendile, müüb järelmaksuga või esitleb tooteid tarbijatele; |
| --- | --- |

(9)

„edasimüüja“ – jaemüüja või muu
  füüsiline või juriidiline
  isik, kes müüb, annab rendile, müüb järelmaksuga või esitleb tooteid tarbijatele;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | „energiatõhusus“ – töö, teenuse, kauba või energiaväljundi suhe energiasisendisse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | „energiamõjuga
  toode“
   – mis tahes toode
  , süsteem
  või
  teenus
  , mille kasutamine mõjutab energiatarbimist ning mis liidus turule lastakse ja kasutusele võetakse, sealhulgas
  osad, mis on ette nähtud
  turulelastavatesse ja kasutuselevõetavatesse energiamõjuga toodetesse paigaldamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

„energiamõjuga
  toode“
   – mis tahes toode
  , süsteem
  või
  teenus
  , mille kasutamine mõjutab energiatarbimist ning mis liidus turule lastakse ja kasutusele võetakse, sealhulgas
  osad, mis on ette nähtud
  turulelastavatesse ja kasutuselevõetavatesse energiamõjuga toodetesse paigaldamiseks;

| (11) | „energiamõjuga
  toode (edaspidi „toode“)“
   – mis tahes toode või
  süsteem
  , mille kasutamine mõjutab energiatarbimist ning mis liidus turule lastakse ja kasutusele võetakse, sealhulgas
  tarbijatele mõeldud üksikosadena
  turulelastavatesse ja kasutuselevõetavatesse energiamõjuga toodetesse paigaldamiseks
  ette nähtud osad, mille energia- ja keskkonnanäitajaid saab sõltumatult hinnata
  ; |
| --- | --- |

(11)

„energiamõjuga
  toode (edaspidi „toode“)“
   – mis tahes toode või
  süsteem
  , mille kasutamine mõjutab energiatarbimist ning mis liidus turule lastakse ja kasutusele võetakse, sealhulgas
  tarbijatele mõeldud üksikosadena
  turulelastavatesse ja kasutuselevõetavatesse energiamõjuga toodetesse paigaldamiseks
  ette nähtud osad, mille energia- ja keskkonnanäitajaid saab sõltumatult hinnata
  ;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | „märgis“
   – graafiline diagramm, sealhulgas
  klassifikatsioon
  , mille puhul kasutatakse energiatarbimise näitamiseks tähti A–G seitsmes eri värvitoonis alates tumerohelisest kuni punaseni; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

„märgis“
   – graafiline diagramm, sealhulgas
  klassifikatsioon
  , mille puhul kasutatakse energiatarbimise näitamiseks tähti A–G seitsmes eri värvitoonis alates tumerohelisest kuni punaseni;

| (13) | „märgis“
   –
  trükitud või digitaalne
  graafiline diagramm, sealhulgas
  suletud skaala
  , mille puhul kasutatakse energiatarbimise näitamiseks
  üksnes
  tähti A–G 
  (igale klassile vastab märkimisväärne energiasääst)
  seitsmes eri värvitoonis alates tumerohelisest kuni punaseni
  ning mille abil teavitatakse tarbijaid seadme energiatõhususest ja energiatarbimisest
  ; |
| --- | --- |

(13)

„märgis“
   –
  trükitud või digitaalne
  graafiline diagramm, sealhulgas
  suletud skaala
  , mille puhul kasutatakse energiatarbimise näitamiseks
  üksnes
  tähti A–G 
  (igale klassile vastab märkimisväärne energiasääst)
  seitsmes eri värvitoonis alates tumerohelisest kuni punaseni
  ning mille abil teavitatakse tarbijaid seadme energiatõhususest ja energiatarbimisest
  ;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | „tooterühm“ – ühesugust põhiülesannet täitvate energiamõjuga toodete rühm; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | „tootekirjeldus“
   – tootega seotud teavet sisaldav standardtabel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

„tootekirjeldus“
   – tootega seotud teavet sisaldav standardtabel;

| (17) | „tootekirjeldus“
   – tootega seotud teavet sisaldav standardtabel
  kas trükitud või elektroonilisel kujul
  ; |
| --- | --- |

(17)

„tootekirjeldus“
   – tootega seotud teavet sisaldav standardtabel
  kas trükitud või elektroonilisel kujul
  ;

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | „klassifikatsiooni
  muutmine“
   – konkreetse
  toote
  märgisel teatava energiaklassi saavutamise nõuete
  regulaarne
  rangemaks muutmine
  , mis olemasolevate märgiste puhul võib tähendada teatavate energiaklasside kustutamist
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

„klassifikatsiooni
  muutmine“
   – konkreetse
  toote
  märgisel teatava energiaklassi saavutamise nõuete
  regulaarne
  rangemaks muutmine
  , mis olemasolevate märgiste puhul võib tähendada teatavate energiaklasside kustutamist
  ;

| (18) | „klassifikatsiooni
  muutmine“
   – konkreetse
  tooterühma
  märgisel
  esitatud
  teatava energiaklassi saavutamise nõuete rangemaks muutmine; |
| --- | --- |

(18)

„klassifikatsiooni
  muutmine“
   – konkreetse
  tooterühma
  märgisel
  esitatud
  teatava energiaklassi saavutamise nõuete rangemaks muutmine;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | „muudetud klassifikatsiooniga
  märgis“
   – konkreetse
  toote
  märgis, mille klassifikatsiooni on muudetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

„muudetud klassifikatsiooniga
  märgis“
   – konkreetse
  toote
  märgis, mille klassifikatsiooni on muudetud.

| (19) | „muudetud klassifikatsiooniga
  märgis“
   – konkreetse
  tooterühma
  märgis, mille klassifikatsiooni on muudetud
  ja mis on enne muutmist kasutatud märgistest selgelt eristatav; |
| --- | --- |

(19)

„muudetud klassifikatsiooniga
  märgis“
   – konkreetse
  tooterühma
  märgis, mille klassifikatsiooni on muudetud
  ja mis on enne muutmist kasutatud märgistest selgelt eristatav;

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | „arukas seade“ – seade, mida saab eesrindlikke info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid ning standarditud viiteontoloogiat kasutades aktiveerida nii, et see reageeriks välisstiimulitele, näiteks hinnateabele, traadita andmeside või rakenduste kaudu edastatavatele otsejuhtimise signaalidele ja/või kohalikele mõõtudele, ja muutmaks automaatselt seadme energiatarbimise mudelit tõhusamaks kasutuseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | „lisateave“
   – teave energiamõjuga toote funktsionaalse
  toimimise
  ja
  keskkonnatoime
  kohta,
  nt toote absoluutne energiatarbimine või vastupidavus; see teave põhineb andmetel
  , mida
  on turujärelevalveasutustel võimalik mõõta
  , mis on
  ühemõtteline ja millel puudub märkimisväärne halb mõju
  märgise
  mõistetavusele ja tõhususele tarbija jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

„lisateave“
   – teave energiamõjuga toote funktsionaalse
  toimimise
  ja
  keskkonnatoime
  kohta,
  nt toote absoluutne energiatarbimine või vastupidavus; see teave põhineb andmetel
  , mida
  on turujärelevalveasutustel võimalik mõõta
  , mis on
  ühemõtteline ja millel puudub märkimisväärne halb mõju
  märgise
  mõistetavusele ja tõhususele tarbija jaoks.

| (20) | „lisateave“
   –
  igasugune asjaomases delegeeritud õigusaktis märgitud
  teave energiamõjuga toote funktsionaalse
  , ökoloogilise
  ja
  ressursitõhususe
  kohta,
  tuginevalt andmetele
  , mida
  turujärelevalveasutused saavad mõõta ja kontrollida
  , mis on
  kergesti mõistetav ega kahjusta oluliselt
  märgise
  mõju tarbijale; |
| --- | --- |

(20)

„lisateave“
   –
  igasugune asjaomases delegeeritud õigusaktis märgitud
  teave energiamõjuga toote funktsionaalse
  , ökoloogilise
  ja
  ressursitõhususe
  kohta,
  tuginevalt andmetele
  , mida
  turujärelevalveasutused saavad mõõta ja kontrollida
  , mis on
  kergesti mõistetav ega kahjusta oluliselt
  märgise
  mõju tarbijale;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | „toodete andmebaas“ – käesoleva määruse ja selle põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktidega hõlmatud energiamõjuga tooteid iseloomustavate andmete kogum, mis on süstematiseeritud ning koosneb avalikust kasutajaliidesest tarbijatele suunatud veebisaidi näol, milles sisalduv teave on elektrooniliste abivahenditega kättesaadav ja elektroonilise platvormi kujul esitatud nõuete täitmise liidesest, mis toetab liikmesriikide turujärelevalveasutuste tegevust ning millel on kindlad juurdepääsu- ja turvanõuded. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tarnijad peavad
  täitma järgmisi nõudeid
  : | 1.   Tarnijad peavad: |
| a) | tagama, et turule lastud toodete
  kohta esitatakse
  tasuta täpsed märgised ja tootekirjeldused
  kooskõlas käesoleva määruse ja asjaomaste delegeeritud õigusaktidega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tarnijad peavad
  täitma järgmisi nõudeid
  :

1.   Tarnijad peavad:

a)

tagama, et turule lastud toodete
  kohta esitatakse
  tasuta täpsed märgised ja tootekirjeldused
  kooskõlas käesoleva määruse ja asjaomaste delegeeritud õigusaktidega
  ;

| a) | tagama, et turule lastud toodete
  igale individuaalsele ühikule lisatakse
  tasuta täpsed
  trükitud
  märgised ja tootekirjeldused; |
| --- | --- |

a)

tagama, et turule lastud toodete
  igale individuaalsele ühikule lisatakse
  tasuta täpsed
  trükitud
  märgised ja tootekirjeldused;

| b) | esitama edasimüüjate taotluse
  korral märgised kiiresti
  ja
  tasuta
  ; |
| --- | --- |

b)

esitama edasimüüjate taotluse
  korral märgised kiiresti
  ja
  tasuta
  ;

| b) | esitama
  viie tööpäeva jooksul pärast
  edasimüüjate taotluse
  saamist tasuta märgised
  ja
  tootekirjeldused
  ; |
| --- | --- |

b)

esitama
  viie tööpäeva jooksul pärast
  edasimüüjate taotluse
  saamist tasuta märgised
  ja
  tootekirjeldused
  ;

| ba) | esitama edasimüüjatele nii praegused kui ka muudetud klassifikatsiooniga märgised ja tootekirjeldused kolme kuu jooksul enne asjaomases delegeeritud õigusaktis osutatud kuupäeva; |
| --- | --- |

ba)

esitama edasimüüjatele nii praegused kui ka muudetud klassifikatsiooniga märgised ja tootekirjeldused kolme kuu jooksul enne asjaomases delegeeritud õigusaktis osutatud kuupäeva;

| c) | tagama, et
  nende esitatud
  märgised ja tootekirjeldused on täpsed, ning koostama piisavad tehnilised dokumendid, mis võimaldavad teabe täpsust hinnata; |
| --- | --- |

c)

tagama, et
  nende esitatud
  märgised ja tootekirjeldused on täpsed, ning koostama piisavad tehnilised dokumendid, mis võimaldavad teabe täpsust hinnata;

| c) | tagama, et märgised ja tootekirjeldused on täpsed, ning koostama piisavad tehnilised dokumendid, mis võimaldavad teabe täpsust hinnata; |
| --- | --- |

c)

tagama, et märgised ja tootekirjeldused on täpsed, ning koostama piisavad tehnilised dokumendid, mis võimaldavad teabe täpsust hinnata;

| d) | sisestama
  enne tootemudeli turule laskmist
  artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasi I lisas
  üksikasjalikult kirjeldatud
  teabe. |
| --- | --- |

d)

sisestama
  enne tootemudeli turule laskmist
  artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasi I lisas
  üksikasjalikult kirjeldatud
  teabe.

| d) | sisestama artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasi avalikku kasutajaliidesesse ja nõuete järgimise liidesesse I lisas osutatud teabe: |
| --- | --- |

d)

sisestama artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasi avalikku kasutajaliidesesse ja nõuete järgimise liidesesse I lisas osutatud teabe:

| | i) | iga uue mudeli kohta enne vastava mudeli tooteühiku turule laskmist; |
| --- | --- | --- |

i)

iga uue mudeli kohta enne vastava mudeli tooteühiku turule laskmist;

| | ii) | kõigi enne 1. jaanuari 2014 turule lastud ja endiselt tarnitavate mudelite kohta hiljemalt 18 kuud pärast seda, kui andmebaas on vastavalt artiklile 16 täielikult toimivaks muutunud; |
| --- | --- | --- |

ii)

kõigi enne 1. jaanuari 2014 turule lastud ja endiselt tarnitavate mudelite kohta hiljemalt 18 kuud pärast seda, kui andmebaas on vastavalt artiklile 16 täielikult toimivaks muutunud;

| da) | hoidma artikli 8 kohaselt loodud andmebaasis tootekirjeldusi ja tehnilisi dokumente vähemalt 10 aastat pärast viimase tooteühiku turule laskmist; |
| --- | --- |

da)

hoidma artikli 8 kohaselt loodud andmebaasis tootekirjeldusi ja tehnilisi dokumente vähemalt 10 aastat pärast viimase tooteühiku turule laskmist;

| db) | esitama märgised selliste tooterühmade jaoks, kus toode koosneb mitmest osast või komponendist ja toote energiatõhusus sõltub nende osade kombinatsioonist. |
| --- | --- |

db)

esitama märgised selliste tooterühmade jaoks, kus toode koosneb mitmest osast või komponendist ja toote energiatõhusus sõltub nende osade kombinatsioonist.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Tarnijad ei või: |
| | a) | lasta turule tooteid, mis on konstrueeritud nii, et nende jõudlus toote koosseisus oleva riist- või tarkvara toimel katsetamise käigus automaatselt muutub ning tagab tegelikust soodsamad näidud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Tarnijad ei või:

a)

lasta turule tooteid, mis on konstrueeritud nii, et nende jõudlus toote koosseisus oleva riist- või tarkvara toimel katsetamise käigus automaatselt muutub ning tagab tegelikust soodsamad näidud;

| b) | teha kasutusel olevas tootes tarkvarauuendustega selliseid muudatusi, mis halvendaksid toote näitajaid võrreldes toote energiamärgisel algselt esitatud ja asjaomases delegeeritud õigusaktis osutatud näitajatega. |
| --- | --- |

b)

teha kasutusel olevas tootes tarkvarauuendustega selliseid muudatusi, mis halvendaksid toote näitajaid võrreldes toote energiamärgisel algselt esitatud ja asjaomases delegeeritud õigusaktis osutatud näitajatega.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Edasimüüjad peavad
  täitma järgmisi nõudeid
  : | 2.   Edasimüüjad peavad: |
| (a) | esitlema delegeeritud õigusaktiga hõlmatud
  toote
  kohta tarnijalt saadud või muul viisil kättesaadavaks tehtud märgist nähtaval viisil
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Edasimüüjad peavad
  täitma järgmisi nõudeid
  :

2.   Edasimüüjad peavad:

(a)

esitlema delegeeritud õigusaktiga hõlmatud
  toote
  kohta tarnijalt saadud või muul viisil kättesaadavaks tehtud märgist nähtaval viisil
  ;

| (a) | esitama müügis, sealhulgas veebikeskkonnas müügis oleva
  toote
  märgise asjaomases delegeeritud õigusaktis kirjeldatud selgesti nähtaval ja märgataval kujul
  ; |
| --- | --- |

(a)

esitama müügis, sealhulgas veebikeskkonnas müügis oleva
  toote
  märgise asjaomases delegeeritud õigusaktis kirjeldatud selgesti nähtaval ja märgataval kujul
  ;

| (aa) | asendama vanad märgised nii kauplustes kui ka veebikeskkonnas muudetud klassifikatsioonile vastavate märgistega kolme nädala jooksul pärast asjaomases delegeeritud õigusaktis osutatud kuupäeva; |
| --- | --- |

(aa)

asendama vanad märgised nii kauplustes kui ka veebikeskkonnas muudetud klassifikatsioonile vastavate märgistega kolme nädala jooksul pärast asjaomases delegeeritud õigusaktis osutatud kuupäeva;

| (b) | kui
  neil märgis või muudetud klassifikatsiooniga märgis puudub: |
| --- | --- |

(b)

kui
  neil märgis või muudetud klassifikatsiooniga märgis puudub:

| (b) | taotlema märgist või muudetud klassifikatsiooniga märgist tarnijalt, kui
  neil märgis või muudetud klassifikatsiooniga märgis puudub; |
| --- | --- |

(b)

taotlema märgist või muudetud klassifikatsiooniga märgist tarnijalt, kui
  neil märgis või muudetud klassifikatsiooniga märgis puudub;

| | i) | taotlema tarnijalt märgist või muudetud klassifikatsiooniga märgist; |
| --- | --- | --- |

i)

taotlema tarnijalt märgist või muudetud klassifikatsiooniga märgist;

| | ii) | trükkima märgise välja artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasist, kui see funktsioon on kõnealuse toote puhul kättesaadav, või |
| --- | --- | --- |

ii)

trükkima märgise välja artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasist, kui see funktsioon on kõnealuse toote puhul kättesaadav, või

| | iii) | trükkima märgise või muudetud klassifikatsiooniga märgise välja tarnija veebisaidilt, kui see funktsioon on kõnealuse toote puhul kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

iii)

trükkima märgise või muudetud klassifikatsiooniga märgise välja tarnija veebisaidilt, kui see funktsioon on kõnealuse toote puhul kättesaadav;

| (c) | tegema tarbijatele kättesaadavaks tootekirjelduse. |
| --- | --- |

(c)

tegema tarbijatele kättesaadavaks tootekirjelduse.

| (c) | tegema tarbijatele
  nõudmise korral
  kättesaadavaks tootekirjelduse
  , sealhulgas trükitud kujul
  . |
| --- | --- |

(c)

tegema tarbijatele
  nõudmise korral
  kättesaadavaks tootekirjelduse
  , sealhulgas trükitud kujul
  .

Muudatusettepanekud 35 ja 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Tarnijad ja edasimüüjad peavad
  täitma järgmisi nõudeid
  : | 3.   Tarnijad ja edasimüüjad peavad: |
| (a) | osutama toote energiatõhususklassile kõikides konkreetset tootemudelit käsitlevates reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides kooskõlas asjaomase delegeeritud õigusaktiga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Tarnijad ja edasimüüjad peavad
  täitma järgmisi nõudeid
  :

3.   Tarnijad ja edasimüüjad peavad:

(a)

osutama toote energiatõhususklassile kõikides konkreetset tootemudelit käsitlevates reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides kooskõlas asjaomase delegeeritud õigusaktiga;

| (a) | osutama toote energiatõhususklassile kõikides konkreetset tootemudelit käsitlevates
  visuaalsetes
  reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides kooskõlas asjaomase delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

(a)

osutama toote energiatõhususklassile kõikides konkreetset tootemudelit käsitlevates
  visuaalsetes
  reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides kooskõlas asjaomase delegeeritud õigusaktiga;

| (b) | tegema koostööd turujärelevalveasutustega ja võtma
  omal algatusel või turujärelevalveasutuste nõudmisel
  viivitamata meetmeid
  selliste olukordade
  parandamiseks
  , kus ei ole täidetud käesolevas määruses ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud nõuded, mis kuuluvad nende vastutusalasse
  ; |
| --- | --- |

(b)

tegema koostööd turujärelevalveasutustega ja võtma
  omal algatusel või turujärelevalveasutuste nõudmisel
  viivitamata meetmeid
  selliste olukordade
  parandamiseks
  , kus ei ole täidetud käesolevas määruses ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud nõuded, mis kuuluvad nende vastutusalasse
  ;

| (b) | tegema koostööd turujärelevalveasutustega ja võtma
  nõuete mittetäitmise korral vastavalt artiklile 5
  viivitamata meetmeid
  olukorra
  parandamiseks; |
| --- | --- |

(b)

tegema koostööd turujärelevalveasutustega ja võtma
  nõuete mittetäitmise korral vastavalt artiklile 5
  viivitamata meetmeid
  olukorra
  parandamiseks;

| (c) | mitte kasutama käesoleva määrusega hõlmatud toodete puhul
  muid
  märgiseid, tähiseid, sümboleid või silte, mis
  ei vasta käesoleva määruse ja asjaomaste delegeeritud õigusaktide nõuetele, kui see võib tarbijaid tõenäoliselt eksitada või segadusse ajada seoses energia-
  või muude
  oluliste
  ressursside
  tarbimisega
  toote kasutamisel; |
| --- | --- |

(c)

mitte kasutama käesoleva määrusega hõlmatud toodete puhul
  muid
  märgiseid, tähiseid, sümboleid või silte, mis
  ei vasta käesoleva määruse ja asjaomaste delegeeritud õigusaktide nõuetele, kui see võib tarbijaid tõenäoliselt eksitada või segadusse ajada seoses energia-
  või muude
  oluliste
  ressursside
  tarbimisega
  toote kasutamisel;

| (c) | mitte kasutama
  või esitama
  käesoleva määrusega hõlmatud toodete puhul
  eksitavaid, segadust tekitavaid või jäljendavaid
  märgiseid, tähiseid, sümboleid või silte, mis
  kajastavad energia
  või muude ressursside
  tarbimist
  toote kasutamisel; |
| --- | --- |

(c)

mitte kasutama
  või esitama
  käesoleva määrusega hõlmatud toodete puhul
  eksitavaid, segadust tekitavaid või jäljendavaid
  märgiseid, tähiseid, sümboleid või silte, mis
  kajastavad energia
  või muude ressursside
  tarbimist
  toote kasutamisel;

| (d) | mitte
  esitama
  ega
  esitlema
  käesoleva määrusega hõlmamata toodete puhul märgiseid, mis jäljendavad käesolevas määruses määratletud märgist. |
| --- | --- |

(d)

mitte
  esitama
  ega
  esitlema
  käesoleva määrusega hõlmamata toodete puhul märgiseid, mis jäljendavad käesolevas määruses määratletud märgist.

| (d) | mitte
  kasutama
  ega
  esitama
  käesoleva määrusega hõlmamata toodete puhul märgiseid, mis jäljendavad käesolevas määruses määratletud märgist. |
| --- | --- |

(d)

mitte
  kasutama
  ega
  esitama
  käesoleva määrusega hõlmamata toodete puhul märgiseid, mis jäljendavad käesolevas määruses määratletud märgist.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kõik lõigetes 1–3 esitatud ja märgiseid puudutavad üldiseloomuga kohustused kehtivad ühtmoodi nii olemasolevate, uute kui ka muudetud klassifikatsiooniga märgiste puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kõik lõigetes 1–3 esitatud ja märgiseid puudutavad üldiseloomuga kohustused kehtivad ühtmoodi nii olemasolevate, uute kui ka muudetud klassifikatsiooniga märgiste puhul.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid ei
  keela, piira ega takista
  käesoleva määruse
  ja asjaomaste delegeeritud õigusaktide
  nõuetele vastavate
  energiamõjuga
  toodete turule laskmist
  või kasutuselevõttu oma territooriumil
  . | 1.   Liikmesriigid ei
  takista oma territooriumil
  käesoleva määruse nõuetele vastavate toodete turule laskmist
  ega kasutuselevõtmist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid ei
  keela, piira ega takista
  käesoleva määruse
  ja asjaomaste delegeeritud õigusaktide
  nõuetele vastavate
  energiamõjuga
  toodete turule laskmist
  või kasutuselevõttu oma territooriumil
  .

1.   Liikmesriigid ei
  takista oma territooriumil
  käesoleva määruse nõuetele vastavate toodete turule laskmist
  ega kasutuselevõtmist
  .

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et tarnijad ja edasimüüjad täidavad käesolevast määrusest
  ja asjaomastest delegeeritud õigusaktidest
  tulenevaid kohustusi ja nõudeid. | 2.   Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et tarnijad ja edasimüüjad täidavad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi ja nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et tarnijad ja edasimüüjad täidavad käesolevast määrusest
  ja asjaomastest delegeeritud õigusaktidest
  tulenevaid kohustusi ja nõudeid.

2.   Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et tarnijad ja edasimüüjad täidavad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi ja nõudeid.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui liikmesriigid teevad käesoleva määrusega hõlmatud ja delegeeritud õigusaktis täpsustatud
  energiamõjuga
  toote puhul mis tahes soodustusi, on need suunatud kohaldatavas delegeeritud õigusaktis sätestatud kõrgeimale energiatõhususklassile. | 3.   Kui liikmesriigid teevad käesoleva määrusega hõlmatud ja delegeeritud õigusaktis täpsustatud toote puhul mis tahes soodustusi, on need
  soodustused
  suunatud kohaldatavas delegeeritud õigusaktis sätestatud
  kahele
  kõrgeimale
  tooteid sisaldavale
  energiatõhususklassile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui liikmesriigid teevad käesoleva määrusega hõlmatud ja delegeeritud õigusaktis täpsustatud
  energiamõjuga
  toote puhul mis tahes soodustusi, on need suunatud kohaldatavas delegeeritud õigusaktis sätestatud kõrgeimale energiatõhususklassile.

3.   Kui liikmesriigid teevad käesoleva määrusega hõlmatud ja delegeeritud õigusaktis täpsustatud toote puhul mis tahes soodustusi, on need
  soodustused
  suunatud kohaldatavas delegeeritud õigusaktis sätestatud
  kahele
  kõrgeimale
  tooteid sisaldavale
  energiatõhususklassile.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid tagavad, et märgiste
  , sealhulgas muudetud klassifikatsiooniga märgiste
  kehtestamisega
  kaasnevad õppe- ja reklaamiotstarbelised teavituskampaaniad (vajaduse korral koostöös edasimüüjatega), mille eesmärk on edendada energiatõhusust
  ja
  julgustada tarbijaid energiat vastutustundlikumalt tarbima
  . | 4.   Liikmesriigid tagavad, et märgiste kehtestamisega
  uute tooterühmade jaoks või olemasolevate märgiste klassifikatsiooni muutmisega kaasnevad energiamärgiseid käsitlevad õppe-
  ja
  reklaamiotstarbelised teavituskampaaniad
  . |
| | Komisjon koordineerib selliseid kampaaniaid ning toetab tarnijate ja edasimüüjate vahelist tihedat koostööd ja kogemuste vahetamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid tagavad, et märgiste
  , sealhulgas muudetud klassifikatsiooniga märgiste
  kehtestamisega
  kaasnevad õppe- ja reklaamiotstarbelised teavituskampaaniad (vajaduse korral koostöös edasimüüjatega), mille eesmärk on edendada energiatõhusust
  ja
  julgustada tarbijaid energiat vastutustundlikumalt tarbima
  .

4.   Liikmesriigid tagavad, et märgiste kehtestamisega
  uute tooterühmade jaoks või olemasolevate märgiste klassifikatsiooni muutmisega kaasnevad energiamärgiseid käsitlevad õppe-
  ja
  reklaamiotstarbelised teavituskampaaniad
  .

Komisjon koordineerib selliseid kampaaniaid ning toetab tarnijate ja edasimüüjate vahelist tihedat koostööd ja kogemuste vahetamist.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste ja nõuete täitmise tagamise mehhanismide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse
  või sellekohaste delegeeritud õigusaktide
  sätete rikkumise
  eest
  , ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teevad kõnealused sätted komisjonile teatavaks käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks ja teatavad viivitamata kõikidest hilisematest muudatustest, mis neid sätteid mõjutavad. | 5.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste ja nõuete täitmise tagamise mehhanismide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise
  korral
  , ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  ning proportsionaalsed nõuete eiramisest saadava majandusliku kasuga
  . Liikmesriigid teevad kõnealused sätted komisjonile teatavaks käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks ja teatavad viivitamata kõikidest hilisematest muudatustest, mis neid sätteid mõjutavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste ja nõuete täitmise tagamise mehhanismide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse
  või sellekohaste delegeeritud õigusaktide
  sätete rikkumise
  eest
  , ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teevad kõnealused sätted komisjonile teatavaks käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks ja teatavad viivitamata kõikidest hilisematest muudatustest, mis neid sätteid mõjutavad.

5.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste ja nõuete täitmise tagamise mehhanismide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise
  korral
  , ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  ning proportsionaalsed nõuete eiramisest saadava majandusliku kasuga
  . Liikmesriigid teevad kõnealused sätted komisjonile teatavaks käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks ja teatavad viivitamata kõikidest hilisematest muudatustest, mis neid sätteid mõjutavad.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon
  toetab
  toodete energiamärgistuse alase turujärelevalvega seotud koostööd ja teabevahetust liikmesriikides turujärelevalve või
  välispiirikontrolli
  eest vastutavate asutuste vahel ning selliste asutuste ja komisjoni vahel. | 2.   Komisjon
  soodustab ja kooskõlastab käesoleva määrusega hõlmatud
  toodete energiamärgistuse alase turujärelevalvega seotud koostööd ja teabevahetust liikmesriikides turujärelevalve või
  liidu turule sisenevate toodete kontrollimise
  eest vastutavate asutuste vahel ning selliste asutuste ja komisjoni vahel
  , tugevdades selleks ökodisaini ja energiamärgistuse alase halduskoostöö (ADCO) töörühmasid
  . |
| | Selline teabevahetus peab toimuma ka juhul, kui katsetulemused näitavad, et tootja järgib asjaomaseid õigusakte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon
  toetab
  toodete energiamärgistuse alase turujärelevalvega seotud koostööd ja teabevahetust liikmesriikides turujärelevalve või
  välispiirikontrolli
  eest vastutavate asutuste vahel ning selliste asutuste ja komisjoni vahel.

2.   Komisjon
  soodustab ja kooskõlastab käesoleva määrusega hõlmatud
  toodete energiamärgistuse alase turujärelevalvega seotud koostööd ja teabevahetust liikmesriikides turujärelevalve või
  liidu turule sisenevate toodete kontrollimise
  eest vastutavate asutuste vahel ning selliste asutuste ja komisjoni vahel
  , tugevdades selleks ökodisaini ja energiamärgistuse alase halduskoostöö (ADCO) töörühmasid
  .

Selline teabevahetus peab toimuma ka juhul, kui katsetulemused näitavad, et tootja järgib asjaomaseid õigusakte.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid kehtestavad ja rakendavad 1. jaanuariks 2018 käesoleva määruse nõuete jõustamise kontrollimiseks turujärelevalve kava. Liikmesriigid vaatavad oma turujärelevalve kava läbi vähemalt iga kolme aasta tagant. |
| | Liikmesriigid koostavad 1. jaanuariks 2020 ja seejärel igal aastal turujärelevalvet käsitleva aruande, mis kajastab käesoleva määruse ja direktiivi 2009/125/EÜ täitmisel ilmnenud arenguid. |
| | Liikmesriigid muudavad turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) kasutamise kõigile liikmesriikide turujärelevalveasutustele kohustuslikuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid kehtestavad ja rakendavad 1. jaanuariks 2018 käesoleva määruse nõuete jõustamise kontrollimiseks turujärelevalve kava. Liikmesriigid vaatavad oma turujärelevalve kava läbi vähemalt iga kolme aasta tagant.

Liikmesriigid koostavad 1. jaanuariks 2020 ja seejärel igal aastal turujärelevalvet käsitleva aruande, mis kajastab käesoleva määruse ja direktiivi 2009/125/EÜ täitmisel ilmnenud arenguid.

Liikmesriigid muudavad turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) kasutamise kõigile liikmesriikide turujärelevalveasutustele kohustuslikuks.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Liikmesriikide turujärelevalveasutused viivad läbi füüsilisi tootekatsetusi, mis käesoleva määruse põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaselt hõlmavad vähemalt ühe tooterühma aastas. |
| | Turujärelevalveasutused teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile kavandatud ja teostatud füüsilistest katsetustest artikli 8 põhjal loodud toodete andmebaasi nõuete täitmise liidese kaudu. |
| | Nad kasutavad vastavalt artiklile 9 usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmisprotseduure, püüavad järgida tegelikke kasutustingimusi ning välistavad katsetulemuste tahtliku või tahtmatu muutmise või manipuleerimise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Liikmesriikide turujärelevalveasutused viivad läbi füüsilisi tootekatsetusi, mis käesoleva määruse põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaselt hõlmavad vähemalt ühe tooterühma aastas.

Turujärelevalveasutused teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile kavandatud ja teostatud füüsilistest katsetustest artikli 8 põhjal loodud toodete andmebaasi nõuete täitmise liidese kaudu.

Nad kasutavad vastavalt artiklile 9 usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmisprotseduure, püüavad järgida tegelikke kasutustingimusi ning välistavad katsetulemuste tahtliku või tahtmatu muutmise või manipuleerimise.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Käesoleva määruse nõuete rikkumise korral on turujärelevalveasutustel õigus nõuda tarnijatelt sisse füüsiliste tootekatsetuste kulud. |
| | Komisjon võib ka ise, kas vahetult või kolmanda osapoole kaudu, kontrollida toodete nõuetelevastavust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Käesoleva määruse nõuete rikkumise korral on turujärelevalveasutustel õigus nõuda tarnijatelt sisse füüsiliste tootekatsetuste kulud.

Komisjon võib ka ise, kas vahetult või kolmanda osapoole kaudu, kontrollida toodete nõuetelevastavust.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui teatava liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust uskuda, et käesoleva määruse kohase delegeeritud õigusakti reguleerimisalasse jääv
  energiamõjuga
  toode kujutab endast ohtu käesolevas määruses käsitletud avaliku huvi kaitse aspektidele,
  viivad
  nad läbi asjaomase
  energiamõjuga toote
  hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses ja asjaomastes delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid. Vajaduse korral teeb tarnija turujärelevalveasutustega
  sel eesmärgil
  koostööd. | 1.   Kui teatava liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust uskuda, et käesoleva määruse kohase delegeeritud õigusakti reguleerimisalasse jääv toode kujutab endast ohtu käesolevas määruses käsitletud avaliku huvi kaitse aspektidele,
  teavitavad
  nad
  sellest koheselt komisjoni ja viivad
  läbi asjaomase
  tootemudeli
  hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses ja asjaomastes delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid
  , ning otsustavad, kas oleks soovitav hinnata ka teisi tootemudeleid
  . Vajaduse korral teeb tarnija turujärelevalveasutustega koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui teatava liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust uskuda, et käesoleva määruse kohase delegeeritud õigusakti reguleerimisalasse jääv
  energiamõjuga
  toode kujutab endast ohtu käesolevas määruses käsitletud avaliku huvi kaitse aspektidele,
  viivad
  nad läbi asjaomase
  energiamõjuga toote
  hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses ja asjaomastes delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid. Vajaduse korral teeb tarnija turujärelevalveasutustega
  sel eesmärgil
  koostööd.

1.   Kui teatava liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust uskuda, et käesoleva määruse kohase delegeeritud õigusakti reguleerimisalasse jääv toode kujutab endast ohtu käesolevas määruses käsitletud avaliku huvi kaitse aspektidele,
  teavitavad
  nad
  sellest koheselt komisjoni ja viivad
  läbi asjaomase
  tootemudeli
  hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses ja asjaomastes delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid
  , ning otsustavad, kas oleks soovitav hinnata ka teisi tootemudeleid
  . Vajaduse korral teeb tarnija turujärelevalveasutustega koostööd.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui
  turujärelevalveasutused leiavad nimetatud hindamise käigus
  , et
  energiamõjuga toode
  ei vasta käesolevas määruses
  ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides
  sätestatud nõuetele, nõuavad nad
  viivitamata
  , et tarnija võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed
  energiamõjuga toote
  vastavusse viimiseks
  kõnealuste nõuetega
  ,
  kõrvaldaks energiamõjuga toote
  turult või
  võtaks selle tagasi
  mõistliku aja jooksul,
  mille nad ohu laadi arvestades määravad
  . Käesolevas lõikes osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21. | 2.   Kui
  turujärelevalveasutused nimetatud hindamise tulemusena otsustavad
  , et
  tootemudel
  ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, nõuavad nad, et tarnija võtaks
  viivitamata
  kõik vajalikud parandusmeetmed
  tootemudeli nimetatud nõuetega
  vastavusse viimiseks,
  ning võivad nõuda tootemudeli
  turult
  kõrvaldamist
  või
  kasutuselevõetud tooteühikute tagasivõtmist ohu suurust arvestades
  mõistliku aja jooksul,
  laiendades selliseid meetmeid ka teistele samaväärsetele turul kättesaadavatele toodetele
  . Käesolevas lõikes osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui
  turujärelevalveasutused leiavad nimetatud hindamise käigus
  , et
  energiamõjuga toode
  ei vasta käesolevas määruses
  ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides
  sätestatud nõuetele, nõuavad nad
  viivitamata
  , et tarnija võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed
  energiamõjuga toote
  vastavusse viimiseks
  kõnealuste nõuetega
  ,
  kõrvaldaks energiamõjuga toote
  turult või
  võtaks selle tagasi
  mõistliku aja jooksul,
  mille nad ohu laadi arvestades määravad
  . Käesolevas lõikes osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

2.   Kui
  turujärelevalveasutused nimetatud hindamise tulemusena otsustavad
  , et
  tootemudel
  ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, nõuavad nad, et tarnija võtaks
  viivitamata
  kõik vajalikud parandusmeetmed
  tootemudeli nimetatud nõuetega
  vastavusse viimiseks,
  ning võivad nõuda tootemudeli
  turult
  kõrvaldamist
  või
  kasutuselevõetud tooteühikute tagasivõtmist ohu suurust arvestades
  mõistliku aja jooksul,
  laiendades selliseid meetmeid ka teistele samaväärsetele turul kättesaadavatele toodetele
  . Käesolevas lõikes osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende riigi territooriumiga, teavitavad nad
  komisjoni ja teisi liikmesriike hindamise tulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad tarnijatelt nõudsid. | 3.   
  Turujärelevalveasutused teavitavad turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) kaudu
  komisjoni ja teisi liikmesriike
  kõigist
  hindamise tulemustest ja
  kõigist
  meetmetest, mille võtmist nad tarnijatelt
  lõike 2 põhjal
  nõudsid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende riigi territooriumiga, teavitavad nad
  komisjoni ja teisi liikmesriike hindamise tulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad tarnijatelt nõudsid.

3.   
  Turujärelevalveasutused teavitavad turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) kaudu
  komisjoni ja teisi liikmesriike
  kõigist
  hindamise tulemustest ja
  kõigist
  meetmetest, mille võtmist nad tarnijatelt
  lõike 2 põhjal
  nõudsid.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Tarnija tagab, et kõigi asjaomaste
  energiamõjuga toodete
  suhtes, mille ta liidu turul kättesaadavaks on teinud, võetakse kõik
  vajalikud parandusmeetmed
  . | 4.   Tarnija tagab, et kõigi asjaomaste
  tootemudelite
  suhtes, mille ta liidu turul kättesaadavaks on teinud, võetakse kõik
  lõike 2 kohaselt ette nähtud piiravad meetmed
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Tarnija tagab, et kõigi asjaomaste
  energiamõjuga toodete
  suhtes, mille ta liidu turul kättesaadavaks on teinud, võetakse kõik
  vajalikud parandusmeetmed
  .

4.   Tarnija tagab, et kõigi asjaomaste
  tootemudelite
  suhtes, mille ta liidu turul kättesaadavaks on teinud, võetakse kõik
  lõike 2 kohaselt ette nähtud piiravad meetmed
  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui tarnija ei
  võta
  lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul
  piisavaid
  parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et keelata või piirata
  energiamõjuga toote
  kättesaadavaks tegemist oma riigi turul,
  energiamõjuga toode
  turult kõrvaldada või see tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike nendest meetmetest
  viivitamata
  . | 5.   Kui tarnija ei
  rakenda
  lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et keelata või piirata
  tootemudeli
  kättesaadavaks tegemist oma riigi turul,
  tootemudel sellelt
  turult kõrvaldada või see tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad
  viivitamata
  komisjoni ja teisi liikmesriike nendest meetmetest
  ja laadivad vastava teabe üles artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasi nõuete täitmise liidesesse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui tarnija ei
  võta
  lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul
  piisavaid
  parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et keelata või piirata
  energiamõjuga toote
  kättesaadavaks tegemist oma riigi turul,
  energiamõjuga toode
  turult kõrvaldada või see tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike nendest meetmetest
  viivitamata
  .

5.   Kui tarnija ei
  rakenda
  lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et keelata või piirata
  tootemudeli
  kättesaadavaks tegemist oma riigi turul,
  tootemudel sellelt
  turult kõrvaldada või see tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad
  viivitamata
  komisjoni ja teisi liikmesriike nendest meetmetest
  ja laadivad vastava teabe üles artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasi nõuete täitmise liidesesse
  .

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Lõikes 5 osutatud
  teave
  sisaldab kõiki kättesaadavaid üksikasju, eelkõige mittevastava
  energiamõjuga
  toote tuvastamiseks vajalikku teavet,
  energiamõjuga
  toote päritolu, väidetava mittevastavuse ja kaasneva ohu laadi, võetud riiklike meetmete laadi ja kestust, samuti tarnija esitatud seisukohti. Eelkõige osutavad turujärelevalveasutused, kas mittevastavuse põhjus on
  energiamõjuga toote
  mittevastavus käesolevas määruses sätestatud nõuetele, mis käsitlevad avaliku huvi kaitse aspekte, või esinevad puudused artiklis 9 osutatud harmoneeritud standardites, mille alusel vastavust eeldatakse. | 6.   Lõikes 5 osutatud
  teade
  sisaldab kõiki kättesaadavaid üksikasju, eelkõige mittevastava toote tuvastamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, väidetava mittevastavuse ja kaasneva ohu laadi, võetud riiklike meetmete laadi ja kestust, samuti tarnija esitatud seisukohti. Eelkõige osutavad turujärelevalveasutused, kas mittevastavuse põhjus on
  tootemudeli
  mittevastavus käesolevas määruses sätestatud nõuetele, mis käsitlevad avaliku huvi kaitse aspekte, või esinevad puudused artiklis 9 osutatud harmoneeritud standardites, mille alusel vastavust eeldatakse.
  Viimasel juhul kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 11 sätestatud menetlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Lõikes 5 osutatud
  teave
  sisaldab kõiki kättesaadavaid üksikasju, eelkõige mittevastava
  energiamõjuga
  toote tuvastamiseks vajalikku teavet,
  energiamõjuga
  toote päritolu, väidetava mittevastavuse ja kaasneva ohu laadi, võetud riiklike meetmete laadi ja kestust, samuti tarnija esitatud seisukohti. Eelkõige osutavad turujärelevalveasutused, kas mittevastavuse põhjus on
  energiamõjuga toote
  mittevastavus käesolevas määruses sätestatud nõuetele, mis käsitlevad avaliku huvi kaitse aspekte, või esinevad puudused artiklis 9 osutatud harmoneeritud standardites, mille alusel vastavust eeldatakse.

6.   Lõikes 5 osutatud
  teade
  sisaldab kõiki kättesaadavaid üksikasju, eelkõige mittevastava toote tuvastamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, väidetava mittevastavuse ja kaasneva ohu laadi, võetud riiklike meetmete laadi ja kestust, samuti tarnija esitatud seisukohti. Eelkõige osutavad turujärelevalveasutused, kas mittevastavuse põhjus on
  tootemudeli
  mittevastavus käesolevas määruses sätestatud nõuetele, mis käsitlevad avaliku huvi kaitse aspekte, või esinevad puudused artiklis 9 osutatud harmoneeritud standardites, mille alusel vastavust eeldatakse.
  Viimasel juhul kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 11 sätestatud menetlust.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõikidest võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest asjaomase
  energiamõjuga toote
  nõuetele mittevastavuse kohta ning juhul, kui nad ei ole nõus teatatud riikliku meetmega, oma vastuväidetest. | 7.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõikidest võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest asjaomase
  tootemudeli
  nõuetele mittevastavuse kohta ning juhul, kui nad ei ole nõus teatatud riikliku meetmega, oma vastuväidetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõikidest võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest asjaomase
  energiamõjuga toote
  nõuetele mittevastavuse kohta ning juhul, kui nad ei ole nõus teatatud riikliku meetmega, oma vastuväidetest.

7.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõikidest võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest asjaomase
  tootemudeli
  nõuetele mittevastavuse kohta ning juhul, kui nad ei ole nõus teatatud riikliku meetmega, oma vastuväidetest.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Kui
  60 päeva
  jooksul
  alates
  lõikes 5 nimetatud
  teabe kättesaamisest
  ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid liikmesriigi võetud ajutise meetme kohta, loetakse meede põhjendatuks. | 8.   Kui
  nelja nädala
  jooksul
  pärast
  lõikes 5 nimetatud
  teavitamist
  ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid liikmesriigi võetud ajutise meetme kohta, loetakse meede põhjendatuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Kui
  60 päeva
  jooksul
  alates
  lõikes 5 nimetatud
  teabe kättesaamisest
  ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid liikmesriigi võetud ajutise meetme kohta, loetakse meede põhjendatuks.

8.   Kui
  nelja nädala
  jooksul
  pärast
  lõikes 5 nimetatud
  teavitamist
  ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid liikmesriigi võetud ajutise meetme kohta, loetakse meede põhjendatuks.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase
  energiamõjuga toote
  suhtes võetakse viivitamata
  asjakohased
  piiravad meetmed,
  näiteks energiamõjuga toote kõrvaldamine nende turult
  . | 9.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase
  tootemudeli
  suhtes võetakse viivitamata
  paralleelsed ja nende riiklikku eripära arvestades proportsionaalsed
  piiravad meetmed,
  ning teavitavad sellest komisjoni
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase
  energiamõjuga toote
  suhtes võetakse viivitamata
  asjakohased
  piiravad meetmed,
  näiteks energiamõjuga toote kõrvaldamine nende turult
  .

9.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase
  tootemudeli
  suhtes võetakse viivitamata
  paralleelsed ja nende riiklikku eripära arvestades proportsionaalsed
  piiravad meetmed,
  ning teavitavad sellest komisjoni
  .

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.   Kui lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon leiab, et riiklik meede on liidu
  õigusaktidega
  vastuolus, alustab komisjon viivitamata konsulteerimist liikmesriikidega ja tarnijaga
  ning
  hindab riiklikku meedet
  . Nimetatud
  hindamise tulemuste põhjal
  otsustab komisjon
  , kas riiklik meede on põhjendatud või mitte. | 10.   Kui lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon leiab, et
  selline
  riiklik meede on liidu
  õigusega
  vastuolus, alustab komisjon viivitamata konsulteerimist liikmesriikidega ja tarnijaga, hindab riiklikku meedet
  , otsustab
  hindamise tulemuste põhjal, kas riiklik meede on põhjendatud või mitte
  , ning võib teha ettepaneku sobivateks alternatiivseteks meetmeteks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10.   Kui lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon leiab, et riiklik meede on liidu
  õigusaktidega
  vastuolus, alustab komisjon viivitamata konsulteerimist liikmesriikidega ja tarnijaga
  ning
  hindab riiklikku meedet
  . Nimetatud
  hindamise tulemuste põhjal
  otsustab komisjon
  , kas riiklik meede on põhjendatud või mitte.

10.   Kui lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon leiab, et
  selline
  riiklik meede on liidu
  õigusega
  vastuolus, alustab komisjon viivitamata konsulteerimist liikmesriikidega ja tarnijaga, hindab riiklikku meedet
  , otsustab
  hindamise tulemuste põhjal, kas riiklik meede on põhjendatud või mitte
  , ning võib teha ettepaneku sobivateks alternatiivseteks meetmeteks
  .

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 11.   Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning
  edastab selle
  viivitamata
  neile
  ja
  tarnijale
  . | 11.   Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning
  teavitab sellest
  viivitamata
  neid
  ja
  asjaomast tarnijat
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

11.   Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning
  edastab selle
  viivitamata
  neile
  ja
  tarnijale
  .

11.   Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning
  teavitab sellest
  viivitamata
  neid
  ja
  asjaomast tarnijat
  .

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 12.   Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks, võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastava
  energiamõjuga toote
  kõrvaldamine oma
  turult
  , ja teavitavad sellest komisjoni. Kui riiklikku meedet peetakse põhjendamatuks, tunnistab asjaomane liikmesriik selle kehtetuks. | 12.   Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks, võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastava
  tootemudeli
  kõrvaldamine oma
  siseriiklikelt turgudelt
  , ja teavitavad sellest komisjoni. Kui riiklikku meedet peetakse põhjendamatuks, tunnistab asjaomane liikmesriik selle kehtetuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

12.   Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks, võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastava
  energiamõjuga toote
  kõrvaldamine oma
  turult
  , ja teavitavad sellest komisjoni. Kui riiklikku meedet peetakse põhjendamatuks, tunnistab asjaomane liikmesriik selle kehtetuks.

12.   Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks, võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastava
  tootemudeli
  kõrvaldamine oma
  siseriiklikelt turgudelt
  , ja teavitavad sellest komisjoni. Kui riiklikku meedet peetakse põhjendamatuks, tunnistab asjaomane liikmesriik selle kehtetuks.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 13.   Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks ja
  energiamõjuga toote
  mittevastavust põhjendatakse lõikes 6 osutatud puudustega harmoneeritud standardites, kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 11 sätestatud menetlust. | 13.   Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks ja
  tootemudeli
  mittevastavust põhjendatakse lõikes 6 osutatud puudustega harmoneeritud standardites, kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 11 sätestatud menetlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

13.   Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks ja
  energiamõjuga toote
  mittevastavust põhjendatakse lõikes 6 osutatud puudustega harmoneeritud standardites, kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 11 sätestatud menetlust.

13.   Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks ja
  tootemudeli
  mittevastavust põhjendatakse lõikes 6 osutatud puudustega harmoneeritud standardites, kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 11 sätestatud menetlust.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Juhul kui toote puhul on tõendatult eiratud käesolevas määruses ja selle asjaomastes delegeeritud õigusaktides kehtestatud nõudeid, on tarbijatel õigus tagastada toode tasuta edasimüüjale ja saada tarnijalt täielik algse ostuhinna suurune hüvitis. |
| | Koostöös turujärelevalveasutustega teevad tarnijad kõik mõistlikud pingutused, et võtta mõjutatud tarbijatega ühendust vastavalt kohaldatavatele tarbijaõigustealastele õigusaktidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

13a.
     
  Juhul kui toote puhul on tõendatult eiratud käesolevas määruses ja selle asjaomastes delegeeritud õigusaktides kehtestatud nõudeid, on tarbijatel õigus tagastada toode tasuta edasimüüjale ja saada tarnijalt täielik algse ostuhinna suurune hüvitis.

Koostöös turujärelevalveasutustega teevad tarnijad kõik mõistlikud pingutused, et võtta mõjutatud tarbijatega ühendust vastavalt kohaldatavatele tarbijaõigustealastele õigusaktidele.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – pealkiri ja lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Märgised
  ja klassifikatsiooni
  muutmine | Märgiste kehtestamise
  ja klassifikatsiooni
  muutmise kord |
| 1.   
  Komisjon võib artiklite 12 ja
  13
  kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega
  kehtestada märgiseid
  või
  muuta
  olemasolevate märgiste
  klassifikatsiooni. | 1.   
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
   13
  vastu delegeeritud õigusakte, et käesoleva määruse täiendusena
  kehtestada märgiseid
  või
  muuta
  nende
  klassifikatsiooni. |
| | Direktiivi 2010/30/EL artikli 10 kohaselt enne 1. jaanuari 2017 vastu võetud delegeeritud õigusaktidega kehtestatud märgised loetakse märgisteks käesoleva määruse tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Märgised
  ja klassifikatsiooni
  muutmine

Märgiste kehtestamise
  ja klassifikatsiooni
  muutmise kord

1.   
  Komisjon võib artiklite 12 ja
  13
  kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega
  kehtestada märgiseid
  või
  muuta
  olemasolevate märgiste
  klassifikatsiooni.

1.   
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
   13
  vastu delegeeritud õigusakte, et käesoleva määruse täiendusena
  kehtestada märgiseid
  või
  muuta
  nende
  klassifikatsiooni.

Direktiivi 2010/30/EL artikli 10 kohaselt enne 1. jaanuari 2017 vastu võetud delegeeritud õigusaktidega kehtestatud märgised loetakse märgisteks käesoleva määruse tähenduses.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Kui teatava tooterühma puhul ei tohi energiaklassi D, E, F või G kuuluvaid mudeleid direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud rakendusmeetme tõttu enam turule lasta, ei näidata kõnealust klassi või kõnealuseid klasse enam märgisel
  . | 2.   
  Ühtse skaala A–G tagamiseks kehtestab komisjon vastavalt lõikele 1 ja lõike 4 nõudeid järgides olemasolevate tooterühmade märgiste muudetud klassifikatsiooni viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| | Komisjoni delegeeritud määrustega (EL) nr 811/2013

   (1a)

  ja 812/2013

   (1b)

  hõlmatud tooterühmad vaadatakse nende klassifikatsiooni muutmiseks läbi kuus aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| | Ettevalmistavate uuringute lõpuleviimise järel kehtestab komisjon oma delegeeritud määrustega (EL) nr 1059/2010

   (1c)

  , 1060/2010

   (1d)

  , 1061/2010

   (1e)

  , 1062/2010

   (1f)

  ja 874/2012

   (1 g)

  hõlmatud tooterühmade märgiste uued klassifikatsioonid hiljemalt 21 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Kui teatava tooterühma puhul ei tohi energiaklassi D, E, F või G kuuluvaid mudeleid direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud rakendusmeetme tõttu enam turule lasta, ei näidata kõnealust klassi või kõnealuseid klasse enam märgisel
  .

2.   
  Ühtse skaala A–G tagamiseks kehtestab komisjon vastavalt lõikele 1 ja lõike 4 nõudeid järgides olemasolevate tooterühmade märgiste muudetud klassifikatsiooni viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Komisjoni delegeeritud määrustega (EL) nr 811/2013

   (1a)

  ja 812/2013

   (1b)

  hõlmatud tooterühmad vaadatakse nende klassifikatsiooni muutmiseks läbi kuus aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

Ettevalmistavate uuringute lõpuleviimise järel kehtestab komisjon oma delegeeritud määrustega (EL) nr 1059/2010

   (1c)

  , 1060/2010

   (1d)

  , 1061/2010

   (1e)

  , 1062/2010

   (1f)

  ja 874/2012

   (1 g)

  hõlmatud tooterühmade märgiste uued klassifikatsioonid hiljemalt 21 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon tagab, et
  märgise kehtestamise
  või
  selle klassifikatsiooni muutmise korral sätestatakse nõuded sellisel viisil, et eeldatavasti ei kuulu ükski toode märgise kehtestamise ajal energiaklassi A või B ning et hinnanguliselt kuulub enamik mudeleid kõnealustesse klassidesse mitte varem kui kümne aasta pärast. | 3.   Komisjon tagab, et
  igasugune uute märgiste
  või
  lõikes 2 osutatud muudetud klassifikatsiooniga märgiste klassifikatsioonide hilisem muutmine algatatakse siis, kui on täidetud alljärgnevad, asjaomase tooterühma tehnoloogia arengut näitavad tingimused: |
| | a) | 25 % liidu turul müüdavatest toodetest kuulub kõrgeimasse energiatõhususklassi A; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon tagab, et
  märgise kehtestamise
  või
  selle klassifikatsiooni muutmise korral sätestatakse nõuded sellisel viisil, et eeldatavasti ei kuulu ükski toode märgise kehtestamise ajal energiaklassi A või B ning et hinnanguliselt kuulub enamik mudeleid kõnealustesse klassidesse mitte varem kui kümne aasta pärast.

3.   Komisjon tagab, et
  igasugune uute märgiste
  või
  lõikes 2 osutatud muudetud klassifikatsiooniga märgiste klassifikatsioonide hilisem muutmine algatatakse siis, kui on täidetud alljärgnevad, asjaomase tooterühma tehnoloogia arengut näitavad tingimused:

a)

25 % liidu turul müüdavatest toodetest kuulub kõrgeimasse energiatõhususklassi A; või

| b) | 50 % liidu turul müüdavatest toodetest kuulub kahte kõrgeimasse energiatõhususklassi A ja B. |
| --- | --- |

b)

50 % liidu turul müüdavatest toodetest kuulub kahte kõrgeimasse energiatõhususklassi A ja B.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon võtab tooterühma oma artiklis 11 osutatud tööplaani ja tagab sellega, et: |
| | a) | klassifikatsiooni muutmiseks vajalik ettevalmistav uuring viiakse lõpule hiljemalt 18 kuud pärast lõikes 3 osutatud tingimuste täitumist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon võtab tooterühma oma artiklis 11 osutatud tööplaani ja tagab sellega, et:

a)

klassifikatsiooni muutmiseks vajalik ettevalmistav uuring viiakse lõpule hiljemalt 18 kuud pärast lõikes 3 osutatud tingimuste täitumist;

| b) | klassifikatsiooni muutmine jõuab (artiklis 13 osutatud delegeeritud õigusakti läbivaatamise ja jõustumisega) lõpule hiljemalt kolm aastat pärast lõikes 3 osutatud tingimuste täitumist. |
| --- | --- |

b)

klassifikatsiooni muutmine jõuab (artiklis 13 osutatud delegeeritud õigusakti läbivaatamise ja jõustumisega) lõpule hiljemalt kolm aastat pärast lõikes 3 osutatud tingimuste täitumist.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Märgiste klassifikatsiooni muudetakse regulaarselt
  . | 4.   
  Komisjon kehtestab uutele või muudetud klassifikatsiooniga märgistele nõuded selliselt, et need märgised võiksid kehtida vähemalt 10 aastat
  . |
| | Selleks tagab komisjon, et märgise kehtestamise või selle klassifikatsiooni muutmise korral sätestatakse sellised nõuded, et märgise kehtestamise ajal ei tohiks ükski toode kuuluda energiaklassi A. |
| | Nende tooterühmade puhul, kus lõike 3a punktis a osutatud ettevalmistav uuring näitab tehnoloogia kiiret arengut, ei tohiks märgise kehtestamise ajal ükski toode kuuluda energiaklassidesse A ja B. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Märgiste klassifikatsiooni muudetakse regulaarselt
  .

4.   
  Komisjon kehtestab uutele või muudetud klassifikatsiooniga märgistele nõuded selliselt, et need märgised võiksid kehtida vähemalt 10 aastat
  .

Selleks tagab komisjon, et märgise kehtestamise või selle klassifikatsiooni muutmise korral sätestatakse sellised nõuded, et märgise kehtestamise ajal ei tohiks ükski toode kuuluda energiaklassi A.

Nende tooterühmade puhul, kus lõike 3a punktis a osutatud ettevalmistav uuring näitab tehnoloogia kiiret arengut, ei tohiks märgise kehtestamise ajal ükski toode kuuluda energiaklassidesse A ja B.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Märgise klassifikatsiooni muutmise korral: | 5.   
  Kui teatava tooterühma puhul ei tohi energiaklassi F või G kuuluvaid mudeleid direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud ökodisaini rakendusmeetme tõttu enam turule lasta, tähistatakse kõnealune klass või kõnealused klassid märgisel vastavalt asjaomase delegeeritud õigusakti nõuetele halli värviga. Ülejäänud kõrgemate klasside jaoks säilitatakse märgise tavapärane värviskaala (alates tumerohelisest kuni punaseni). Neid nõudeid kohaldatakse ainult turule lastud uute tooteühikute suhtes. |
| (a) | esitavad tarnijad edasimüüjatele nii praeguse kui ka muudetud klassifikatsiooniga märgise kuuekuulise ajavahemiku jooksul enne punktis b osutatud kuupäeva; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Märgise klassifikatsiooni muutmise korral:

5.   
  Kui teatava tooterühma puhul ei tohi energiaklassi F või G kuuluvaid mudeleid direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud ökodisaini rakendusmeetme tõttu enam turule lasta, tähistatakse kõnealune klass või kõnealused klassid märgisel vastavalt asjaomase delegeeritud õigusakti nõuetele halli värviga. Ülejäänud kõrgemate klasside jaoks säilitatakse märgise tavapärane värviskaala (alates tumerohelisest kuni punaseni). Neid nõudeid kohaldatakse ainult turule lastud uute tooteühikute suhtes.

(a)

esitavad tarnijad edasimüüjatele nii praeguse kui ka muudetud klassifikatsiooniga märgise kuuekuulise ajavahemiku jooksul enne punktis b osutatud kuupäeva;

| (b) | edasimüüjad asendavad esitletavatel toodetel olevad märgised (sealhulgas internetis) muudetud klassifikatsiooniga märgistega ühe nädala jooksul pärast asjaomases delegeeritud õigusaktis selleks ette nähtud kuupäeva. Edasimüüjad ei esitle muudetud klassifikatsiooniga märgiseid enne seda kuupäeva. |
| --- | --- |

(b)

edasimüüjad asendavad esitletavatel toodetel olevad märgised (sealhulgas internetis) muudetud klassifikatsiooniga märgistega ühe nädala jooksul pärast asjaomases delegeeritud õigusaktis selleks ette nähtud kuupäeva. Edasimüüjad ei esitle muudetud klassifikatsiooniga märgiseid enne seda kuupäeva.

Edasimüüjatel lubatakse müüa energiamõjuga tooteid ilma märgiseta või muudetud klassifikatsiooniga märgiseta ainult siis, kui (muudetud klassifikatsiooniga) märgist ei ole kunagi kõnealuse toote puhul kasutatud ja kui kõnealuse toote tarnija ei tegutse enam turul.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kooskõlas direktiivi 2010/30/EL artikliga 10 vastu võetud delegeeritud õigusaktidega kehtestatud märgiseid käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel märgistena. Komisjon vaatab kõnealused märgised läbi viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, eesmärgiga muuta nende klassifikatsiooni. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kooskõlas direktiivi 2010/30/EL artikliga 10 vastu võetud delegeeritud õigusaktidega kehtestatud märgiseid käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel märgistena. Komisjon vaatab kõnealused märgised läbi viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, eesmärgiga muuta nende klassifikatsiooni.

välja jäetud

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Toodete andmebaas | Toodete andmebaas |
| Komisjon
  loob toodete andmebaasi, mis
  sisaldab I lisas osutatud teavet, ja haldab seda. I lisa punktis 1 loetletud teave tehakse avalikult kättesaadavaks
  . | 1.
     
  Komisjon
  loob toodete andmebaasi, mis
  koosneb kahest erinevast liidesest – avalikust kasutajaliidesest ja nõuete täitmise liidesest, ning haldab seda andmebaasi
  . |
| | Avalik kasutajaliides sisaldab I lisa punktis 1 loetletud teavet ning peab vastama sama lisa punktis 3 osutatud funktsionaalsetele nõuetele. |
| | Nõuete täitmise liides sisaldab I lisa punktis 2 loetletud teavet ning peab vastama sama lisa punktis 4 osutatud funktsionaalsetele nõuetele. |
| | 2.
     
  Toodete andmebaasi teabe sisestamisel säilib tarnijatel juurdepääs sellele teabele ja õigus seda muuta. Kõigi muudatuste juurde tuleb märkida nende kuupäev ja need peavad olema turujärelevalveasutustele selgelt nähtavad. |
| | Nõuete täitmise liideses olevaid andmeid kasutatakse üksnes käesoleva määruse ja selle põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktide jõustamiseks, ning nende mittesihipärane kasutamine on keelatud. |
| | Tarnijatel lubatakse hoida oma serverites koos artikli 3 lõikes 1 nimetatud tehniliste dokumentidega vastavalt I lisa punkti 2 alapunktiga a katsearuandeid või nendega sarnanevaid vastavushindamise dokumente, mis kajastavad tarnijate endi teostatud katseid ja on kättesaadavad üksnes komisjonile ja turujärelevalveasutustele. |
| | Andmebaasi loomisel järgitakse kriteeriume, mis võimaldavad minimeerida tarnijate ja andmebaasi teiste kasutajate halduskoormust ning tagavad selle kasutajasõbralikkuse ja kulutõhususe. |
| | Toodete andmebaas ei asenda ega muuda turujärelevalveasutuste kohustusi. |
| | 3.
     
  Komisjon, keda abistavad tarnijad ja turujärelevalveasutused, pöörab erilist tähelepanu üleminekuprotsessile, mis kestab kuni avaliku ja nõuete täitmise liidese täieliku rakendamiseni. |
| | 4.
     
  Komisjonil on õigus võtta vastavalt artiklile 13 vastu delegeeritud õigusakte, mis täiendavad käesolevat määrust, täpsustades toodete andmebaasi loomise jooksvaid üksikasju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Toodete andmebaas

Toodete andmebaas

Komisjon
  loob toodete andmebaasi, mis
  sisaldab I lisas osutatud teavet, ja haldab seda. I lisa punktis 1 loetletud teave tehakse avalikult kättesaadavaks
  .

1.
     
  Komisjon
  loob toodete andmebaasi, mis
  koosneb kahest erinevast liidesest – avalikust kasutajaliidesest ja nõuete täitmise liidesest, ning haldab seda andmebaasi
  .

Avalik kasutajaliides sisaldab I lisa punktis 1 loetletud teavet ning peab vastama sama lisa punktis 3 osutatud funktsionaalsetele nõuetele.

Nõuete täitmise liides sisaldab I lisa punktis 2 loetletud teavet ning peab vastama sama lisa punktis 4 osutatud funktsionaalsetele nõuetele.

2.
     
  Toodete andmebaasi teabe sisestamisel säilib tarnijatel juurdepääs sellele teabele ja õigus seda muuta. Kõigi muudatuste juurde tuleb märkida nende kuupäev ja need peavad olema turujärelevalveasutustele selgelt nähtavad.

Nõuete täitmise liideses olevaid andmeid kasutatakse üksnes käesoleva määruse ja selle põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktide jõustamiseks, ning nende mittesihipärane kasutamine on keelatud.

Tarnijatel lubatakse hoida oma serverites koos artikli 3 lõikes 1 nimetatud tehniliste dokumentidega vastavalt I lisa punkti 2 alapunktiga a katsearuandeid või nendega sarnanevaid vastavushindamise dokumente, mis kajastavad tarnijate endi teostatud katseid ja on kättesaadavad üksnes komisjonile ja turujärelevalveasutustele.

Andmebaasi loomisel järgitakse kriteeriume, mis võimaldavad minimeerida tarnijate ja andmebaasi teiste kasutajate halduskoormust ning tagavad selle kasutajasõbralikkuse ja kulutõhususe.

Toodete andmebaas ei asenda ega muuda turujärelevalveasutuste kohustusi.

3.
     
  Komisjon, keda abistavad tarnijad ja turujärelevalveasutused, pöörab erilist tähelepanu üleminekuprotsessile, mis kestab kuni avaliku ja nõuete täitmise liidese täieliku rakendamiseni.

4.
     
  Komisjonil on õigus võtta vastavalt artiklile 13 vastu delegeeritud õigusakte, mis täiendavad käesolevat määrust, täpsustades toodete andmebaasi loomise jooksvaid üksikasju.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  selliseid harmoneeritud standardeid kohaldatakse toote vastavushindamise käigus, loetakse
  toode
  delegeeritud õigusaktis sisalduvatele asjakohastele mõõtmis- ja arvutusnõuetele vastavaks. | 2.
     
  Kui
  selliseid harmoneeritud standardeid kohaldatakse toote vastavushindamise käigus, loetakse
  tootemudel
  delegeeritud õigusaktis sisalduvatele asjakohastele mõõtmis- ja arvutusnõuetele vastavaks. |
| | 2a.
     
  Harmoneeritud standardite eesmärk on võimalikult täpselt jäljendada tegelikke kasutustingimusi, säilitades seejuures standardse katsemetoodika, ilma et see kahjustaks tooterühma kuuluvate toodete võrreldavust. |
| | 2b.
     
  Harmoneeritud standardites kasutatavad mõõtmis- ja arvutusmeetodid peavad olema usaldusväärsed, täpsed ja korratavad ning vastama artikli 3 lõike 1a nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui
  selliseid harmoneeritud standardeid kohaldatakse toote vastavushindamise käigus, loetakse
  toode
  delegeeritud õigusaktis sisalduvatele asjakohastele mõõtmis- ja arvutusnõuetele vastavaks.

2.
     
  Kui
  selliseid harmoneeritud standardeid kohaldatakse toote vastavushindamise käigus, loetakse
  tootemudel
  delegeeritud õigusaktis sisalduvatele asjakohastele mõõtmis- ja arvutusnõuetele vastavaks.

2a.
     
  Harmoneeritud standardite eesmärk on võimalikult täpselt jäljendada tegelikke kasutustingimusi, säilitades seejuures standardse katsemetoodika, ilma et see kahjustaks tooterühma kuuluvate toodete võrreldavust.

2b.
     
  Harmoneeritud standardites kasutatavad mõõtmis- ja arvutusmeetodid peavad olema usaldusväärsed, täpsed ja korratavad ning vastama artikli 3 lõike 1a nõuetele.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  tagab, et oma käesoleva määruse kohases tegevuses
  jälgib
  ta iga delegeeritud õigusakti puhul liikmesriikide esindajate ja
  kõikide
  kõnealuse tooterühmaga seotud huvitatud
  isikute
  ,
  nagu
  tööstuse, sealhulgas VKEde ja käsitöönduse, ametiühingute, hulgi- ja jaemüügiga tegelevate ettevõtjate, importijate, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja tarbijaorganisatsioonide
  tasakaalustatud kaasamist. Sel eesmärgil
  loob komisjon nõuandefoorumi, kus
  kõnealused isikud kokku tulevad.
  Kõnealuse nõuandefoorumi võib ühendada direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 18 osutatud nõuandefoorumiga. | 1.
     
  Komisjon
  tagab, et oma käesoleva määruse kohases tegevuses
  , mis puudutab artiklis 7 käsitletud märgiste kasutuselevõtmist või nende klassifikatsiooni muutmist ning artikli 8 kohase andmebaasi loomist, tagab
  ta iga delegeeritud õigusakti puhul liikmesriikide esindajate
  (sh turujärelevalveasutuste)
  ja
  kõigi
  kõnealuse tooterühmaga seotud huvitatud
  osapoolte
  ,
  näiteks
  tööstuse, sealhulgas VKEde ja käsitöönduse, ametiühingute, hulgi- ja jaemüügiga tegelevate ettevõtjate, importijate, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja tarbijaorganisatsioonide,
  samuti Euroopa Parlamendi tasakaalustatud kaasamise
  . |
| | 2.
     
  Selleks
  loob komisjon nõuandefoorumi, kus
  lõikes 1 loetletud osapooled kokku saavad.
  Kõnealuse nõuandefoorumi võib
  täielikult või osaliselt
  ühendada direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 18 osutatud nõuandefoorumiga
  . Nõuandefoorumi koosolekute protokollid avaldatakse artikli 8 kohaselt loodud andmebaasi avalikul kasutajaliidesel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  tagab, et oma käesoleva määruse kohases tegevuses
  jälgib
  ta iga delegeeritud õigusakti puhul liikmesriikide esindajate ja
  kõikide
  kõnealuse tooterühmaga seotud huvitatud
  isikute
  ,
  nagu
  tööstuse, sealhulgas VKEde ja käsitöönduse, ametiühingute, hulgi- ja jaemüügiga tegelevate ettevõtjate, importijate, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja tarbijaorganisatsioonide
  tasakaalustatud kaasamist. Sel eesmärgil
  loob komisjon nõuandefoorumi, kus
  kõnealused isikud kokku tulevad.
  Kõnealuse nõuandefoorumi võib ühendada direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 18 osutatud nõuandefoorumiga.

1.
     
  Komisjon
  tagab, et oma käesoleva määruse kohases tegevuses
  , mis puudutab artiklis 7 käsitletud märgiste kasutuselevõtmist või nende klassifikatsiooni muutmist ning artikli 8 kohase andmebaasi loomist, tagab
  ta iga delegeeritud õigusakti puhul liikmesriikide esindajate
  (sh turujärelevalveasutuste)
  ja
  kõigi
  kõnealuse tooterühmaga seotud huvitatud
  osapoolte
  ,
  näiteks
  tööstuse, sealhulgas VKEde ja käsitöönduse, ametiühingute, hulgi- ja jaemüügiga tegelevate ettevõtjate, importijate, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja tarbijaorganisatsioonide,
  samuti Euroopa Parlamendi tasakaalustatud kaasamise
  .

2.
     
  Selleks
  loob komisjon nõuandefoorumi, kus
  lõikes 1 loetletud osapooled kokku saavad.
  Kõnealuse nõuandefoorumi võib
  täielikult või osaliselt
  ühendada direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 18 osutatud nõuandefoorumiga
  . Nõuandefoorumi koosolekute protokollid avaldatakse artikli 8 kohaselt loodud andmebaasi avalikul kasutajaliidesel.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  see on asjakohane, testib komisjon enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konkreetsete tooterühmade märgiste kujundust ja sisu
  tarbijate seas
  eesmärgiga tagada, et nad märgistest selgelt aru saavad. | 3.
     
  Kui
  see on asjakohane, testib komisjon enne
  käesoleva määruse kohaselt koostatud
  delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konkreetsete tooterühmade märgiste kujundust ja sisu
  sobivates liidu tarbijaid esindavates rühmades
  eesmärgiga tagada, et nad märgistest selgelt aru saavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui
  see on asjakohane, testib komisjon enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konkreetsete tooterühmade märgiste kujundust ja sisu
  tarbijate seas
  eesmärgiga tagada, et nad märgistest selgelt aru saavad.

3.
     
  Kui
  see on asjakohane, testib komisjon enne
  käesoleva määruse kohaselt koostatud
  delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konkreetsete tooterühmade märgiste kujundust ja sisu
  sobivates liidu tarbijaid esindavates rühmades
  eesmärgiga tagada, et nad märgistest selgelt aru saavad.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Olles
  konsulteerinud artiklis 10 osutatud nõuandefoorumiga,
  koostab
  komisjon
  tööplaani, mis tehakse avalikult kättesaadavaks. Tööplaan sisaldab esialgset loetelu tooterühmadest
  ,
  mida käsitatakse delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel esmatähtsana. Samuti kehtestatakse tööplaanis kavad toodete või tooterühmade märgiste läbivaatamiseks ja nende klassifikatsiooni muutmiseks. Komisjon võib tööplaani pärast nõuandefoorumiga konsulteerimist regulaarselt muuta. Tööplaani võib ühendada direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 16 nõutud tööplaaniga
  . | 1.
     
  Olles
  konsulteerinud artiklis 10 osutatud nõuandefoorumiga,
  võtab
  komisjon
  artikli 13 kohaselt vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid
  ,
  et kehtestada pikaajaline tööplaan, mis tehakse, sealhulgas artikli 8 kohaselt loodud andmebaasi avaliku kasutajaliidese kaudu, avalikult kättesaadavaks
  . |
| | 2.
     
  Komisjon koostab tööplaani alaosadena, mis hõlmavad prioriteete uute tooterühmade energiamärgiste kasutuselevõtmisel ning tooterühmade märgiste klassifikatsioonide muutmisel. |
| | Komisjon tagab tööplaani ja selle sidususe jaoks vajalikud vahendid. |
| | Tööplaani võib ühendada direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 16 nõutud ökodisaini tööplaaniga. |
| | Komisjon ajakohastab regulaarselt tööplaani, konsulteerides eelnevalt nõuandefoorumiga. Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse igal aastal tööplaani täitmisest ja neid teavitatakse ametlikult kõigist tööplaani muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Olles
  konsulteerinud artiklis 10 osutatud nõuandefoorumiga,
  koostab
  komisjon
  tööplaani, mis tehakse avalikult kättesaadavaks. Tööplaan sisaldab esialgset loetelu tooterühmadest
  ,
  mida käsitatakse delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel esmatähtsana. Samuti kehtestatakse tööplaanis kavad toodete või tooterühmade märgiste läbivaatamiseks ja nende klassifikatsiooni muutmiseks. Komisjon võib tööplaani pärast nõuandefoorumiga konsulteerimist regulaarselt muuta. Tööplaani võib ühendada direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 16 nõutud tööplaaniga
  .

1.
     
  Olles
  konsulteerinud artiklis 10 osutatud nõuandefoorumiga,
  võtab
  komisjon
  artikli 13 kohaselt vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid
  ,
  et kehtestada pikaajaline tööplaan, mis tehakse, sealhulgas artikli 8 kohaselt loodud andmebaasi avaliku kasutajaliidese kaudu, avalikult kättesaadavaks
  .

2.
     
  Komisjon koostab tööplaani alaosadena, mis hõlmavad prioriteete uute tooterühmade energiamärgiste kasutuselevõtmisel ning tooterühmade märgiste klassifikatsioonide muutmisel.

Komisjon tagab tööplaani ja selle sidususe jaoks vajalikud vahendid.

Tööplaani võib ühendada direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 16 nõutud ökodisaini tööplaaniga.

Komisjon ajakohastab regulaarselt tööplaani, konsulteerides eelnevalt nõuandefoorumiga. Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse igal aastal tööplaani täitmisest ja neid teavitatakse ametlikult kõigist tööplaani muudatustest.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 13 vastu delegeeritud õigusakte, mis
  käsitlevad üksikasjalikke nõudeid seoses
  konkreetsete energiamõjuga toodete rühmade (edaspidi „konkreetsed tooterühmad“)
  märgistega
  . | 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 13 vastu delegeeritud õigusakte, mis
  täiendavad käesolevat määrust
  konkreetsete energiamõjuga toodete rühmade (edaspidi „konkreetsed tooterühmad)
  märgistele esitatavate üksikasjalike nõuetega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 13 vastu delegeeritud õigusakte, mis
  käsitlevad üksikasjalikke nõudeid seoses
  konkreetsete energiamõjuga toodete rühmade (edaspidi „konkreetsed tooterühmad“)
  märgistega
  .

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 13 vastu delegeeritud õigusakte, mis
  täiendavad käesolevat määrust
  konkreetsete energiamõjuga toodete rühmade (edaspidi „konkreetsed tooterühmad)
  märgistele esitatavate üksikasjalike nõuetega
  .

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Delegeeritud õigusaktides täpsustatakse tooterühmad, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: | 2.   Delegeeritud õigusaktides täpsustatakse tooterühmad, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: |
| (a) | vastavalt kõige värskematele kättesaadavatele arvnäitajatele ja arvestades
  liidu turule
  lastud koguseid, on tooterühmal
  märkimisväärne
  potentsiaal säästa energiat
  ja
  vajaduse korral muid olulisi ressursse
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Delegeeritud õigusaktides täpsustatakse tooterühmad, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

2.   Delegeeritud õigusaktides täpsustatakse tooterühmad, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

(a)

vastavalt kõige värskematele kättesaadavatele arvnäitajatele ja arvestades
  liidu turule
  lastud koguseid, on tooterühmal
  märkimisväärne
  potentsiaal säästa energiat
  ja
  vajaduse korral muid olulisi ressursse
  ;

| (a) | sõltuvalt
  liidu turule
  toodud tegelikest kogustest esineb
  märkimisväärne
  energia
  ja
  muude ressursside säästmise potentsiaal
  ; |
| --- | --- |

(a)

sõltuvalt
  liidu turule
  toodud tegelikest kogustest esineb
  märkimisväärne
  energia
  ja
  muude ressursside säästmise potentsiaal
  ;

| (b) | samaväärse funktsiooniga tooterühmade asjakohased tõhususnäitajad on
  väga
  erinevad
  ; |
| --- | --- |

(b)

samaväärse funktsiooniga tooterühmade asjakohased tõhususnäitajad on
  väga
  erinevad
  ;

| (b) | sama tooterühma sees on ühesuguste funktsioonidega mudelitel
  väga
  erinev energiatõhusus
  ; |
| --- | --- |

(b)

sama tooterühma sees on ühesuguste funktsioonidega mudelitel
  väga
  erinev energiatõhusus
  ;

| (c) | puudub märkimisväärne
  negatiivne mõju
  seoses tooterühma taskukohasuse
  ja
  olelusringi kuludega. |
| --- | --- |

(c)

puudub märkimisväärne
  negatiivne mõju
  seoses tooterühma taskukohasuse
  ja
  olelusringi kuludega.

| (c) | tarbija jaoks puudub oluline
  negatiivne mõju
  toote taskukohasuse, olelusringi kulude
  ja
  funktsionaalsuse osas. |
| --- | --- |

(c)

tarbija jaoks puudub oluline
  negatiivne mõju
  toote taskukohasuse, olelusringi kulude
  ja
  funktsionaalsuse osas.

Muudatusettepanekud 73 ja 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Konkreetsete tooterühmadega seotud delegeeritud õigusaktides täpsustatakse eelkõige
  järgmine
  : | 3.   Konkreetsete tooterühmadega seotud delegeeritud õigusaktides täpsustatakse
  asjaomase tooterühma kohta
  eelkõige
  järgmist
  : |
| (a) | artikli 2 punktis 11 sätestatud
  energiamõjuga toote
  määratlusega hõlmatud konkreetsete delegeeritud õigusakti aluseks olevate tooterühmade
  määratlus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Konkreetsete tooterühmadega seotud delegeeritud õigusaktides täpsustatakse eelkõige
  järgmine
  :

3.   Konkreetsete tooterühmadega seotud delegeeritud õigusaktides täpsustatakse
  asjaomase tooterühma kohta
  eelkõige
  järgmist
  :

(a)

artikli 2 punktis 11 sätestatud
  energiamõjuga toote
  määratlusega hõlmatud konkreetsete delegeeritud õigusakti aluseks olevate tooterühmade
  määratlus;

| (a) | asjaomase
  energiamõjuga toote määratlus; |
| --- | --- |

(a)

asjaomase
  energiamõjuga toote määratlus;

| (b) | märgise kujundus ja sisu,
  sealhulgas energiatarbimist näitav skaala vahemikus A–G
  ,
  kusjuures märgiste vorm on tooterühmade lõikes võimalikult ühetaoline ning igal juhul selge ja loetav; |
| --- | --- |

(b)

märgise kujundus ja sisu,
  sealhulgas energiatarbimist näitav skaala vahemikus A–G
  ,
  kusjuures märgiste vorm on tooterühmade lõikes võimalikult ühetaoline ning igal juhul selge ja loetav;

| (b) | märgise kujundus
  , mõõtmed
  ja sisu,
  kusjuures märgis peab igal juhul olema selge ja loetav
  ,
  arvestama vaegnägijate vajadustega ning sellel tuleb silmatorkaval kohal esitada alljärgnev, asjaomase delegeeritud õigusaktiga kehtestatud teave: |
| --- | --- |

(b)

märgise kujundus
  , mõõtmed
  ja sisu,
  kusjuures märgis peab igal juhul olema selge ja loetav
  ,
  arvestama vaegnägijate vajadustega ning sellel tuleb silmatorkaval kohal esitada alljärgnev, asjaomase delegeeritud õigusaktiga kehtestatud teave:

| | i) | skaala vahemikus A–G, mis näitab vastava tootemudeli energiatõhususklassi ning mille kujundus peab olema tooterühmade lõikes võimalikult ühetaoline; |
| --- | --- | --- |

i)

skaala vahemikus A–G, mis näitab vastava tootemudeli energiatõhususklassi ning mille kujundus peab olema tooterühmade lõikes võimalikult ühetaoline;

| | ii) | absoluutne energiatarbimine (kWh) aastas või mis tahes muu sobiva ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- | --- |

ii)

absoluutne energiatarbimine (kWh) aastas või mis tahes muu sobiva ajavahemiku jooksul;

| (c) | vajaduse korral muude ressursside tarbimine ja lisateave energiamõjuga toodete kohta, millisel juhul tuleb märgisel rõhutada toote energiatõhusust; |
| --- | --- |

(c)

vajaduse korral muude ressursside tarbimine ja lisateave energiamõjuga toodete kohta, millisel juhul tuleb märgisel rõhutada toote energiatõhusust;

| (c) | vajaduse korral muude ressursside tarbimine ja lisateave energiamõjuga toodete kohta, millisel juhul tuleb märgisel rõhutada toote energiatõhusust; |
| --- | --- |

(c)

vajaduse korral muude ressursside tarbimine ja lisateave energiamõjuga toodete kohta, millisel juhul tuleb märgisel rõhutada toote energiatõhusust;

| (ca) | vajaduse korral viide märgisele, mis võimaldab tarbijail tuvastada ühenduvust võimaldavaid tooteid (st arukaid seadmeid); |
| --- | --- |

(ca)

vajaduse korral viide märgisele, mis võimaldab tarbijail tuvastada ühenduvust võimaldavaid tooteid (st arukaid seadmeid);

| (d) | kohad
  ,
  kus märgist esitletakse, näiteks
  kinnitatud tootele, trükitud pakendile, esitatud
  elektrooniliselt või esitletud
  internetis; |
| --- | --- |

(d)

kohad
  ,
  kus märgist esitletakse, näiteks
  kinnitatud tootele, trükitud pakendile, esitatud
  elektrooniliselt või esitletud
  internetis;

| (d) | märgise asukoht
  ,
  näiteks võib see olla
  kinnitatud tootele
  (toodet kahjustamata)
  , trükitud pakendile, esitatud
  elektroonilisel kujul või
  internetis; |
| --- | --- |

(d)

märgise asukoht
  ,
  näiteks võib see olla
  kinnitatud tootele
  (toodet kahjustamata)
  , trükitud pakendile, esitatud
  elektroonilisel kujul või
  internetis;

| (e) | vajaduse korral elektroonilised viisid toodete märgistamiseks; |
| --- | --- |

(e)

vajaduse korral elektroonilised viisid toodete märgistamiseks;

| (e) | vajaduse korral elektroonilised viisid toodete märgistamiseks; |
| --- | --- |

(e)

vajaduse korral elektroonilised viisid toodete märgistamiseks;

| (f) | märgise ja tehnilise teabe esitamise viis kaugmüügi korral; |
| --- | --- |

(f)

märgise ja tehnilise teabe esitamise viis kaugmüügi korral;

| (f) | märgise ja tehnilise teabe esitamise viis kaugmüügi korral; |
| --- | --- |

(f)

märgise ja tehnilise teabe esitamise viis kaugmüügi korral;

| (g) | tehniliste dokumentide ja tootekirjelduse sisu ning vajaduse korral vorm ja muud üksikasjad; |
| --- | --- |

(g)

tehniliste dokumentide ja tootekirjelduse sisu ning vajaduse korral vorm ja muud üksikasjad;

| (g) | tehniliste dokumentide ja tootekirjelduse
  nõutav
  sisu ning vajaduse korral vorm ja muud üksikasjad
  , mis seonduvad tootekirjelduse ja tehniliste dokumentidega
  ; |
| --- | --- |

(g)

tehniliste dokumentide ja tootekirjelduse
  nõutav
  sisu ning vajaduse korral vorm ja muud üksikasjad
  , mis seonduvad tootekirjelduse ja tehniliste dokumentidega
  ;

| (h) | asjaolu, et nõuetele vastavust kontrollides lubatakse ainult selliseid kõrvalekaldeid, mis on sätestatud delegeeritud õigusakti(de)s; |
| --- | --- |

(h)

asjaolu, et nõuetele vastavust kontrollides lubatakse ainult selliseid kõrvalekaldeid, mis on sätestatud delegeeritud õigusakti(de)s;

| (h) | asjaolu, et nõuetele vastavust kontrollides lubatakse ainult selliseid kõrvalekaldeid, mis on sätestatud delegeeritud õigusakti(de)s; |
| --- | --- |

(h)

asjaolu, et nõuetele vastavust kontrollides lubatakse ainult selliseid kõrvalekaldeid, mis on sätestatud delegeeritud õigusakti(de)s;

| (i) | tarnijate ja edasimüüjate kohustused seoses toodete andmebaasiga; |
| --- | --- |

(i)

tarnijate ja edasimüüjate kohustused seoses toodete andmebaasiga;

| (i) | tarnijate ja edasimüüjate kohustused seoses toodete andmebaasiga; |
| --- | --- |

(i)

tarnijate ja edasimüüjate kohustused seoses toodete andmebaasiga;

| (j) | konkreetne
  viide energiaklassile, mis tuleb esitada reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides, sealhulgas nõue, et see peab olema
  nähtavas
  ja
  loetavas vormis
  ; |
| --- | --- |

(j)

konkreetne
  viide energiaklassile, mis tuleb esitada reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides, sealhulgas nõue, et see peab olema
  nähtavas
  ja
  loetavas vormis
  ;

| (j) | vajaduse korral konkreetne
  viide energiaklassile, mis tuleb esitada reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides, sealhulgas nõue, et see peab olema
  nähtav
  ja
  loetav
  ; |
| --- | --- |

(j)

vajaduse korral konkreetne
  viide energiaklassile, mis tuleb esitada reklaamides ja tehnilistes müügiedendusmaterjalides, sealhulgas nõue, et see peab olema
  nähtav
  ja
  loetav
  ;

| (k) | vastavushindamismenetlused ning mõõtmis- ja arvutusmeetodid, mida kasutatakse märgisel ja tootekirjelduses esitatava teabe kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

(k)

vastavushindamismenetlused ning mõõtmis- ja arvutusmeetodid, mida kasutatakse märgisel ja tootekirjelduses esitatava teabe kindlaksmääramiseks;

| (k) | vastavushindamismenetlused ning
  artiklis 9 osutatud
  mõõtmis- ja arvutusmeetodid, mida kasutatakse märgisel ja tootekirjelduses esitatava teabe kindlaksmääramiseks
  , sealhulgas energiatõhususe klassi või sellega samaväärse näitaja määratlus ning seda tähistav skaala vahemikus A–G
  ; |
| --- | --- |

(k)

vastavushindamismenetlused ning
  artiklis 9 osutatud
  mõõtmis- ja arvutusmeetodid, mida kasutatakse märgisel ja tootekirjelduses esitatava teabe kindlaksmääramiseks
  , sealhulgas energiatõhususe klassi või sellega samaväärse näitaja määratlus ning seda tähistav skaala vahemikus A–G
  ;

| (l) | viide sellele, kas suuremate seadmete puhul nõutakse teatava energiaklassi saavutamiseks kõrgemat energiatõhususe taset; |
| --- | --- |

(l)

viide sellele, kas suuremate seadmete puhul nõutakse teatava energiaklassi saavutamiseks kõrgemat energiatõhususe taset;

| (l) | viide sellele, kas suuremate seadmete puhul nõutakse teatava energiaklassi saavutamiseks kõrgemat energiatõhususe taset; |
| --- | --- |

(l)

viide sellele, kas suuremate seadmete puhul nõutakse teatava energiaklassi saavutamiseks kõrgemat energiatõhususe taset;

| (m) | viide sellele, millises vormis esitatakse märgisel mis tahes täiendavad viited, mis võimaldavad tarbijatel tutvuda elektrooniliselt üksikasjalikuma teabega tootekirjelduses esitatud tõhususnäitajate kohta; |
| --- | --- |

(m)

viide sellele, millises vormis esitatakse märgisel mis tahes täiendavad viited, mis võimaldavad tarbijatel tutvuda elektrooniliselt üksikasjalikuma teabega tootekirjelduses esitatud tõhususnäitajate kohta;

| (m) | viide sellele, millises vormis esitatakse märgisel mis tahes täiendavad viited, mis võimaldavad tarbijatel tutvuda elektrooniliselt üksikasjalikuma teabega tootekirjelduses esitatud tõhususnäitajate kohta; |
| --- | --- |

(m)

viide sellele, millises vormis esitatakse märgisel mis tahes täiendavad viited, mis võimaldavad tarbijatel tutvuda elektrooniliselt üksikasjalikuma teabega tootekirjelduses esitatud tõhususnäitajate kohta;

| (n) | viide sellele, kas ja kuidas tuleks nutiarvestitel või toote interaktiivsel ekraanil näidata energiaklasse, mis kirjeldavad energiatarbimist toote kasutamisel; |
| --- | --- |

(n)

viide sellele, kas ja kuidas tuleks nutiarvestitel või toote interaktiivsel ekraanil näidata energiaklasse, mis kirjeldavad energiatarbimist toote kasutamisel;

| (n) | viide sellele, kas ja kuidas tuleks nutiarvestitel või toote interaktiivsel ekraanil näidata energiaklasse, mis kirjeldavad energiatarbimist toote kasutamisel; |
| --- | --- |

(n)

viide sellele, kas ja kuidas tuleks nutiarvestitel või toote interaktiivsel ekraanil näidata energiaklasse, mis kirjeldavad energiatarbimist toote kasutamisel;

| (o) | delegeeritud õigusakti hindamise ja võimaliku läbivaatamise kuupäev. |
| --- | --- |

(o)

delegeeritud õigusakti hindamise ja võimaliku läbivaatamise kuupäev.

| (o) | delegeeritud õigusakti hindamise ja võimaliku läbivaatamise kuupäev. |
| --- | --- |

(o)

delegeeritud õigusakti hindamise ja võimaliku läbivaatamise kuupäev.

Esimese lõigu punktis b osutatud märgise sisu puhul vastavad klassifikatsiooni astmed A–G tarbija seisukohast märkimisväärsele energiasäästule ja kulude kokkuhoiule.

Seoses esimese lõigu punktis m osutatud viidete vormiga võib sellised viited esitada veebiaadressina, ruutkoodina (QR-koodina), elektrooniliste märgiste lingina või mis tahes muul asjakohasel tarbijasõbralikul viisil.

Seoses esimese lõigu punktis m osutatud viidete vormiga võib sellised viited esitada veebiaadressina, ruutkoodina (QR-koodina), elektrooniliste märgiste lingina või mis tahes muul asjakohasel tarbijasõbralikul viisil
  , mis viib kasutaja artikli 8 kohaselt loodud andmebaasi avalikule kasutajaliidesele
  .

Delegeeritud õigusaktiga hõlmatud toote märgistamisel ei ole kasutaja seisukohalt märkimisväärset negatiivset mõju toote töökindlusele
  .

Esimese lõigu punktis g osutatud tootekirjelduses esitatakse otselingid artikli 8 kohaselt loodud andmebaasi avalikule kasutajaliidesele, mis tehakse tarbijatele kättesaadavaks kõigis nendes liidu ametlikes keeltes, millele vastavate liikmesriikide turgudel on vastav tootemudel kättesaadavaks tehtud
  .

Komisjonil on õigus võtta
  kooskõlas artikliga
   13 vastu delegeeritud õigusakte, mis
  käsitlevad
  toodete andmebaasi toimimise
  üksikasju
  , sealhulgas tarnijate ja edasimüüjate mis tahes
  kohustusi.

Komisjonil on õigus võtta
  vastavalt artiklile
   13 vastu delegeeritud õigusakte, mis
  täiendavad käesolevat määrust, kehtestades
  toodete andmebaasi toimimise
  üksikasjad
  , sealhulgas tarnijate ja edasimüüjate mis tahes
  kohustused

Konfidentsiaalse teabe ja tehniliste dokumentide nõuetekohase kaitse tagamiseks esimese lõigu punktis g osutatud teabe osas täpsustatakse delegeeritud õigusaktidega, milline teave tuleb laadida üles toodete andmebaasi ja milline teave peaks taotluse korral olema kättesaadav liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon koostab ja uuendab kõigi käesolevat määrust täiendavate ja ökomärgise direktiivi 2009/125/EÜ edasiarendavate delegeeritud õigusaktide loetelu koos täielike viidetega kõigile artikli 9 kohastele harmoneeritud standarditele, mis järgivad asjaomaseid mõõtmis- ja arvutusnõudeid, ning teeb selle üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon koostab ja uuendab kõigi käesolevat määrust täiendavate ja ökomärgise direktiivi 2009/125/EÜ edasiarendavate delegeeritud õigusaktide loetelu koos täielike viidetega kõigile artikli 9 kohastele harmoneeritud standarditele, mis järgivad asjaomaseid mõõtmis- ja arvutusnõudeid, ning teeb selle üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Artiklites 7 ja 12 osutatud õigus võtta vastu
  delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates
  käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast
  . | 2.   
  Õigus võtta vastu artiklis 7, artikli 8 lõikes 4, artikli 11 lõikes 1 ja artiklis 12 osutatud
  delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  kuueks aastaks
  alates
  1. jaanuarist 2017
  . |
| | Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kuueaastase tähtaja möödumist. |
| | Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Artiklites 7 ja 12 osutatud õigus võtta vastu
  delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates
  käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast
  .

2.   
  Õigus võtta vastu artiklis 7, artikli 8 lõikes 4, artikli 11 lõikes 1 ja artiklis 12 osutatud
  delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  kuueks aastaks
  alates
  1. jaanuarist 2017
  .

Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kuueaastase tähtaja möödumist.

Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament
  või
  nõukogu
  võib artiklites
   7 ja 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
  käesolevas määruses
  nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu
  võivad artiklis
   7
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 11 lõikes 1
  ja
  artiklis
   12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
  otsuses
  nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament
  või
  nõukogu
  võib artiklites
   7 ja 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
  käesolevas määruses
  nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu
  võivad artiklis
   7
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 11 lõikes 1
  ja
  artiklis
   12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
  otsuses
  nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetele kõigi liikmesriikide määratud ekspertidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetele kõigi liikmesriikide määratud ekspertidega.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Artiklite
   7 ja 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
  võib
  seda tähtaega
  pikendada
  kahe kuu võrra. | 5.   
  Artikli
   7
  , artikli 8 lõike 4, artikli 11 lõike 1
  ja
  artikli
   12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
  pikendatakse
  seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Artiklite
   7 ja 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
  võib
  seda tähtaega
  pikendada
  kahe kuu võrra.

5.   
  Artikli
   7
  , artikli 8 lõike 4, artikli 11 lõike 1
  ja
  artikli
   12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
  pikendatakse
  seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon hindab käesoleva määruse kohaldamist
  hiljemalt kaheksa
  aasta möödumisel selle
  jõustumisest
  ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Kõnealuses
  aruandes hinnatakse, kui tulemuslikult on käesolev määrus võimaldanud tarbijatel valida
  tõhusamaid
  tooteid, võttes arvesse
  selle
  mõju ettevõtjatele. | Komisjon hindab käesoleva määruse kohaldamist
  [kuue
  aasta möödumisel selle
  jõustumisest]
  ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes hinnatakse, kui tulemuslikult on käesolev määrus
  ja selle delegeeritud õigusaktid
  võimaldanud tarbijatel valida
  energiatõhusamaid
  tooteid, võttes arvesse
  selliseid kriteeriume nagu nende
  mõju ettevõtjatele
  , energiatarbimisele, kasvuhoonegaaside heitkogustele ja turujärelevalvele ning kulud andmebaasi loomiseks ja käigushoidmiseks
  . |
| | Esimese lõigu kohaselt teostatava hindamise käigus kasutatakse selgelt artiklis 5 ette nähtud iga-aastaseid jõustamise ja turujärelevalve aruandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon hindab käesoleva määruse kohaldamist
  hiljemalt kaheksa
  aasta möödumisel selle
  jõustumisest
  ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Kõnealuses
  aruandes hinnatakse, kui tulemuslikult on käesolev määrus võimaldanud tarbijatel valida
  tõhusamaid
  tooteid, võttes arvesse
  selle
  mõju ettevõtjatele.

Komisjon hindab käesoleva määruse kohaldamist
  [kuue
  aasta möödumisel selle
  jõustumisest]
  ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes hinnatakse, kui tulemuslikult on käesolev määrus
  ja selle delegeeritud õigusaktid
  võimaldanud tarbijatel valida
  energiatõhusamaid
  tooteid, võttes arvesse
  selliseid kriteeriume nagu nende
  mõju ettevõtjatele
  , energiatarbimisele, kasvuhoonegaaside heitkogustele ja turujärelevalvele ning kulud andmebaasi loomiseks ja käigushoidmiseks
  .

Esimese lõigu kohaselt teostatava hindamise käigus kasutatakse selgelt artiklis 5 ette nähtud iga-aastaseid jõustamise ja turujärelevalve aruandeid.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 3 lõike 1 punkti d kohaldatakse siiski
  alates
  1. jaanuarist
  2019
  . | Artikli 3 lõike 1 punkti d kohaldatakse siiski
  kohe, kui artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasi avalik kasutajaliides on muutunud täiesti toimivaks, ning igal juhul hiljemalt
  1. jaanuarist 
  2018
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 3 lõike 1 punkti d kohaldatakse siiski
  alates
  1. jaanuarist
  2019
  .

Artikli 3 lõike 1 punkti d kohaldatakse siiski
  kohe, kui artikli 8 kohaselt loodud toodete andmebaasi avalik kasutajaliides on muutunud täiesti toimivaks, ning igal juhul hiljemalt
  1. jaanuarist 
  2018
  .

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – pealkiri ja punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Toodete andmebaasi lisatav teave | Toodete andmebaasi lisatav teave
  ja funktsionaalsed nõuded |
| 1. | Avalikult kättesaadav teave toote kohta
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Toodete andmebaasi lisatav teave

Toodete andmebaasi lisatav teave
  ja funktsionaalsed nõuded

1.

Avalikult kättesaadav teave toote kohta
  :

| 1. | Andmebaasi avalikku kasutajaliidesesse lisatav teave
  : |
| --- | --- |

1.

Andmebaasi avalikku kasutajaliidesesse lisatav teave
  :

| (a) | tootja või tarnija
  nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

(a)

tootja või tarnija
  nimi või kaubamärk;

| (a) | tarnija
  nimi või kaubamärk
  , aadress, kontaktandmed ja muud juriidilised tunnusandmed
  ; |
| --- | --- |

(a)

tarnija
  nimi või kaubamärk
  , aadress, kontaktandmed ja muud juriidilised tunnusandmed
  ;

| (aa) | liikmesriigi turujärelevalveasutuste kontaktandmed; |
| --- | --- |

(aa)

liikmesriigi turujärelevalveasutuste kontaktandmed;

| (b) | mudelitähis(ed), sealhulgas kõigi samaväärsete mudelite tähised; |
| --- | --- |

(b)

mudelitähis(ed), sealhulgas kõigi samaväärsete mudelite tähised;

| (b) | mudelitähis(ed), sealhulgas kõigi samaväärsete mudelite tähised; |
| --- | --- |

(b)

mudelitähis(ed), sealhulgas kõigi samaväärsete mudelite tähised;

| (c) | märgis elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

(c)

märgis elektroonilisel kujul;

| (c) | märgis elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

(c)

märgis elektroonilisel kujul;

| (d) | klass(id) ja muud märgisel esitatud parameetrid; |
| --- | --- |

(d)

klass(id) ja muud märgisel esitatud parameetrid;

| (d) | energiatõhususe
  klass(id) ja muud märgisel esitatud parameetrid; |
| --- | --- |

(d)

energiatõhususe
  klass(id) ja muud märgisel esitatud parameetrid;

| (e) | tootekirjeldus
  elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

(e)

tootekirjeldus
  elektroonilisel kujul.

| (e) | tootekirjelduse parameetrid
  elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

(e)

tootekirjelduse parameetrid
  elektroonilisel kujul;

| (ea) | artikli 4 lõikes 4 osutatud liikmesriikide koolitus- ja teavituskampaaniad; |
| --- | --- |

(ea)

artikli 4 lõikes 4 osutatud liikmesriikide koolitus- ja teavituskampaaniad;

| (eb) | artiklis 11 osutatud komisjoni tööplaan; |
| --- | --- |

(eb)

artiklis 11 osutatud komisjoni tööplaan;

| (ec) | nõuandefoorumi koosolekute protokollid; |
| --- | --- |

(ec)

nõuandefoorumi koosolekute protokollid;

| (ed) | delegeeritud õigusaktide ja kasutatavate harmoneeritud standardite loend. |
| --- | --- |

(ed)

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Nõuetele vastavust käsitlev teave, mis on kättesaadav üksnes liikmesriikide turujärelevalveasutustele ja komisjonile
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

Nõuetele vastavust käsitlev teave, mis on kättesaadav üksnes liikmesriikide turujärelevalveasutustele ja komisjonile
  :

| 2. | Andmebaasi nõuete täitmise liidesesse lisatav teave
  : |
| --- | --- |

2.

Andmebaasi nõuete täitmise liidesesse lisatav teave
  :

| (a) | kohaldatava
  delegeeritud
  õigusakti kohased tehnilised dokumendid
  ; |
| --- | --- |

(a)

kohaldatava
  delegeeritud
  õigusakti kohased tehnilised dokumendid
  ;

| (a) | katsearuanne või sarnased vastavushindamise dokumendid, mis võimaldavad hinnata vastavust kõigile asjaomases
  delegeeritud
  õigusaktis sätestatud nõuetele, sh katsemeetodid ja mõõtmiste seeriad
  ; |
| --- | --- |

(a)

katsearuanne või sarnased vastavushindamise dokumendid, mis võimaldavad hinnata vastavust kõigile asjaomases
  delegeeritud
  õigusaktis sätestatud nõuetele, sh katsemeetodid ja mõõtmiste seeriad
  ;

| (b) | katsearuanne või sarnane tehniline tõendusmaterjal, mis võimaldab hinnata vastavust kõigile kohaldatavas delegeeritud õigusaktis sätestatud nõuetele
  ; |
| --- | --- |

(b)

katsearuanne või sarnane tehniline tõendusmaterjal, mis võimaldab hinnata vastavust kõigile kohaldatavas delegeeritud õigusaktis sätestatud nõuetele
  ;

| (b) | käesoleva määrusega seotud turujärelevalve raames vastu võetud ajutised meetmed
  ; |
| --- | --- |

(b)

käesoleva määrusega seotud turujärelevalve raames vastu võetud ajutised meetmed
  ;

| (c) | tarnija nimi ja aadress; |
| --- | --- |

(c)

tarnija nimi ja aadress;

| (c) | artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud tehnilised dokumendid; |
| --- | --- |

(c)

artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud tehnilised dokumendid;

| (ca) | liikmesriigi turujärelevalveasutuste ja komisjoni koordineeriva üksuse vahetud kontaktandmed; |
| --- | --- |

(ca)

liikmesriigi turujärelevalveasutuste ja komisjoni koordineeriva üksuse vahetud kontaktandmed;

| (cb) | liikmesriikide ja komisjoni tehtud vastavuskontrollide tulemused ning vajaduse korral turujärelevalveasutuste võetud parandusmeetmed ja piiravad meetmed, nagu on osutatud artiklites 5 ja 6. |
| --- | --- |

(cb)

liikmesriikide ja komisjoni tehtud vastavuskontrollide tulemused ning vajaduse korral turujärelevalveasutuste võetud parandusmeetmed ja piiravad meetmed, nagu on osutatud artiklites 5 ja 6.

| (d) | tarnija esindaja kontaktandmed. |
| --- | --- |

(d)

tarnija esindaja kontaktandmed.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Andmebaasi avalikule kasutajaliidesele esitatavad funktsionaalsed nõuded: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.

| (a) | iga tootemudel esitatakse eraldi kirjena; |
| --- | --- |

(a)

iga tootemudel esitatakse eraldi kirjena;

| (b) | tarbijad peavad saama kergesti välja selgitada iga tooterühma parima energiaklassi, nii et nad saaksid mudelite näitusid võrrelda ja valida kõige energiatõhusamad tooted; |
| --- | --- |

(b)

tarbijad peavad saama kergesti välja selgitada iga tooterühma parima energiaklassi, nii et nad saaksid mudelite näitusid võrrelda ja valida kõige energiatõhusamad tooted;

| (c) | iga toote energiamärgis tuleb esitada ühe vaadeldava ja väljatrükitava failina, sama kehtib tervikliku tootekirjelduse keeleversioonide kohta, mis hõlmavad kõiki liidu ametlikke keeli; |
| --- | --- |

(c)

iga toote energiamärgis tuleb esitada ühe vaadeldava ja väljatrükitava failina, sama kehtib tervikliku tootekirjelduse keeleversioonide kohta, mis hõlmavad kõiki liidu ametlikke keeli;

| (d) | teave peab olema masinloetav, võimaldama sorteerimist ja päringute teostamist ning kolmandatel osapooltel tasuta avatud standardite kasutamist; |
| --- | --- |

(d)

teave peab olema masinloetav, võimaldama sorteerimist ja päringute teostamist ning kolmandatel osapooltel tasuta avatud standardite kasutamist;

| (e) | liigne registreerimine tuleb automaatselt välistada; |
| --- | --- |

(e)

liigne registreerimine tuleb automaatselt välistada;

| (f) | tuleb luua ja toimivana hoida veebipõhine kasutajatugi või kontaktpunkt, millele kasutajaliidesel selgelt viidatakse. |
| --- | --- |

(f)

tuleb luua ja toimivana hoida veebipõhine kasutajatugi või kontaktpunkt, millele kasutajaliidesel selgelt viidatakse.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b. | Andmebaasi nõuete täitmise liidesele esitatavad funktsionaalsed nõuded: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.

| (a) | konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks tuleb tagada range turvasüsteem; |
| --- | --- |

(a)

konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks tuleb tagada range turvasüsteem;

| (b) | juurdepääsuõigused peavad tulenema teadmisvajaduse põhimõttest; |
| --- | --- |

(b)

juurdepääsuõigused peavad tulenema teadmisvajaduse põhimõttest;

| (c) | liidesel peab olema link turujärelevalve info- ja teavitussüsteemile (ICSMS). |
| --- | --- |

(c)

liidesel peab olema link turujärelevalve info- ja teavitussüsteemile (ICSMS).

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0213/2016).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).

(21)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

(21)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

(1a)  
  Komisjoni 18. veebruari 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 811/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kütteseadmete, veesoojendite-kütteseadmete, kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide ning veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide energiamärgistusega (ELT L 239, 6.9.2013, lk 1).

(1b)  
  Komisjoni 18. veebruari 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 812/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses veesoojendite, kuumaveesalvestite ning veesalvestiga päikesekütteseadmete energiamärgistusega (ELT L 239, 6.9.2013, lk 83).

(1c)  
  Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1059/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 1).

(1d)  
  Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1060/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 17).

(1e)  
  Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1061/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 47).

(1f)  
  Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses televiisorite energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 64).

(1 g)  
  Komisjoni 12. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 874/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses elektrilampide ja valgustite energiamärgistusega (ELT L 258, 26.9.2012, lk 1).

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/222 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/222

---

P8_TA(2016)0305

Euroopa piiri- ja rannikuvalve ***I

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 101/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0671), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0671),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0408/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0408/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni, eelarvekomisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0200/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni, eelarvekomisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0200/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P8_TC1-COD(2015)0310

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/1624) lõplikule kujule).

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/223

---

P8_TA(2016)0306

Euroopa Meresõiduohutuse Amet ***I

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 101/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0667), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0667),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0404/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0404/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0215/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0215/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P8_TC1-COD(2015)0313

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/1625) lõplikule kujule).

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/224 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/224

---

P8_TA(2016)0307

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ***I

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega luuakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 101/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0669), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0669),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0406/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0406/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0068/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0068/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata

---

P8_TC1-COD(2015)0308

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/1626) lõplikule kujule).

---

| 16.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/225 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/225

---

P8_TA(2016)0308

OLAFi järelevalvekomitee sekretariaat ***I

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi osas (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 101/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0113), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0113),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 325, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0109/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 325, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0109/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 5. aprilli 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 5. aprilli 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0188/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 150, 27.4.2016, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0064

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/2030) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon toetab täielikult Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi sõltumatut toimimist. OLAFi tegevust käsitleva määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kavandatud muutmise peamine eesmärk on kindlustada järelevalvekomitee sõltumatust uute tagatistega. Muudetud määruse kohaldamisel juhindutakse sellest eesmärgist.

Komisjoni asepresident Georgieva kinnitas oma 20. mail 2016 järelevalvekomitee esimehele saadetud kirjas, et komisjonil on kavas liita järelevalvekomitee sekretariaat muudetud määruse kohaldamise alguskuupäevast individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga. See liitmine on puhtalt halduslikku laadi, eesmärgiga lihtsustada teatavaid organisatsioonilisi ja eelarvelisi aspekte. See ei kahjusta sekretariaadi sõltumatut toimimist.

Kirjas mainitakse veel, et sekretariaadi halduslik liitmine individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga ei mõjuta sekretariaadi praegust isikkoosseisu ja eelarvelisi vahendeid. Personali juhtimine ja hindamine jääb sekretariaadi juhataja ülesandeks. Sekretariaadi juhatajale hinnangu andmine põhineb järelevalvekomitee aruandel.

Pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist kaalub komisjon liikuvust reguleeriva sise-eeskirja kehtestamist, millega piirataks sekretariaadis töötamise kestust ning ühtlasi tagataks järjepidevus, et suurendada sekretariaadi töötajate tegelikku sõltumatust ja ära hoida huvide konflikti ja nn pöördukse juhtumite riske OLAFiga.

Määruse muutmine ei halvenda järelevalvekomitee juurdepääsu OLAFi IT-süsteemides, andmebaasides ja dokumentides sisalduvale teabele.

Järelevalvekomitee sekretariaadi töötajate tööruumid jäetakse hoonesse, kus OLAF praegu asub, ning sellega kaitstakse järelevalvekomitee ja OLAFi sõltumatust ja tagatakse samal ajal lihtne ühenduse pidamine.

---