# Europeiska unionens C 99/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 99 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången15 mars 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 99

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången15 mars 2018

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Parlamentariska församlingen Euronest |
| 2018/C 99/01 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om den försämrade människorättssituationen i regionerna Transnistrien, Abchazien, Tschinvali/Sydossetien, Krim och delar av Donetsk och länet Luhansk | 1 |
| 2018/C 99/02 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om dödliga autonoma vapensystem | 3 |
| 2018/C 99/03 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om framtiden för det östliga partnerskapet – gemensam kamp mot hybrida utmaningar och hot mot säkerheten | 5 |
| 2018/C 99/04 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om stärkt energisamarbete inom det östliga partnerskapet, för genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar från 2015 | 7 |
| 2018/C 99/05 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om säkrande av mediefriheten och integriteten i EU och partnerländerna i Östeuropa | 12 |
| 2018/C 99/06 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om att undanröja den ekonomiska krisens konsekvenser för ungdomsarbetslösheten i EU och länderna i det östliga partnerskapet | 18 |
| 2018/C 99/07 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om situationen för kvinnor på arbetsmarknaden i de östeuropeiska partnerländerna | 24 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Parlamentariska församlingen Euronest

2018/C 99/01

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om den försämrade människorättssituationen i regionerna Transnistrien, Abchazien, Tschinvali/Sydossetien, Krim och delar av Donetsk och länet Luhansk

1

2018/C 99/02

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om dödliga autonoma vapensystem

3

2018/C 99/03

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om framtiden för det östliga partnerskapet – gemensam kamp mot hybrida utmaningar och hot mot säkerheten

5

2018/C 99/04

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om stärkt energisamarbete inom det östliga partnerskapet, för genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar från 2015

7

2018/C 99/05

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om säkrande av mediefriheten och integriteten i EU och partnerländerna i Östeuropa

12

2018/C 99/06

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om att undanröja den ekonomiska krisens konsekvenser för ungdomsarbetslösheten i EU och länderna i det östliga partnerskapet

18

2018/C 99/07

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om situationen för kvinnor på arbetsmarknaden i de östeuropeiska partnerländerna

24

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Parlamentariska församlingen Euronest

| 15.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/1

---

RESOLUTION

från den parlamentariska församlingen Euronest om den försämrade människorättssituationen i regionerna Transnistrien, Abchazien, Tschinvali/Sydossetien, Krim och delar av Donetsk och länet Luhansk

(2018/C 99/01)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om demokratins framtid, den regionala säkerheten och det civila samhällets roll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om demokratins framtid, den regionala säkerheten och det civila samhällets roll,

| — | med beaktande av Europaparlamentets tidigare resolutioner om den europeiska grannskapspolitiken, särskilt resolutionerna av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (1), den 5 oktober 2017 om fallen med de krimtatariska ledarna Achtem Tjijgoz och Ilmi Umerov samt journalisten Mykola Semena (2), den 4 februari 2016 om människorättssituationen på Krim, framför allt för Krimtatarerna (3) och den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets tidigare resolutioner om den europeiska grannskapspolitiken, särskilt resolutionerna av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (1), den 5 oktober 2017 om fallen med de krimtatariska ledarna Achtem Tjijgoz och Ilmi Umerov samt journalisten Mykola Semena (2), den 4 februari 2016 om människorättssituationen på Krim, framför allt för Krimtatarerna (3) och den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (4),

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016,

| — | med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 25 september 2017 om människorättssituationen i den tillfälligt ockuperade autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 25 september 2017 om människorättssituationen i den tillfälligt ockuperade autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina),

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016,

| — | med beaktande av internationell humanitär rätt, särskilt dess bestämmelser om ockuperade territorier och om behandling och skydd av civila, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationell humanitär rätt, särskilt dess bestämmelser om ockuperade territorier och om behandling och skydd av civila,

| — | med beaktande av artikel 9.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den försämrande människorättssituationen i regionerna Transnistrien, Abchazien, Tschinvali/Sydossetien, Krim och delar av Donetsk och länet Luhansk är alarmerande. |
| --- | --- |

A.

Den försämrande människorättssituationen i regionerna Transnistrien, Abchazien, Tschinvali/Sydossetien, Krim och delar av Donetsk och länet Luhansk är alarmerande.

| B. | Människorna i dessa områden har begränsad eller ingen tillgång till rättssystemet, och de legitima myndigheterna har ingen tillgång till dessa områden för att skipa rättvisa. |
| --- | --- |

B.

Människorna i dessa områden har begränsad eller ingen tillgång till rättssystemet, och de legitima myndigheterna har ingen tillgång till dessa områden för att skipa rättvisa.

| C. | Skolbarnen i dessa områden förvägras ofta rätten att få utbildning på sitt modersmål. |
| --- | --- |

C.

Skolbarnen i dessa områden förvägras ofta rätten att få utbildning på sitt modersmål.

| D. | De så kallade myndigheterna på plats har visat mycket liten vilja att låta lokalbefolkningen åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i praktiken. |
| --- | --- |

D.

De så kallade myndigheterna på plats har visat mycket liten vilja att låta lokalbefolkningen åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i praktiken.

| E. | Ryssland bär ansvar för kränkningarna av de mänskliga rättigheterna eftersom landet direkt eller indirekt påverkar utvecklingen i konfliktområdena genom att tillhandahålla finansiellt, militärt och ekonomiskt stöd till de så kallade myndigheterna på plats. |
| --- | --- |

E.

Ryssland bär ansvar för kränkningarna av de mänskliga rättigheterna eftersom landet direkt eller indirekt påverkar utvecklingen i konfliktområdena genom att tillhandahålla finansiellt, militärt och ekonomiskt stöd till de så kallade myndigheterna på plats.

| F. | Människorna i dessa konfliktområden lever under ständigt hot om militära konflikter eller ytterligare upptrappning. |
| --- | --- |

F.

Människorna i dessa konfliktområden lever under ständigt hot om militära konflikter eller ytterligare upptrappning.

| 1. | Den parlamentariska församlingen Euronest (nedan kallad Euronest) fördömer skarpt förföljelserna och trakasserierna av motståndarna till den proryska regimen, som hjälper till med att inrätta så kallade lokala myndigheter i konfliktområdena. |
| --- | --- |

1.

Den parlamentariska församlingen Euronest (nedan kallad Euronest) fördömer skarpt förföljelserna och trakasserierna av motståndarna till den proryska regimen, som hjälper till med att inrätta så kallade lokala myndigheter i konfliktområdena.

| 2. | Euronest beklagar att medborgarna från dessa regioner inte fritt kan passera ockupationslinjerna och i många fall inte kan återvända till sina hem. Euronest påpekar att ockupationslinjen, eller den så kallade gränsen, i vissa fall går genom byar eller enskilda familjers egendom. |
| --- | --- |

2.

Euronest beklagar att medborgarna från dessa regioner inte fritt kan passera ockupationslinjerna och i många fall inte kan återvända till sina hem. Euronest påpekar att ockupationslinjen, eller den så kallade gränsen, i vissa fall går genom byar eller enskilda familjers egendom.

| 3. | Euronest är fast beslutet att stödja de människor som bor i konfliktområdena och påminner om att det djupgående och omfattande frihandelsområdet kan utvidgas till att även omfatta dessa konfliktområden, under förutsättning att de så kallade myndigheterna följer den legitima centralregeringens lagar. Euronest bekräftar att viseringsfriheten i dessa länder omfattar alla medborgare, även de som bor i konfliktområden, under förutsättning att kraven när det gäller biometriska pass är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.

Euronest är fast beslutet att stödja de människor som bor i konfliktområdena och påminner om att det djupgående och omfattande frihandelsområdet kan utvidgas till att även omfatta dessa konfliktområden, under förutsättning att de så kallade myndigheterna följer den legitima centralregeringens lagar. Euronest bekräftar att viseringsfriheten i dessa länder omfattar alla medborgare, även de som bor i konfliktområden, under förutsättning att kraven när det gäller biometriska pass är uppfyllda.

| 4. | Euronest uppmanar kommissionen att stödja projekt och utbyten som syftar till att förbättra mellanmänskliga kontakter och som främjar fredsbyggande, konfliktlösning, försoning och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

4.

Euronest uppmanar kommissionen att stödja projekt och utbyten som syftar till att förbättra mellanmänskliga kontakter och som främjar fredsbyggande, konfliktlösning, försoning och interkulturell dialog.

| 5. | Euronest anser att man ska inrätta ett övervakningsuppdrag i syfte att övervaka människorättssituationen i konfliktområdena. Euronest uppmanar internationella människorättsobservatörer, däribland specialiserade strukturer inom FN, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Europarådet, att undersöka hur man kan få tillträde till dessa områden. |
| --- | --- |

5.

Euronest anser att man ska inrätta ett övervakningsuppdrag i syfte att övervaka människorättssituationen i konfliktområdena. Euronest uppmanar internationella människorättsobservatörer, däribland specialiserade strukturer inom FN, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Europarådet, att undersöka hur man kan få tillträde till dessa områden.

| 6. | Euronest fördömer skarpt det rådande bruket att förflytta frihetsberövade till avlägsna regioner i Ryssland, eftersom detta kraftigt hindrar dem från att kommunicera med sina anhöriga och eftersom människorättsorganisationer hindras från att bevaka deras välbefinnande. Euronest uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s Rysslandsdelegation att noga följa de pågående rättegångarna och att vara uppmärksamma på behandlingen av frihetsberövade. Euronest uttrycker särskild oro över rapporterna om att psykiatrisk behandling används i bestraffningssyfte. Euronest förväntar sig att EU:s delegation, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaternas ambassader noga följer dessa förfaranden och försöker få träffa de frihetsberövade före, under och efter deras rättegångar. |
| --- | --- |

6.

Euronest fördömer skarpt det rådande bruket att förflytta frihetsberövade till avlägsna regioner i Ryssland, eftersom detta kraftigt hindrar dem från att kommunicera med sina anhöriga och eftersom människorättsorganisationer hindras från att bevaka deras välbefinnande. Euronest uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s Rysslandsdelegation att noga följa de pågående rättegångarna och att vara uppmärksamma på behandlingen av frihetsberövade. Euronest uttrycker särskild oro över rapporterna om att psykiatrisk behandling används i bestraffningssyfte. Euronest förväntar sig att EU:s delegation, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaternas ambassader noga följer dessa förfaranden och försöker få träffa de frihetsberövade före, under och efter deras rättegångar.

| 7. | Euronest uppmanar Ryssland, som har direkt eller indirekt inflytande över de så kallade lokala myndigheterna i konfliktområdena, att se till att de mänskliga rättigheterna skyddas, vilket är landets skyldighet enligt internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

7.

Euronest uppmanar Ryssland, som har direkt eller indirekt inflytande över de så kallade lokala myndigheterna i konfliktområdena, att se till att de mänskliga rättigheterna skyddas, vilket är landets skyldighet enligt internationell humanitär rätt.

| 8. | Euronest uppmanar Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna att behandla alla ansökningar om rättslig prövning från dessa konfliktområden och fallen med frihetsberövade som förts från dessa områden till Ryssland med högsta möjliga prioritet, eftersom det så kallade rättssystemet i konfliktområdena och i Ryssland inte erbjuder några rättsmedel i dessa fall. |
| --- | --- |

8.

Euronest uppmanar Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna att behandla alla ansökningar om rättslig prövning från dessa konfliktområden och fallen med frihetsberövade som förts från dessa områden till Ryssland med högsta möjliga prioritet, eftersom det så kallade rättssystemet i konfliktområdena och i Ryssland inte erbjuder några rättsmedel i dessa fall.

| 9. | Euronest stöder Georgiens, Moldaviens och Ukrainas suveränitet, självständighet, enhet och territoriella integritet inom deras internationellt erkända gränser och upprepar sitt fördömande av Rysslands olagliga annektering av den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, liksom Rysslands pågående ockupation av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien. |
| --- | --- |

9.

Euronest stöder Georgiens, Moldaviens och Ukrainas suveränitet, självständighet, enhet och territoriella integritet inom deras internationellt erkända gränser och upprepar sitt fördömande av Rysslands olagliga annektering av den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, liksom Rysslands pågående ockupation av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien.

| 10. | Euronest uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de länder som ingår i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

10.

Euronest uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de länder som ingår i det östliga partnerskapet.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0018.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0382.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0043.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0087.

---

| 15.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/3

---

RESOLUTION

från den parlamentariska församlingen Euronest om dödliga autonoma vapensystem

(2018/C 99/02)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av rapporterna om användningen av bestyckade drönare av den 28 maj 2010 och den 13 september 2013 från FN:s särskilde rapportör om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar samt av den 18 september 2013 från FN:s särskilde rapportör för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna om användningen av bestyckade drönare av den 28 maj 2010 och den 13 september 2013 från FN:s särskilde rapportör om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar samt av den 18 september 2013 från FN:s särskilde rapportör för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 augusti 2013 från FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, om användningen av bestyckade drönare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 augusti 2013 från FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, om användningen av bestyckade drönare,

| — | med beaktande av den utfrågning om hur användningen av drönare påverkar de mänskliga rättigheterna, som Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter och underutskott för säkerhet och försvar gemensamt anordnade den 25 april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den utfrågning om hur användningen av drönare påverkar de mänskliga rättigheterna, som Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter och underutskott för säkerhet och försvar gemensamt anordnade den 25 april 2013,

| — | med beaktande av Europaparlamentets studie av den 3 maj 2013 om konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna av användningen av drönare och obemannade robotar i krigföring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets studie av den 3 maj 2013 om konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna av användningen av drönare och obemannade robotar i krigföring,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 och 20 december 2013 om förberedelser för ett program för nästa generations europeiska fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS) på medelhög höjd och med lång uthållighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 och 20 december 2013 om förberedelser för ett program för nästa generations europeiska fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS) på medelhög höjd och med lång uthållighet,

| — | med beaktande av beslutet från FN:s konferens om konventionen om vissa konventionella vapen (CCW) att inrätta en grupp av regeringsexperter om dödliga autonoma vapensystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från FN:s konferens om konventionen om vissa konventionella vapen (CCW) att inrätta en grupp av regeringsexperter om dödliga autonoma vapensystem,

| — | med beaktande av det öppna brev som ledare för företag inom området för robotteknik och artificiell intelligens offentliggjorde vid den gemensamma konferensen om artificiell intelligens (IJCAI 2017) som hölls i Melbourne. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det öppna brev som ledare för företag inom området för robotteknik och artificiell intelligens offentliggjorde vid den gemensamma konferensen om artificiell intelligens (IJCAI 2017) som hölls i Melbourne.

| A. | Dödliga autonoma vapen (nedan kallade mördarrobotar) har blivit vanligt förekommande i konfliktområden under de senaste årtiondena. |
| --- | --- |

A.

Dödliga autonoma vapen (nedan kallade mördarrobotar) har blivit vanligt förekommande i konfliktområden under de senaste årtiondena.

| B. | Användningen av mördarrobotar minskar den potentiella förlusten av soldater som dör i strid, men sänker därmed också tröskeln för krig. |
| --- | --- |

B.

Användningen av mördarrobotar minskar den potentiella förlusten av soldater som dör i strid, men sänker därmed också tröskeln för krig.

| C. | Användningen av mördarrobotar leder till godtyckliga avrättningar bland den fredliga civilbefolkning som bor i de extraterritoriella områden där man genomför dödliga operationer. |
| --- | --- |

C.

Användningen av mördarrobotar leder till godtyckliga avrättningar bland den fredliga civilbefolkning som bor i de extraterritoriella områden där man genomför dödliga operationer.

| D. | Ett stort antal fredliga civilpersoner dödas av mördarrobotar, i synnerhet i konfliktområden. I artikel 51.2 i tilläggsprotokoll I till Genèvekonventionerna fastställs det att ”våldshandlingar eller hot om våld vars primära syfte är att sprida terror bland civilbefolkningen är förbjudna”. |
| --- | --- |

D.

Ett stort antal fredliga civilpersoner dödas av mördarrobotar, i synnerhet i konfliktområden. I artikel 51.2 i tilläggsprotokoll I till Genèvekonventionerna fastställs det att ”våldshandlingar eller hot om våld vars primära syfte är att sprida terror bland civilbefolkningen är förbjudna”.

| E. | Användningen av drönare står i direkt strid med principer för internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

E.

Användningen av drönare står i direkt strid med principer för internationell humanitär rätt.

| F. | 116 grundare av företag inom området för robottekning och artificiell intelligens från 26 länder har undertecknat ett öppet brev i vilket man med kraft uppmanar FN att brådskande ta itu med den utmaning som dödliga autonoma vapen innebär och förbjuda deras användning internationellt. |
| --- | --- |

F.

116 grundare av företag inom området för robottekning och artificiell intelligens från 26 länder har undertecknat ett öppet brev i vilket man med kraft uppmanar FN att brådskande ta itu med den utmaning som dödliga autonoma vapen innebär och förbjuda deras användning internationellt.

| G. | Det israeliska försvarsministeriet har tillfälligt upphävt en israelisk vapentillverkares saluförings- och exportlicens på grund av att företaget hade organiserat drönarattacker mot mål i Nagorno Karabakh på begäran av Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

G.

Det israeliska försvarsministeriet har tillfälligt upphävt en israelisk vapentillverkares saluförings- och exportlicens på grund av att företaget hade organiserat drönarattacker mot mål i Nagorno Karabakh på begäran av Azerbajdzjan.

| 1. | Den parlamentariska församlingen Euronest betonar vikten av att helt autonoma vapen utvecklas, tillverkas och används inom ramen för den internationella rättsliga ramen. |
| --- | --- |

1.

Den parlamentariska församlingen Euronest betonar vikten av att helt autonoma vapen utvecklas, tillverkas och används inom ramen för den internationella rättsliga ramen.

| 2. | Den parlamentariska församlingen Euronest understryker vikten av strategiutformning i fora för det östliga partnerskapet, vilken syftar till att utarbeta svarsmekanismer som garanterar att mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt respekteras i EU:s medlemsstater och i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

2.

Den parlamentariska församlingen Euronest understryker vikten av strategiutformning i fora för det östliga partnerskapet, vilken syftar till att utarbeta svarsmekanismer som garanterar att mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt respekteras i EU:s medlemsstater och i länderna inom det östliga partnerskapet.

| 3. | Den parlamentariska församlingen Euronest fördömer riktat dödande bland fredliga befolkningar i konfliktområden. |
| --- | --- |

3.

Den parlamentariska församlingen Euronest fördömer riktat dödande bland fredliga befolkningar i konfliktområden.

| 4. | Den parlamentariska församlingen Euronest uppmanar länderna inom det östliga partnerskapet att bidra till en mer öppen och ansvarsskyldig politik när det gäller användningen av mördarrobotar i extraterritoriella områden. |
| --- | --- |

4.

Den parlamentariska församlingen Euronest uppmanar länderna inom det östliga partnerskapet att bidra till en mer öppen och ansvarsskyldig politik när det gäller användningen av mördarrobotar i extraterritoriella områden.

| 5. | Den parlamentariska församlingen Euronest understryker vikten av att införa utredningsmekanismer i konfliktzoner i länderna inom det östliga partnerskapet i syfte att upptäcka och förebygga mekanismer som tillåter godtyckliga attacker mot fredliga befolkningar som bor i närliggande områden. |
| --- | --- |

5.

Den parlamentariska församlingen Euronest understryker vikten av att införa utredningsmekanismer i konfliktzoner i länderna inom det östliga partnerskapet i syfte att upptäcka och förebygga mekanismer som tillåter godtyckliga attacker mot fredliga befolkningar som bor i närliggande områden.

| 6. | Den parlamentariska församlingen Euronest uppmanar med kraft länderna inom det östliga partnerskapet att stödja den verksamhet som bedrivs av gruppen av regeringsexperter inom området för dödliga autonoma vapensystem. |
| --- | --- |

6.

Den parlamentariska församlingen Euronest uppmanar med kraft länderna inom det östliga partnerskapet att stödja den verksamhet som bedrivs av gruppen av regeringsexperter inom området för dödliga autonoma vapensystem.

---

| 15.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/5

---

RESOLUTION

från den parlamentariska församlingen Euronest om framtiden för det östliga partnerskapet – gemensam kamp mot hybrida utmaningar och hot mot säkerheten

(2018/C 99/03)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av lanseringen av det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009 som en gemensam strävan för EU och dess östliga partnerländer Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina och Vitryssland, och med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet i Warszawa 2011, Vilnius 2013 och Riga 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lanseringen av det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009 som en gemensam strävan för EU och dess östliga partnerländer Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina och Vitryssland, och med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet i Warszawa 2011, Vilnius 2013 och Riga 2015,

| — | med beaktande av rekommendationerna från och verksamheten i den parlamentariska församlingen Euronest, forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet samt Regionkommittén och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från och verksamheten i den parlamentariska församlingen Euronest, forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet samt Regionkommittén och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap),

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens och Europeiska utrikestjänstens meddelanden om den europeiska grannskapspolitiken (EGP) och rådets (utrikes frågor) slutsatser om EGP och det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens och Europeiska utrikestjänstens meddelanden om den europeiska grannskapspolitiken (EGP) och rådets (utrikes frågor) slutsatser om EGP och det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av sina resolutioner, särskilt av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina och av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner, särskilt av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina och av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från parlamenten i Georgien, Moldavien och Ukraina samt den gemensamma kommunikén från ordförandena för utskotten för europeisk integration i Georgiens, Moldaviens och Ukrainas parlament. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från parlamenten i Georgien, Moldavien och Ukraina samt den gemensamma kommunikén från ordförandena för utskotten för europeisk integration i Georgiens, Moldaviens och Ukrainas parlament.

| A. | Den spända geopolitiska situationen skapar nya komplexa utmaningar för EU:s medlemsstater och de östliga partnerländerna, som rör allt från ekonomiska frågor till hot mot säkerheten. |
| --- | --- |

A.

Den spända geopolitiska situationen skapar nya komplexa utmaningar för EU:s medlemsstater och de östliga partnerländerna, som rör allt från ekonomiska frågor till hot mot säkerheten.

| B. | De europeiska värderingarna, närmare bestämt att demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna sätts i första rummet, måste försvaras för att fred och välstånd ska kunna uppnås på hela kontinenten. Partnerländerna har åtagit sig att fördjupa sina förbindelser, följa internationell rätt och respektera de grundläggande gemensamma värderingarna i syfte att stärka den politiska dialogen. |
| --- | --- |

B.

De europeiska värderingarna, närmare bestämt att demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna sätts i första rummet, måste försvaras för att fred och välstånd ska kunna uppnås på hela kontinenten. Partnerländerna har åtagit sig att fördjupa sina förbindelser, följa internationell rätt och respektera de grundläggande gemensamma värderingarna i syfte att stärka den politiska dialogen.

| C. | Det östliga partnerskapet utgör en strategisk dimension av EGP och är av central betydelse för kontinentens stabilitet och hållbara utveckling. |
| --- | --- |

C.

Det östliga partnerskapet utgör en strategisk dimension av EGP och är av central betydelse för kontinentens stabilitet och hållbara utveckling.

| D. | Det finns olika nivåer av bilaterala förbindelser mellan EU och dess partnerländer, och de europeiska normerna har inte införlivats i den nationella lagstiftningen i samma utsträckning i alla länder. |
| --- | --- |

D.

Det finns olika nivåer av bilaterala förbindelser mellan EU och dess partnerländer, och de europeiska normerna har inte införlivats i den nationella lagstiftningen i samma utsträckning i alla länder.

| E. | Det fullständiga ikraftträdandet av associeringsavtalen, däribland ett avtal om ett djupgående och omfattande frihandelsområde med Georgien, Moldavien och Ukraina, har inneburit tydliga framsteg i förbindelserna med EU och i de berörda parternas orientering mot Europa. |
| --- | --- |

E.

Det fullständiga ikraftträdandet av associeringsavtalen, däribland ett avtal om ett djupgående och omfattande frihandelsområde med Georgien, Moldavien och Ukraina, har inneburit tydliga framsteg i förbindelserna med EU och i de berörda parternas orientering mot Europa.

| F. | Oberoendet, suveräniteten och den territoriella integriteten hotas för några av EU:s östliga partnerländer av olösta regionala konflikter som Ryska federationen aktivt håller vid liv. Dessa konflikter skulle kunna lösas genom diplomati och ett uppriktigt engagemang. |
| --- | --- |

F.

Oberoendet, suveräniteten och den territoriella integriteten hotas för några av EU:s östliga partnerländer av olösta regionala konflikter som Ryska federationen aktivt håller vid liv. Dessa konflikter skulle kunna lösas genom diplomati och ett uppriktigt engagemang.

| G. | Rysslands aggressiva och expansionistiska politik gentemot de berörda partnerländerna har lett till den olagliga annekteringen av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol samt en olaglig ockupation av Abchazien och Tschinvali/Sydossetien och vissa delar i regionen Donetsk och länet Luhansk, vilket strider mot internationell rätt och bilaterala avtal samt mot Rysslands åtaganden och skyldigheter med avseende på landets medlemskap i internationella organisationer. |
| --- | --- |

G.

Rysslands aggressiva och expansionistiska politik gentemot de berörda partnerländerna har lett till den olagliga annekteringen av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol samt en olaglig ockupation av Abchazien och Tschinvali/Sydossetien och vissa delar i regionen Donetsk och länet Luhansk, vilket strider mot internationell rätt och bilaterala avtal samt mot Rysslands åtaganden och skyldigheter med avseende på landets medlemskap i internationella organisationer.

| H. | Den ryska aggressionen mot Ukraina och dess olagliga annektering av Krim får allvarliga konsekvenser för säkerheten i Europa som helhet. Hundratals ukrainska medborgare i de tillfälligt ockuperade områdena har olagligen frihetsberövats, häktats, dömts och fängslats av de ryska myndigheterna och deras ställföreträdare, och detta antal har ökat. I Ukraina finns det nästan 1,8 miljoner internflyktingar och 5 miljoner människor som drabbats av konflikten. |
| --- | --- |

H.

Den ryska aggressionen mot Ukraina och dess olagliga annektering av Krim får allvarliga konsekvenser för säkerheten i Europa som helhet. Hundratals ukrainska medborgare i de tillfälligt ockuperade områdena har olagligen frihetsberövats, häktats, dömts och fängslats av de ryska myndigheterna och deras ställföreträdare, och detta antal har ökat. I Ukraina finns det nästan 1,8 miljoner internflyktingar och 5 miljoner människor som drabbats av konflikten.

| 1. | Euronest efterlyser en enhetlig och strategisk reaktion på följderna av den problematiska geopolitiska situation som Ryssland har gett upphov till och effektiva mekanismer för att återupprätta fred i de områden som präglas av utdragna konflikter. |
| --- | --- |

1.

Euronest efterlyser en enhetlig och strategisk reaktion på följderna av den problematiska geopolitiska situation som Ryssland har gett upphov till och effektiva mekanismer för att återupprätta fred i de områden som präglas av utdragna konflikter.

| 2. | Euronest upprepar sitt starka stöd för Ukrainas, Georgiens och Moldaviens suveränitet och territoriella integritet inom ländernas internationellt erkända gränser. |
| --- | --- |

2.

Euronest upprepar sitt starka stöd för Ukrainas, Georgiens och Moldaviens suveränitet och territoriella integritet inom ländernas internationellt erkända gränser.

| 3. | Euronest fördömer kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i de annekterade och ockuperade områdena i partnerländerna. |
| --- | --- |

3.

Euronest fördömer kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i de annekterade och ockuperade områdena i partnerländerna.

| 4. | Euronest understryker behovet av brådskande insatser för och rättsligt och finansiellt stöd till Ukraina, Georgien och Moldavien för att lösa situationen för internflyktingar. Euronest kräver att ukrainska politiska fångar i Ryssland omedelbart ska friges, och uppmuntrar till ett utbyte av fångar. |
| --- | --- |

4.

Euronest understryker behovet av brådskande insatser för och rättsligt och finansiellt stöd till Ukraina, Georgien och Moldavien för att lösa situationen för internflyktingar. Euronest kräver att ukrainska politiska fångar i Ryssland omedelbart ska friges, och uppmuntrar till ett utbyte av fångar.

| 5. | Euronest påminner om principerna om flexibilitet och individuell behandling och om att omfattningen av samarbetet med EU är beroende av både EU:s och dess partnerländers ambitioner. |
| --- | --- |

5.

Euronest påminner om principerna om flexibilitet och individuell behandling och om att omfattningen av samarbetet med EU är beroende av både EU:s och dess partnerländers ambitioner.

| 6. | Euronest välkomnar ikraftträdandet av associeringsavtalen, däribland ett avtal om ett djupgående och omfattande frihandelsområde med Georgien, Moldavien och Ukraina, och det nya övergripande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien samt de pågående förhandlingarna mellan EU och Azerbajdzjan om ett nytt ramavtal. Euronest uppskattar att EU:s kritiska engagemang i förbindelserna med Vitryssland har blivit mer omfattande, bland annat inom samordningsgruppen EU–Vitryssland, människorättsdialogen och dialogen om handel. |
| --- | --- |

6.

Euronest välkomnar ikraftträdandet av associeringsavtalen, däribland ett avtal om ett djupgående och omfattande frihandelsområde med Georgien, Moldavien och Ukraina, och det nya övergripande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien samt de pågående förhandlingarna mellan EU och Azerbajdzjan om ett nytt ramavtal. Euronest uppskattar att EU:s kritiska engagemang i förbindelserna med Vitryssland har blivit mer omfattande, bland annat inom samordningsgruppen EU–Vitryssland, människorättsdialogen och dialogen om handel.

| 7. | Euronest uppmanar till en nära politisk associering och ekonomisk integration, däribland deltagande i EU:s program samt erkännandet att associeringsavtalen med Georgien, Moldavien och Ukraina inte utgör det slutgiltiga målet för deras förbindelser med EU, och anser att dessa länders strävan att närma sig EU måste erkännas. |
| --- | --- |

7.

Euronest uppmanar till en nära politisk associering och ekonomisk integration, däribland deltagande i EU:s program samt erkännandet att associeringsavtalen med Georgien, Moldavien och Ukraina inte utgör det slutgiltiga målet för deras förbindelser med EU, och anser att dessa länders strävan att närma sig EU måste erkännas.

| 8. | Euronest efterlyser en överenskommelse om nya strategiska långsiktiga mål vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i Bryssel den 24 november 2017 i syfte att utforma en omfattande agenda för samarbetet under nästa tvåårsperiod och därefter. |
| --- | --- |

8.

Euronest efterlyser en överenskommelse om nya strategiska långsiktiga mål vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i Bryssel den 24 november 2017 i syfte att utforma en omfattande agenda för samarbetet under nästa tvåårsperiod och därefter.

| 9. | Euronest upprepar sin principiella ståndpunkt att utkastet till Brysseldeklaration måste återspegla de berörda partnerländernas strävan att närma sig EU och deras val att orientera sig mot Europa, i enlighet med associeringsavtalen. |
| --- | --- |

9.

Euronest upprepar sin principiella ståndpunkt att utkastet till Brysseldeklaration måste återspegla de berörda partnerländernas strävan att närma sig EU och deras val att orientera sig mot Europa, i enlighet med associeringsavtalen.

| 10. | Euronest betonar särskilt att andra strategiskt viktiga punkter bör ingå i utkastet till Brysseldeklaration, till exempel






  — | utveckling av gränsöverskridande samarbete och mellanmänskliga kontakter, |
| --- | --- | --- |

10.

Euronest betonar särskilt att andra strategiskt viktiga punkter bör ingå i utkastet till Brysseldeklaration, till exempel

—

utveckling av gränsöverskridande samarbete och mellanmänskliga kontakter,

| — | stärkande av energitryggheten, |
| --- | --- |

—

stärkande av energitryggheten,

| — | harmonisering av de digitala marknaderna, |
| --- | --- |

—

harmonisering av de digitala marknaderna,

| — | kundinriktade stödorganisationer för näringslivet och inrättande av ett nytt regionalt nätverk för ekonomisk diplomati för ökat främjande av handel och investeringar i hela regionen, |
| --- | --- |

—

kundinriktade stödorganisationer för näringslivet och inrättande av ett nytt regionalt nätverk för ekonomisk diplomati för ökat främjande av handel och investeringar i hela regionen,

| — | ytterligare främjande av reformer inom säkerhetssektorn, införande av en integrerad gränsförvaltning, bekämpning av organiserad brottslighet, hantering av hybridhot, motverkande av terrorism och förebyggande av radikalisering, förbättring av it-säkerheten och förstärkning av katastrofförebyggande, |
| --- | --- |

—

ytterligare främjande av reformer inom säkerhetssektorn, införande av en integrerad gränsförvaltning, bekämpning av organiserad brottslighet, hantering av hybridhot, motverkande av terrorism och förebyggande av radikalisering, förbättring av it-säkerheten och förstärkning av katastrofförebyggande,

| — | förbättring, där så är lämpligt, av den säkerhetspolitiska dialogen och samarbetet på området för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

—

förbättring, där så är lämpligt, av den säkerhetspolitiska dialogen och samarbetet på området för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

---

| 15.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/7

---

RESOLUTION

från den parlamentariska församlingen Euronest om stärkt energisamarbete inom det östliga partnerskapet, för genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar från 2015

(2018/C 99/04)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det toppmöte för det östliga partnerskapet som hölls i Riga den 21–22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det toppmöte för det östliga partnerskapet som hölls i Riga den 21–22 maj 2015,

| — | med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av Parisavtalet och beslut 1/CP.21 från partskonferensen i Paris från den 30 november till den 11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet och beslut 1/CP.21 från partskonferensen i Paris från den 30 november till den 11 december 2015,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, i synnerhet FN:s mål för hållbar utveckling för 2030 nr 7 ”Hållbar energi för alla till en överkomlig kostnad” och nr 13 ”Bekämpa klimatförändringen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, i synnerhet FN:s mål för hållbar utveckling för 2030 nr 7 ”Hållbar energi för alla till en överkomlig kostnad” och nr 13 ”Bekämpa klimatförändringen”,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 22 mars 2016 om utveckling av politiken för okonventionell gas och möjliga konsekvenser för energimarknaderna i EU och länderna inom det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 22 mars 2016 om utveckling av politiken för okonventionell gas och möjliga konsekvenser för energimarknaderna i EU och länderna inom det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, i synnerhet bestämmelserna om samarbete på energiområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, i synnerhet bestämmelserna om samarbete på energiområdet,

| — | med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet som paraferades den 21 mars 2017 mellan EU, å ena sidan, och Armenien, å andra sidan, i synnerhet bestämmelser om energisamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet som paraferades den 21 mars 2017 mellan EU, å ena sidan, och Armenien, å andra sidan, i synnerhet bestämmelser om energisamarbete,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Visegradgruppens utrikesministrar om det östliga partnerskapet med anledning av resultaten av deras sammanträde i Warszawa den 12 april 2017, vilket behandlar utsikterna för EU-medlemskap för de länder i det östliga partnerskapet som är intresserade av ett sådant medlemskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Visegradgruppens utrikesministrar om det östliga partnerskapet med anledning av resultaten av deras sammanträde i Warszawa den 12 april 2017, vilket behandlar utsikterna för EU-medlemskap för de länder i det östliga partnerskapet som är intresserade av ett sådant medlemskap,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2016 om genomförandet av Parisavtalet och FN:s klimatkonferens i Marrakech (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2016 om genomförandet av Parisavtalet och FN:s klimatkonferens i Marrakech (1),

| — | med beaktande av ministerdeklarationen av den 18 oktober 2016 om miljö och klimatförändringar i det östliga partnerskapet från miljöministrarna i EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerdeklarationen av den 18 oktober 2016 om miljö och klimatförändringar i det östliga partnerskapet från miljöministrarna i EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av kommissionens lagstiftningspaket av den 30 november 2016Ren energi för alla i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lagstiftningspaket av den 30 november 2016Ren energi för alla i EU,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 15 december 2016Det östliga partnerskapet – fokus på viktiga prioriteringar och förväntade resultat (SWD(2016) 467), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 15 december 2016Det östliga partnerskapet – fokus på viktiga prioriteringar och förväntade resultat (SWD(2016) 467), och av följande skäl:

| A. | Under FN:s klimatkonferens i december 2015 i Paris nådde 193 signatärstater en global överenskommelse med mål och mekanismer för att ta itu med klimatförändringarna och fastställa bindande skyldigheter. I Paris åtog sig EU att fram till 2030 minska de inhemska växthusgasutsläppen med minst 40 procent jämfört med 1990. Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016. |
| --- | --- |

A.

Under FN:s klimatkonferens i december 2015 i Paris nådde 193 signatärstater en global överenskommelse med mål och mekanismer för att ta itu med klimatförändringarna och fastställa bindande skyldigheter. I Paris åtog sig EU att fram till 2030 minska de inhemska växthusgasutsläppen med minst 40 procent jämfört med 1990. Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016.

| B. | För att uppnå kraftiga utsläppsminskningar måste Parisavtalets parter ta itu med koldioxidintensiteten i sina energisystem och genomföra ambitiösa strategier för att driva på övergången till koldioxidsnåla marknader i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

B.

För att uppnå kraftiga utsläppsminskningar måste Parisavtalets parter ta itu med koldioxidintensiteten i sina energisystem och genomföra ambitiösa strategier för att driva på övergången till koldioxidsnåla marknader i den globala ekonomin.

| C. | Deltagarna vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i Riga 2015 framhöll på nytt sin avsikt att ytterligare fördjupa bilateralt och multilateralt samarbete på klimatförändrings- och energiområdet. I linje med översynen av den europeiska grannskapspolitiken från november 2015 har EU och de östliga partnerländerna ägnat större uppmärksamhet åt energitrygghet och klimatåtgärder. |
| --- | --- |

C.

Deltagarna vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i Riga 2015 framhöll på nytt sin avsikt att ytterligare fördjupa bilateralt och multilateralt samarbete på klimatförändrings- och energiområdet. I linje med översynen av den europeiska grannskapspolitiken från november 2015 har EU och de östliga partnerländerna ägnat större uppmärksamhet åt energitrygghet och klimatåtgärder.

| D. | Inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet och dess andra fas av flerårig programplanering till 2020 har EU fastställt centrala prioriteringar för energisamarbete inom det östliga partnerskapet, i enlighet med de prioriteringar som angavs i Riga och de 20 resultat för 2020 som kommissionen och utrikestjänsten föreslog i det gemensamma arbetsdokumentet av den 15 december 2016. |
| --- | --- |

D.

Inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet och dess andra fas av flerårig programplanering till 2020 har EU fastställt centrala prioriteringar för energisamarbete inom det östliga partnerskapet, i enlighet med de prioriteringar som angavs i Riga och de 20 resultat för 2020 som kommissionen och utrikestjänsten föreslog i det gemensamma arbetsdokumentet av den 15 december 2016.

| E. | EU har lagt grunden för en EU-omfattande energiunion, som ett instrument för att uppnå säker, hållbar och konkurrenskraftig energi för alla i Europa. Energiunionens mål är att integrera Europas energisektor, ta itu med problemet med fragmenterade energimarknader genom att samordna energipolitiken på ett mer effektivt sätt, tillåta ett fritt energiflöde över nationsgränserna, främja investeringar i ny kapacitet och infrastrukturer för att diversifiera energiförsörjningen samt minska energikostnaderna, skapa arbetstillfällen och främja tillväxt. Genom dessa mål stöder energiunionen EU:s fullgörande av åtagandena enligt Parisavtalet och fastställer samstämmiga sätt att uppnå både energipolitiska och klimatpolitiska mål i syfte att säkerställa en global och heltäckande övergång till en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

E.

EU har lagt grunden för en EU-omfattande energiunion, som ett instrument för att uppnå säker, hållbar och konkurrenskraftig energi för alla i Europa. Energiunionens mål är att integrera Europas energisektor, ta itu med problemet med fragmenterade energimarknader genom att samordna energipolitiken på ett mer effektivt sätt, tillåta ett fritt energiflöde över nationsgränserna, främja investeringar i ny kapacitet och infrastrukturer för att diversifiera energiförsörjningen samt minska energikostnaderna, skapa arbetstillfällen och främja tillväxt. Genom dessa mål stöder energiunionen EU:s fullgörande av åtagandena enligt Parisavtalet och fastställer samstämmiga sätt att uppnå både energipolitiska och klimatpolitiska mål i syfte att säkerställa en global och heltäckande övergång till en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi.

| F. | Efterfrågan på energi i de östliga partnerländerna växer snabbare än genomsnittet i EU. Deras ekonomier är mycket mer energiintensiva än i den genomsnittliga EU-medlemsstaten, och denna energiineffektivitet verkar hämmande på deras ansträngningar för att ta itu med klimatförändringarna. |
| --- | --- |

F.

Efterfrågan på energi i de östliga partnerländerna växer snabbare än genomsnittet i EU. Deras ekonomier är mycket mer energiintensiva än i den genomsnittliga EU-medlemsstaten, och denna energiineffektivitet verkar hämmande på deras ansträngningar för att ta itu med klimatförändringarna.

| G. | De östliga partnerländerna befinner sig i ett tidigt skede av utvecklingen mot en fri marknad och marknadspriser i energisektorerna. Avsaknaden av reformer av energiregelverken och bristen på privata investeringar hämmar övergången till en avreglerad energimarknad. |
| --- | --- |

G.

De östliga partnerländerna befinner sig i ett tidigt skede av utvecklingen mot en fri marknad och marknadspriser i energisektorerna. Avsaknaden av reformer av energiregelverken och bristen på privata investeringar hämmar övergången till en avreglerad energimarknad.

| H. | För att ge de länder i det östliga partnerskapet som är intresserade av EU-medlemskap utsikter för ett sådant krävs både politiskt stöd och främjande av projekt som är förenliga med EU:s politik och bästa praxis, däribland genomförandet av Parisavtalet. |
| --- | --- |

H.

För att ge de länder i det östliga partnerskapet som är intresserade av EU-medlemskap utsikter för ett sådant krävs både politiskt stöd och främjande av projekt som är förenliga med EU:s politik och bästa praxis, däribland genomförandet av Parisavtalet.

Att eftersträva gemensamma politiska mål och leva upp till åtaganden

| 1. | Euronest delar uppfattningen hos parterna i Parisavtalet om klimatförändringar, eftersom klimatförändringarna utgör ett hot mot fred och stabilitet, ekonomiskt välstånd i världen, minskad fattigdom och hållbar utveckling. Euronest välkomnar parternas åtagande att genomföra gemensamma åtgärder för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl under 2 °C över förindustriell nivå och förhindra betydande negativa klimateffekter. |
| --- | --- |

1.

Euronest delar uppfattningen hos parterna i Parisavtalet om klimatförändringar, eftersom klimatförändringarna utgör ett hot mot fred och stabilitet, ekonomiskt välstånd i världen, minskad fattigdom och hållbar utveckling. Euronest välkomnar parternas åtagande att genomföra gemensamma åtgärder för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl under 2 °C över förindustriell nivå och förhindra betydande negativa klimateffekter.

| 2. | Euronest välkomnar alla EU-medlemsstaters och de östliga partnerländernas åtaganden enligt Parisavtalet och uppmanar myndigheterna i dessa länder som ännu inte gjort det att snabbt slutföra ratificeringsförfarandet. Euronest noterar de planerade nationellt fastställda bidragen som lämnats in av EU-medlemsstaterna och partner i syfte att minska växthusgasutsläppen. Euronest uppmanar eftertryckligen regeringarna i EU-medlemsstaterna och partnerländerna att uppgradera de planerade nationellt fastställda bidragen i linje med Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling för 2030. Euronest noterar vikten av nationella energi- och klimatförändringsplaner för programplanering och för att säkerställa överensstämmelse med uppdaterade nationella förväntade bidrag till genomförandet av åtagandena enligt Parisavtalet. Euronest framhåller parternas skyldighet att övervaka, rapportera och kontrollera nivåerna av växthusgasutsläpp på ett transparent sätt. |
| --- | --- |

2.

Euronest välkomnar alla EU-medlemsstaters och de östliga partnerländernas åtaganden enligt Parisavtalet och uppmanar myndigheterna i dessa länder som ännu inte gjort det att snabbt slutföra ratificeringsförfarandet. Euronest noterar de planerade nationellt fastställda bidragen som lämnats in av EU-medlemsstaterna och partner i syfte att minska växthusgasutsläppen. Euronest uppmanar eftertryckligen regeringarna i EU-medlemsstaterna och partnerländerna att uppgradera de planerade nationellt fastställda bidragen i linje med Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling för 2030. Euronest noterar vikten av nationella energi- och klimatförändringsplaner för programplanering och för att säkerställa överensstämmelse med uppdaterade nationella förväntade bidrag till genomförandet av åtagandena enligt Parisavtalet. Euronest framhåller parternas skyldighet att övervaka, rapportera och kontrollera nivåerna av växthusgasutsläpp på ett transparent sätt.

| 3. | Euronest anser att det för att uppnå målen i Parisavtalet kommer att krävas stora och strukturella förändringar av parternas ekonomier och energisystem, däribland en progressiv övergång mot en mer diversifierad energimix, främjande av hållbara energikällor och förbättrad energieffektivitet i alla sektorer, inklusive transport- och bostadssektorerna. |
| --- | --- |

3.

Euronest anser att det för att uppnå målen i Parisavtalet kommer att krävas stora och strukturella förändringar av parternas ekonomier och energisystem, däribland en progressiv övergång mot en mer diversifierad energimix, främjande av hållbara energikällor och förbättrad energieffektivitet i alla sektorer, inklusive transport- och bostadssektorerna.

| 4. | Euronest framhåller den viktiga roll som utvecklingen av förnybar energi och förbättrad energieffektivitet har i fråga om att minska växthusgasutsläppen i energisektorerna och således i fråga om att bidra till att fullgöra parternas enskilda åtaganden enligt Parisavtalet. Euronest anser att politik som syftar till att främja förnybar energi och energieffektivitet är centrala faktorer bakom ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Euronest uppmanar kommissionen och myndigheterna i EU-medlemsstaterna och de östliga partnerländerna att stärka ett integrerat system med åtgärder som främjar ökad förbrukning av förnybar energi och förbättrar energieffektiviteten, med ytterligare incitament för att förverkliga energibesparingar i alla ekonomiska sektorer, i synnerhet bostäder och transport. Euronest uppmanar även till integration av politik för förnybar energi och energieffektivitet i alla områden som är relevanta för produktion, transport, distribution och lagring av energi. |
| --- | --- |

4.

Euronest framhåller den viktiga roll som utvecklingen av förnybar energi och förbättrad energieffektivitet har i fråga om att minska växthusgasutsläppen i energisektorerna och således i fråga om att bidra till att fullgöra parternas enskilda åtaganden enligt Parisavtalet. Euronest anser att politik som syftar till att främja förnybar energi och energieffektivitet är centrala faktorer bakom ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Euronest uppmanar kommissionen och myndigheterna i EU-medlemsstaterna och de östliga partnerländerna att stärka ett integrerat system med åtgärder som främjar ökad förbrukning av förnybar energi och förbättrar energieffektiviteten, med ytterligare incitament för att förverkliga energibesparingar i alla ekonomiska sektorer, i synnerhet bostäder och transport. Euronest uppmanar även till integration av politik för förnybar energi och energieffektivitet i alla områden som är relevanta för produktion, transport, distribution och lagring av energi.

| 5. | Euronest betonar att det för integrering av stora mängder el från förnybara energikällor, en gradvis decentralisering av elproduktionen från dessa källor och alternativa bränslen samt möjliggörande av konsumentdeltagande inom exempelvis efterfrågeflexibilitet är nödvändigt att uppgradera näten, vilket inbegriper regionalt och gränsöverskridande samarbete för att säkerställa att de är driftskompatibla. Euronest uppmanar kommissionen och myndigheterna i de östliga partnerländerna att främja utvecklingen av infrastruktur för sammanlänkning och smarta nät. |
| --- | --- |

5.

Euronest betonar att det för integrering av stora mängder el från förnybara energikällor, en gradvis decentralisering av elproduktionen från dessa källor och alternativa bränslen samt möjliggörande av konsumentdeltagande inom exempelvis efterfrågeflexibilitet är nödvändigt att uppgradera näten, vilket inbegriper regionalt och gränsöverskridande samarbete för att säkerställa att de är driftskompatibla. Euronest uppmanar kommissionen och myndigheterna i de östliga partnerländerna att främja utvecklingen av infrastruktur för sammanlänkning och smarta nät.

| 6. | Euronest stöder marknadsbaserad energipolitik som grundas på öppen och rättvis konkurrens bland energileverantörer och marknadstransparens. Euronest betonar att EU:s energiunion är förenad med inrättandet av en alleuropeisk energimarknad på vilken de östliga partnerländerna är viktiga aktörer. Euronest uppmanar eftertryckligen kommissionen och myndigheterna i de östliga partnerländerna att fortlöpande se över marknadsregler och föreslå anpassningar i syfte att möjliggöra en mer gynnsam miljö för investeringar i förnybar energi som svar på marknadsmisslyckanden och energieffektivitetsprojekt. Euronest betonar vikten av att skapa incitament för förnybar energi som skulle säkerställa likvärdiga förutsättningar för förnybar energi och fossilt bränsle och, på lång sikt, vikten av att avskaffa bidrag för etablerade källor till energiproduktion som snedvrider energimarknader. |
| --- | --- |

6.

Euronest stöder marknadsbaserad energipolitik som grundas på öppen och rättvis konkurrens bland energileverantörer och marknadstransparens. Euronest betonar att EU:s energiunion är förenad med inrättandet av en alleuropeisk energimarknad på vilken de östliga partnerländerna är viktiga aktörer. Euronest uppmanar eftertryckligen kommissionen och myndigheterna i de östliga partnerländerna att fortlöpande se över marknadsregler och föreslå anpassningar i syfte att möjliggöra en mer gynnsam miljö för investeringar i förnybar energi som svar på marknadsmisslyckanden och energieffektivitetsprojekt. Euronest betonar vikten av att skapa incitament för förnybar energi som skulle säkerställa likvärdiga förutsättningar för förnybar energi och fossilt bränsle och, på lång sikt, vikten av att avskaffa bidrag för etablerade källor till energiproduktion som snedvrider energimarknader.

| 7. | Euronest betonar att det är nödvändigt att säkerställa ett attraktivt företagsklimat och lämpligt regelverk för att uppmuntra den privata sektorn att investera i förnybar energi, energiöverföringsinfrastruktur och gränsöverskridande handel med el från förnybara källor. |
| --- | --- |

7.

Euronest betonar att det är nödvändigt att säkerställa ett attraktivt företagsklimat och lämpligt regelverk för att uppmuntra den privata sektorn att investera i förnybar energi, energiöverföringsinfrastruktur och gränsöverskridande handel med el från förnybara källor.

| 8. | Euronest uppmanar myndigheterna i EU:s partnerländer att påskynda tillnärmningen av deras lagstiftning till EU-lagstiftningen om klimatförändringar och energi enligt associeringsavtalen. Euronest framhåller i detta avseende vikten av samarbete med energigemenskapen, kommissionen och EU-medlemsstaterna i syfte att skapa rättsliga, institutionella, finansiella, ekonomiska och tekniska förutsättningar för att säkerställa en gradvis övergång till koldioxidsnål utveckling. Euronest välkomnar energigemenskapens senaste utvidgning till att omfatta Georgien, och betonar samtidigt att det är nödvändigt att fullständigt efterleva dess medlemskapsbestämmelser. Euronest välkomnar Vitrysslands ansökan om observatörsstatus i denna organisation. |
| --- | --- |

8.

Euronest uppmanar myndigheterna i EU:s partnerländer att påskynda tillnärmningen av deras lagstiftning till EU-lagstiftningen om klimatförändringar och energi enligt associeringsavtalen. Euronest framhåller i detta avseende vikten av samarbete med energigemenskapen, kommissionen och EU-medlemsstaterna i syfte att skapa rättsliga, institutionella, finansiella, ekonomiska och tekniska förutsättningar för att säkerställa en gradvis övergång till koldioxidsnål utveckling. Euronest välkomnar energigemenskapens senaste utvidgning till att omfatta Georgien, och betonar samtidigt att det är nödvändigt att fullständigt efterleva dess medlemskapsbestämmelser. Euronest välkomnar Vitrysslands ansökan om observatörsstatus i denna organisation.

| 9. | Euronest uppmanar kommissionen att utöka sitt stöd och bistånd med kapacitetsuppbyggnad till de östliga partnerländer som medverkar i genomförandet av åtgärder som bidrar till minskningen av växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

9.

Euronest uppmanar kommissionen att utöka sitt stöd och bistånd med kapacitetsuppbyggnad till de östliga partnerländer som medverkar i genomförandet av åtgärder som bidrar till minskningen av växthusgasutsläpp.

| 10. | Euronest uppmanar kommissionen och myndigheterna i EU-medlemsstaterna att hjälpa de östliga partnerländer som är intresserade av utsikter till EU-medlemskap att utveckla nationella energi- och klimatförändringsplaner för 2021–2030 och samtidigt fastställa finansieringskällor för och underlätta genomförandet av dem. |
| --- | --- |

10.

Euronest uppmanar kommissionen och myndigheterna i EU-medlemsstaterna att hjälpa de östliga partnerländer som är intresserade av utsikter till EU-medlemskap att utveckla nationella energi- och klimatförändringsplaner för 2021–2030 och samtidigt fastställa finansieringskällor för och underlätta genomförandet av dem.

| 11. | Euronest framhåller den centrala roll som gas spelar i övergången mot koldioxidsnåla energisystem i Europa och dess komplementaritet med förnybar energi. Euronest anser i detta avseende att diversifiering av energikällor och tillförselvägar (däribland att möjliggöra gasförsörjningsvägar med omvända flöden) är avgörande för energitryggheten i EU-medlemsstaterna och de östliga partnerländerna och deras kapacitet att fullföra åtagandena när det gäller klimatförändringspolitik. Euronest framhåller den roll som decentraliserad inhemsk energiförsörjning spelar. Euronest välkomnar öppnandet och utvecklingen av sammanlänkningar av och omvända flöden i gasledningar i den södra gaskorridoren och nya anläggningar som möjliggör export/import av kondenserad naturgas, inbegripet utvinningen av naturgas från konventionella och okonventionella källor. Euronest noterar att nya försörjningsvägar inte bör leda till ökat beroende av dominanta gasleverantörer eller undergräva regional energitrygghet och EU:s strategi för energiunionen. Euronest betonar att alla nya havs- och landbaserade delar av ledningsinfrastruktur måste respektera miljöregler och de grundläggande principerna i relevant EU-lagstiftning. Euronest betonar att anläggningen av undervattensledningen för Nord Stream 2 kommer att medföra negativa konsekvenser för den regionala gasmarknaden och i synnerhet en skadlig effekt på Ukrainas system för gasöverföring. Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att ytterligare undersöka regionens transitpotential och att avstå från att delta i projekt som skulle kunna stå i strid med åtaganden enligt fördraget om energigemenskapen och EU:s associeringsavtal med Georgien, Moldavien och Ukraina. |
| --- | --- |

11.

Euronest framhåller den centrala roll som gas spelar i övergången mot koldioxidsnåla energisystem i Europa och dess komplementaritet med förnybar energi. Euronest anser i detta avseende att diversifiering av energikällor och tillförselvägar (däribland att möjliggöra gasförsörjningsvägar med omvända flöden) är avgörande för energitryggheten i EU-medlemsstaterna och de östliga partnerländerna och deras kapacitet att fullföra åtagandena när det gäller klimatförändringspolitik. Euronest framhåller den roll som decentraliserad inhemsk energiförsörjning spelar. Euronest välkomnar öppnandet och utvecklingen av sammanlänkningar av och omvända flöden i gasledningar i den södra gaskorridoren och nya anläggningar som möjliggör export/import av kondenserad naturgas, inbegripet utvinningen av naturgas från konventionella och okonventionella källor. Euronest noterar att nya försörjningsvägar inte bör leda till ökat beroende av dominanta gasleverantörer eller undergräva regional energitrygghet och EU:s strategi för energiunionen. Euronest betonar att alla nya havs- och landbaserade delar av ledningsinfrastruktur måste respektera miljöregler och de grundläggande principerna i relevant EU-lagstiftning. Euronest betonar att anläggningen av undervattensledningen för Nord Stream 2 kommer att medföra negativa konsekvenser för den regionala gasmarknaden och i synnerhet en skadlig effekt på Ukrainas system för gasöverföring. Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att ytterligare undersöka regionens transitpotential och att avstå från att delta i projekt som skulle kunna stå i strid med åtaganden enligt fördraget om energigemenskapen och EU:s associeringsavtal med Georgien, Moldavien och Ukraina.

| 12. | Euronest anser att alla stater är suveräna när det gäller valet av den egna energimixen. Euronest upprepar dock sin uppmaning till de vitryska myndigheterna att stoppa anläggningen av Ostrovets kärnkraftverk och ytterligare utveckling av Khotislavs kalkfält innan en verkligt oberoende miljökonsekvensbedömning av utvecklingen och driften av dessa har genomförts på ett öppet och transparent sätt i fullständig överensstämmelse med högsta internationella standarder för kärnsäkerhet och miljösäkerhet. Euronest uppmanar även alla berörda parter att delta i bedömningsprocessen i syfte att säkerställa att inga kompromisser görs på bekostnad av miljöskydd och kärnsäkerhet. Euronest uppmanar berörda EU-medlemsstater och östliga partnerländer att fortsätta att upprätthålla säkerhetsåtgärderna för kärnkraftverk och utrustning i överensstämmelse med internationella standarder, i synnerhet i enlighet med Internationella atomenergiorganets rapporter, och att förbättra adekvata säkerhetssystem för kärnenergikapaciteten. |
| --- | --- |

12.

Euronest anser att alla stater är suveräna när det gäller valet av den egna energimixen. Euronest upprepar dock sin uppmaning till de vitryska myndigheterna att stoppa anläggningen av Ostrovets kärnkraftverk och ytterligare utveckling av Khotislavs kalkfält innan en verkligt oberoende miljökonsekvensbedömning av utvecklingen och driften av dessa har genomförts på ett öppet och transparent sätt i fullständig överensstämmelse med högsta internationella standarder för kärnsäkerhet och miljösäkerhet. Euronest uppmanar även alla berörda parter att delta i bedömningsprocessen i syfte att säkerställa att inga kompromisser görs på bekostnad av miljöskydd och kärnsäkerhet. Euronest uppmanar berörda EU-medlemsstater och östliga partnerländer att fortsätta att upprätthålla säkerhetsåtgärderna för kärnkraftverk och utrustning i överensstämmelse med internationella standarder, i synnerhet i enlighet med Internationella atomenergiorganets rapporter, och att förbättra adekvata säkerhetssystem för kärnenergikapaciteten.

Stärkt samarbete inom energipolitiskt beslutsfattande och förlängning av framgångsrika program

| 13. | Euronest välkomnar EU:s och de östliga partnerländernas gemensamma åtagande att intensifiera samarbetet inom miljöutmaningar och klimatförändringar och främjande av hållbar ekonomisk utveckling som kommer alla till del, vilket bekräftades på nytt i förklaringen från det östliga partnerskapets första ministermöte den 18 oktober 2016, som ägnades åt dessa frågor. |
| --- | --- |

13.

Euronest välkomnar EU:s och de östliga partnerländernas gemensamma åtagande att intensifiera samarbetet inom miljöutmaningar och klimatförändringar och främjande av hållbar ekonomisk utveckling som kommer alla till del, vilket bekräftades på nytt i förklaringen från det östliga partnerskapets första ministermöte den 18 oktober 2016, som ägnades åt dessa frågor.

| 14. | Euronest stöder prioriteringarna för det östliga partnerskapet på energiområdet fram till 2020, vilka fastställs i den andra fasen av den fleråriga programplaneringen för det europeiska grannskapsinstrumentet. Euronest anser att dessa prioriteringar är förenliga med målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

14.

Euronest stöder prioriteringarna för det östliga partnerskapet på energiområdet fram till 2020, vilka fastställs i den andra fasen av den fleråriga programplaneringen för det europeiska grannskapsinstrumentet. Euronest anser att dessa prioriteringar är förenliga med målen i Parisavtalet.

| 15. | Euronest framhåller vikten av forskning och innovation när det gäller klimatförändrings- och energipolitik. Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att utveckla ett samarbete inom resurseffektiv och utsläppssnål teknik, överföring av den och innovation, i syfte att stärka ekonomiernas anpassningsförmåga. |
| --- | --- |

15.

Euronest framhåller vikten av forskning och innovation när det gäller klimatförändrings- och energipolitik. Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att utveckla ett samarbete inom resurseffektiv och utsläppssnål teknik, överföring av den och innovation, i syfte att stärka ekonomiernas anpassningsförmåga.

| 16. | Euronest framhåller att det är viktigt att de östliga partnerländerna stärker energidiplomatins roll för att främja politik och program, avancerad och ren energiteknik, utbyte av lärdomar och bästa praxis, samt användning av ett finansiellt paket för investeringar utanför EU. |
| --- | --- |

16.

Euronest framhåller att det är viktigt att de östliga partnerländerna stärker energidiplomatins roll för att främja politik och program, avancerad och ren energiteknik, utbyte av lärdomar och bästa praxis, samt användning av ett finansiellt paket för investeringar utanför EU.

| 17. | Euronest välkomnar de östliga partnerländernas ansträngningar för att diversifiera energikällorna, t.ex. Moldaviens framgångsrika genomförande av det EU-finansierade ”energi- och biomassaprojektet” som har bidragit till en ökad produktion av förnybara energikällor och diversifieringen av energiförsörjningen i landet. Euronest välkomnar Georgiens och Ukrainas ansträngningar för att utöka energieffektivitetsåtgärderna i bostadssektorn liksom Armeniens ansträngningar för att utveckla alternativa energikällor. Euronest lovordar Azerbajdzjan för landets insatser för att anta nya lagstiftningsakter och ersätta åldrande teknik och anläggningar med moderna sådana i syfte att uppnå målen i Parisavtalet om klimatförändringar från 2015 och andra internationella standarder. Euronest betonar att de konfliktdrabbade delarna i de östliga partnerländerna bör omfattas av internationella statliga och icke-statliga miljöprojekt, trots den politiska situationen, i syfte att säkerställa bästa skydd av befolkningens miljöbehov. Euronest betonar att en särskild strategi inom ramen för det östliga partnerskapet bör vara inkluderande i detta avseende. |
| --- | --- |

17.

Euronest välkomnar de östliga partnerländernas ansträngningar för att diversifiera energikällorna, t.ex. Moldaviens framgångsrika genomförande av det EU-finansierade ”energi- och biomassaprojektet” som har bidragit till en ökad produktion av förnybara energikällor och diversifieringen av energiförsörjningen i landet. Euronest välkomnar Georgiens och Ukrainas ansträngningar för att utöka energieffektivitetsåtgärderna i bostadssektorn liksom Armeniens ansträngningar för att utveckla alternativa energikällor. Euronest lovordar Azerbajdzjan för landets insatser för att anta nya lagstiftningsakter och ersätta åldrande teknik och anläggningar med moderna sådana i syfte att uppnå målen i Parisavtalet om klimatförändringar från 2015 och andra internationella standarder. Euronest betonar att de konfliktdrabbade delarna i de östliga partnerländerna bör omfattas av internationella statliga och icke-statliga miljöprojekt, trots den politiska situationen, i syfte att säkerställa bästa skydd av befolkningens miljöbehov. Euronest betonar att en särskild strategi inom ramen för det östliga partnerskapet bör vara inkluderande i detta avseende.

| 18. | Euronest välkomnar att det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P), som syftar till att påskynda genomförandet av viktiga energieffektivitets- och miljöprojekt, nyligen utvidgades till att omfatta alla östliga partnerländer. |
| --- | --- |

18.

Euronest välkomnar att det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P), som syftar till att påskynda genomförandet av viktiga energieffektivitets- och miljöprojekt, nyligen utvidgades till att omfatta alla östliga partnerländer.

| 19. | Euronest stöder till fullo åtagandet för perioden 2016–2020 som gjordes inom ramen för Borgmästaravtalet öst, vilket sammanför tusentals lokala och regionala myndigheter som arbetar tillsammans för genomförandet av EU:s klimat- och energimål. Euronest uppmuntrar kommuner i de östliga partnerländerna att genomföra sina handlingsplaner för hållbar energi och klimatåtgärder med ekonomiskt stöd från Borgmästaravtalet öst och att samtidigt försöka hitta sätt att öka investeringarna, t.ex. projektsammanslagning och annat tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

19.

Euronest stöder till fullo åtagandet för perioden 2016–2020 som gjordes inom ramen för Borgmästaravtalet öst, vilket sammanför tusentals lokala och regionala myndigheter som arbetar tillsammans för genomförandet av EU:s klimat- och energimål. Euronest uppmuntrar kommuner i de östliga partnerländerna att genomföra sina handlingsplaner för hållbar energi och klimatåtgärder med ekonomiskt stöd från Borgmästaravtalet öst och att samtidigt försöka hitta sätt att öka investeringarna, t.ex. projektsammanslagning och annat tekniskt bistånd.

| 20. | Euronest välkomnar att EU4Energy-initiativet utvidgats till att omfatta alla östliga partnerländer – ett initiativ som syftar till att förbättra lagstiftning och reglering, stärka investeringsklimatet och bidra till samarbete med hjälp av viktiga infrastrukturprojekt. Euronest stöder det EU-finansierade politiska projektet Clima East som tillhandahåller stöd till de östliga partnerländerna när det gäller klimatförändringspolitik, och det nära samarbetet mellan de sex partnerländernas ministerier för miljö, ekologi och naturskydd och kommissionen som syftar till att genomföra Parisavtalet. |
| --- | --- |

20.

Euronest välkomnar att EU4Energy-initiativet utvidgats till att omfatta alla östliga partnerländer – ett initiativ som syftar till att förbättra lagstiftning och reglering, stärka investeringsklimatet och bidra till samarbete med hjälp av viktiga infrastrukturprojekt. Euronest stöder det EU-finansierade politiska projektet Clima East som tillhandahåller stöd till de östliga partnerländerna när det gäller klimatförändringspolitik, och det nära samarbetet mellan de sex partnerländernas ministerier för miljö, ekologi och naturskydd och kommissionen som syftar till att genomföra Parisavtalet.

| 21. | Euronest välkomnar samarbetet mellan EU och de östliga partnerländerna i fråga om att trygga gastillförseln, i synnerhet den omvända flödeskapaciteten för naturgas till Ukraina från Ungern, Polen och Slovakien och till Moldavien från Rumänien. |
| --- | --- |

21.

Euronest välkomnar samarbetet mellan EU och de östliga partnerländerna i fråga om att trygga gastillförseln, i synnerhet den omvända flödeskapaciteten för naturgas till Ukraina från Ungern, Polen och Slovakien och till Moldavien från Rumänien.

| 22. | Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och de östliga partnerländerna att förbättra genomförandet av avtal som slutits tidigare om att öka kapaciteten för omvända naturgasflöden från Bulgarien och Grekland genom Rumänien till Ukraina. |
| --- | --- |

22.

Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och de östliga partnerländerna att förbättra genomförandet av avtal som slutits tidigare om att öka kapaciteten för omvända naturgasflöden från Bulgarien och Grekland genom Rumänien till Ukraina.

| 23. | Euronest stöder anpassningen av finansieringsinstrument till politik och planer som främjas av EU, östliga partnerländer och internationella och regionala organisationer, däribland finansinstitut, banker och donatorer från enskilda länder, för att stödja koldioxidsnål utveckling. |
| --- | --- |

23.

Euronest stöder anpassningen av finansieringsinstrument till politik och planer som främjas av EU, östliga partnerländer och internationella och regionala organisationer, däribland finansinstitut, banker och donatorer från enskilda länder, för att stödja koldioxidsnål utveckling.

| 24. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna. |
| --- | --- |

24.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0383.

---

| 15.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/12

---

RESOLUTION

från den parlamentariska församlingen Euronest om säkrande av mediefriheten och integriteten i EU och partnerländerna i Östeuropa

(2018/C 99/05)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det toppmöte för det östliga partnerskapet som hölls i Riga den 21 och 22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det toppmöte för det östliga partnerskapet som hölls i Riga den 21 och 22 maj 2015,

| — | med beaktande av artikel 11 Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och av artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt av relevant rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och av artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt av relevant rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, i synnerhet bestämmelserna om samarbete på medieområdet som omfattar audiovisuell politik och utbildning av journalister och andra som arbetar inom medier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, i synnerhet bestämmelserna om samarbete på medieområdet som omfattar audiovisuell politik och utbildning av journalister och andra som arbetar inom medier,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 november 2016 om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 november 2016 om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (1),

| — | med beaktande av de regelbundna rapporter om utvecklingen inom mediefrihet i OSSE-regionen som presenteras av OSSE:s representant för mediefrihet till OSSE:s ständiga råd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de regelbundna rapporter om utvecklingen inom mediefrihet i OSSE-regionen som presenteras av OSSE:s representant för mediefrihet till OSSE:s ständiga råd,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 15 december 2016 från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet – fokus på viktiga prioriteringar och förväntade resultat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 15 december 2016 från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet – fokus på viktiga prioriteringar och förväntade resultat,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 9 juni 2017 från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 focusing on key priorities and tangible results, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 9 juni 2017 från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 focusing on key priorities and tangible results,

| — | med beaktande av det paraferade omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien som ska undertecknas i Bryssel i november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det paraferade omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien som ska undertecknas i Bryssel i november 2017,

| — | med beaktande av rapporterna från välkända internationella journalistorganisationer, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från välkända internationella journalistorganisationer, och av följande skäl:

| A. | Det östliga partnerskapet bygger på uppslutning kring principerna om internationell rätt samt grundläggande värderingar, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

A.

Det östliga partnerskapet bygger på uppslutning kring principerna om internationell rätt samt grundläggande värderingar, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| B. | Vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i Riga 2015 underströk samtliga deltagare den viktiga roll som medier spelar i demokratiska samhällen och bekräftade sitt fortsatta stöd till mediefrihet i enlighet med artikel 16 i den gemensamma förklaringen. |
| --- | --- |

B.

Vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i Riga 2015 underströk samtliga deltagare den viktiga roll som medier spelar i demokratiska samhällen och bekräftade sitt fortsatta stöd till mediefrihet i enlighet med artikel 16 i den gemensamma förklaringen.

| C. | Skyddet för pressfriheten ges inom ramen för Europarådet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som grund. Frågor avseende mediefrihet är en central del av hela uppsättningen av reformer för demokrati och lagstiftning som genomförs av länder inom det östliga partnerskapet och är därför högst relevanta inom den politiska dialogen mellan EU och dess partner. |
| --- | --- |

C.

Skyddet för pressfriheten ges inom ramen för Europarådet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som grund. Frågor avseende mediefrihet är en central del av hela uppsättningen av reformer för demokrati och lagstiftning som genomförs av länder inom det östliga partnerskapet och är därför högst relevanta inom den politiska dialogen mellan EU och dess partner.

| D. | EU:s medlemsstater och partnerländer står, på olika nivåer, inför utmaningar och problem på områdena mediefrihet och sektorn för tryckta och digitala medier. Bland de frågor som är av gemensamt intresse finns otillräcklig lagstiftning, olämplig användning av antiterroristlagstiftning, mediekoncentration, innehav av ekonomiskt dominerande ställningar på mediemarknaderna, de politiska eliternas intolerans gentemot kritik, odemokratisk och politiskt motiverad kontroll och reglering av informationsområdet, begränsningar av mångfald, och begränsningar av och hinder för yttrandefriheten i internetmedier. |
| --- | --- |

D.

EU:s medlemsstater och partnerländer står, på olika nivåer, inför utmaningar och problem på områdena mediefrihet och sektorn för tryckta och digitala medier. Bland de frågor som är av gemensamt intresse finns otillräcklig lagstiftning, olämplig användning av antiterroristlagstiftning, mediekoncentration, innehav av ekonomiskt dominerande ställningar på mediemarknaderna, de politiska eliternas intolerans gentemot kritik, odemokratisk och politiskt motiverad kontroll och reglering av informationsområdet, begränsningar av mångfald, och begränsningar av och hinder för yttrandefriheten i internetmedier.

| E. | Inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet för 2014–2020 strävar EU efter att förstärka mediesamarbetet med dess östliga partnerländer samt öronmärka finansiering för detta ändamål. EU har för detta ändamål finansierat ett antal projekt, i synnerhet projekt som syftar till att stärka medielagstiftningen, övervaka situationen för yttrandefrihet och tillgång till information, och hjälpa till att höja yrkeskompetensen för personer som arbetar inom medier. En välfungerande mediemiljö, som grundas på principerna om mångfald och oberoende, är en av förutsättningarna för demokratiska, stabila, välmående och motståndskraftiga samhällen. |
| --- | --- |

E.

Inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet för 2014–2020 strävar EU efter att förstärka mediesamarbetet med dess östliga partnerländer samt öronmärka finansiering för detta ändamål. EU har för detta ändamål finansierat ett antal projekt, i synnerhet projekt som syftar till att stärka medielagstiftningen, övervaka situationen för yttrandefrihet och tillgång till information, och hjälpa till att höja yrkeskompetensen för personer som arbetar inom medier. En välfungerande mediemiljö, som grundas på principerna om mångfald och oberoende, är en av förutsättningarna för demokratiska, stabila, välmående och motståndskraftiga samhällen.

| F. | I enlighet med artikel 10.2 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna medför utövandet av de nämnda friheterna ansvar och skyldigheter och får underkastas sådana formföreskrifter, villkor, inskränkningar eller straffpåföljder som är föreskrivna i lag. En sådan rättslig ram är nödvändig i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till förebyggande av oordning eller brott, skydd för hälsa och moral, till skydd för annans goda namn och rykte eller rättigheter, för att förhindra att förtroliga underrättelser sprids, för att upprätthålla domstolarnas auktoritet och opartiskhet och med hänsyn till den nationella säkerheten, de grundläggande rättigheterna, den territoriella integriteten eller den allmänna säkerheten. Sådana begränsningar får dock endast tillämpas där så är absolut nödvändigt, och de vidtagna åtgärderna måste vara proportionerliga. Ingen åtgärd som vidtas i syfte att skydda en regering eller institution från kritik bör anses vara legitim. |
| --- | --- |

F.

I enlighet med artikel 10.2 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna medför utövandet av de nämnda friheterna ansvar och skyldigheter och får underkastas sådana formföreskrifter, villkor, inskränkningar eller straffpåföljder som är föreskrivna i lag. En sådan rättslig ram är nödvändig i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till förebyggande av oordning eller brott, skydd för hälsa och moral, till skydd för annans goda namn och rykte eller rättigheter, för att förhindra att förtroliga underrättelser sprids, för att upprätthålla domstolarnas auktoritet och opartiskhet och med hänsyn till den nationella säkerheten, de grundläggande rättigheterna, den territoriella integriteten eller den allmänna säkerheten. Sådana begränsningar får dock endast tillämpas där så är absolut nödvändigt, och de vidtagna åtgärderna måste vara proportionerliga. Ingen åtgärd som vidtas i syfte att skydda en regering eller institution från kritik bör anses vara legitim.

| G. | Ingripanden mot och våld som riktar sig mot journalister, personer som arbetar inom medier samt bloggare, däribland mord, kidnappning, överfall, godtyckliga gripanden, hot, trakasserier och beslagtagning av utrustning, samt straffrihet för sådana brott, utgör ett stort hot mot mediefriheten. Den fysiska säkerheten för journalister i länder i det östliga partnerskapet har blivit mer problematisk de senaste åren, i synnerhet i konfliktdrabbade regioner. |
| --- | --- |

G.

Ingripanden mot och våld som riktar sig mot journalister, personer som arbetar inom medier samt bloggare, däribland mord, kidnappning, överfall, godtyckliga gripanden, hot, trakasserier och beslagtagning av utrustning, samt straffrihet för sådana brott, utgör ett stort hot mot mediefriheten. Den fysiska säkerheten för journalister i länder i det östliga partnerskapet har blivit mer problematisk de senaste åren, i synnerhet i konfliktdrabbade regioner.

| H. | Våld som syftar till att tysta avvikande och obekväma åsikter, inbegripet sådana fruktansvärda brott som beställningsmord på och kidnappning av journalister, som har haft en chockerande inverkan på medielandskapet, hotar grundläggande europeiska friheter och orsakar stor skada på mediefriheten genom att motarbeta yttrandefriheten, inte minst genom att föranleda självcensur. Exempelvis hade terroristattacken mot kontoren tillhörande satirmagasinet Charlie Hebdo i Paris år 2015, och mordet på tv-reportern Pavel Sheremet i Kiev år 2016, en chockerande inverkan på medielandskapet och orsakade vågor av indignation världen över. |
| --- | --- |

H.

Våld som syftar till att tysta avvikande och obekväma åsikter, inbegripet sådana fruktansvärda brott som beställningsmord på och kidnappning av journalister, som har haft en chockerande inverkan på medielandskapet, hotar grundläggande europeiska friheter och orsakar stor skada på mediefriheten genom att motarbeta yttrandefriheten, inte minst genom att föranleda självcensur. Exempelvis hade terroristattacken mot kontoren tillhörande satirmagasinet Charlie Hebdo i Paris år 2015, och mordet på tv-reportern Pavel Sheremet i Kiev år 2016, en chockerande inverkan på medielandskapet och orsakade vågor av indignation världen över.

| I. | Samarbete med internationella journalistorganisationer, stöd genom donationer från diverse stiftelser samt rekommendationer som lämnats och utfästelser som gjorts med anknytning till de medlemskapsrelaterade åtaganden länder i det östliga partnerskapet gjort gentemot både OSSE och Europarådet, har spelat en positiv roll för att främja mediefriheten och utveckla moderna massmedier i partnerländerna. Initiativ för att stärka professionalismen inom journalismen, säkerställa lämplig utbildning för personer som arbetar inom medier samt förbättra instrumenten för självreglering inom medier för att göra dem operativa på lämpligt sätt kan också bidra till ansträngningarna för att bygga mer demokratiska samhällen som vilar på en grund av ökat medborgardeltagande och respekt för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

I.

Samarbete med internationella journalistorganisationer, stöd genom donationer från diverse stiftelser samt rekommendationer som lämnats och utfästelser som gjorts med anknytning till de medlemskapsrelaterade åtaganden länder i det östliga partnerskapet gjort gentemot både OSSE och Europarådet, har spelat en positiv roll för att främja mediefriheten och utveckla moderna massmedier i partnerländerna. Initiativ för att stärka professionalismen inom journalismen, säkerställa lämplig utbildning för personer som arbetar inom medier samt förbättra instrumenten för självreglering inom medier för att göra dem operativa på lämpligt sätt kan också bidra till ansträngningarna för att bygga mer demokratiska samhällen som vilar på en grund av ökat medborgardeltagande och respekt för rättsstatsprincipen.

| J. | Främjandet av undersökande journalistik är ett användbart sätt att förbättra god samhällsstyrning och bekämpa korruption. Å andra sidan har utbredd korruption och ihållande brister inom rättsstaten en negativ inverkan på mediemiljön och undergräver medieaktörernas trovärdighet och förhindrar dem från att tillhandahålla faktauppgifter och objektiva analyser. |
| --- | --- |

J.

Främjandet av undersökande journalistik är ett användbart sätt att förbättra god samhällsstyrning och bekämpa korruption. Å andra sidan har utbredd korruption och ihållande brister inom rättsstaten en negativ inverkan på mediemiljön och undergräver medieaktörernas trovärdighet och förhindrar dem från att tillhandahålla faktauppgifter och objektiva analyser.

| K. | Utvecklingen av den digitala ekonomin medför outnyttjad potential för social och ekonomisk utveckling samt för skapande av tillväxt och arbetstillfällen i mediesektorer i EU och i partnerländerna. Utmaningar som uppstår under genomförandet av åtgärder för harmonisering av digitala marknader bör hanteras gemensamt av EU och länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

K.

Utvecklingen av den digitala ekonomin medför outnyttjad potential för social och ekonomisk utveckling samt för skapande av tillväxt och arbetstillfällen i mediesektorer i EU och i partnerländerna. Utmaningar som uppstår under genomförandet av åtgärder för harmonisering av digitala marknader bör hanteras gemensamt av EU och länderna inom det östliga partnerskapet.

| L. | Nationella myndigheter upplever svårigheter med att kontrollera den utbredda förekomsten på internet av olagligt innehåll som exempelvis terroristpropaganda, rasistiskt och främlingsfientligt material, hatpropaganda, material med tydlig sexuell innebörd och uppmaningar till våld, diskriminering eller fientlighet. Lagar om förtal och ärekränkning gäller redan för denna sektor. En intensiv debatt pågår om behovet av att reglera sociala medier ytterligare. |
| --- | --- |

L.

Nationella myndigheter upplever svårigheter med att kontrollera den utbredda förekomsten på internet av olagligt innehåll som exempelvis terroristpropaganda, rasistiskt och främlingsfientligt material, hatpropaganda, material med tydlig sexuell innebörd och uppmaningar till våld, diskriminering eller fientlighet. Lagar om förtal och ärekränkning gäller redan för denna sektor. En intensiv debatt pågår om behovet av att reglera sociala medier ytterligare.

| M. | Ryska statskontrollerade medier har bedrivit en systematisk kampanj för desinformation och propaganda på hela den europeiska kontinenten i syfte att undergräva europeiska värderingar, manipulera den allmänna opinionen och störa den inhemska politiken i EU:s medlemsländer och partnerländer. För att bemöta detta har EU antagit en handlingsplan för strategisk kommunikation och har, som en del av detta initiativ, inrättat EU:s arbetsgrupp för strategisk kommunikation. |
| --- | --- |

M.

Ryska statskontrollerade medier har bedrivit en systematisk kampanj för desinformation och propaganda på hela den europeiska kontinenten i syfte att undergräva europeiska värderingar, manipulera den allmänna opinionen och störa den inhemska politiken i EU:s medlemsländer och partnerländer. För att bemöta detta har EU antagit en handlingsplan för strategisk kommunikation och har, som en del av detta initiativ, inrättat EU:s arbetsgrupp för strategisk kommunikation.

| N. | Lämplig medieutbildning och utbildning i digitala färdigheter gör medborgarna kapabla att analysera medier med en kritisk blick och att känna igen propaganda och falska nyheter. |
| --- | --- |

N.

Lämplig medieutbildning och utbildning i digitala färdigheter gör medborgarna kapabla att analysera medier med en kritisk blick och att känna igen propaganda och falska nyheter.

| O. | I dokumentet 20 Deliverables for 2020 fastställs konkreta och påtagliga resultat för medborgarna på grundval av befintliga åtaganden från såväl EU:s sida som länderna i det östliga partnerskapet, inbegripet på området för strategisk kommunikation och stöd till oberoende medier. |
| --- | --- |

O.

I dokumentet 20 Deliverables for 2020 fastställs konkreta och påtagliga resultat för medborgarna på grundval av befintliga åtaganden från såväl EU:s sida som länderna i det östliga partnerskapet, inbegripet på området för strategisk kommunikation och stöd till oberoende medier.

Fortsatta åtaganden för mediefrihet, integritet och mångfald, och motverkande av en negativ utveckling

| 1. | Euronest bekräftar att stater har som främsta uppgift att garantera åsikts- och yttrandefrihet, och att mediefrihet och yttrandefrihet är grundläggande rättigheter som måste främjas och skyddas i ett demokratiskt samhälle. Euronest uppmanar EU:s institutioner och regeringar i partnerländerna att fortsätta att delta i en politisk dialog om frågor rörande demokratiska och mänskliga rättigheter, med prioritet för de som rör mediefrihet, integritet, mångfald och rätten till tillgång till information. Euronest välkomnar i detta avseende ansatser i partnerländer för att skydda yttrandefriheten och garantera mediefrihet. |
| --- | --- |

1.

Euronest bekräftar att stater har som främsta uppgift att garantera åsikts- och yttrandefrihet, och att mediefrihet och yttrandefrihet är grundläggande rättigheter som måste främjas och skyddas i ett demokratiskt samhälle. Euronest uppmanar EU:s institutioner och regeringar i partnerländerna att fortsätta att delta i en politisk dialog om frågor rörande demokratiska och mänskliga rättigheter, med prioritet för de som rör mediefrihet, integritet, mångfald och rätten till tillgång till information. Euronest välkomnar i detta avseende ansatser i partnerländer för att skydda yttrandefriheten och garantera mediefrihet.

| 2. | Euronest uttrycker sitt stöd för en levande mediemiljö där alla sorters information och åsikter tillåts delas, baserat på en balanserad blandning av offentliga och privata medier och som omfattar digitala sändningstjänster, sociala nätverk och onlineverktyg för spridning av information. |
| --- | --- |

2.

Euronest uttrycker sitt stöd för en levande mediemiljö där alla sorters information och åsikter tillåts delas, baserat på en balanserad blandning av offentliga och privata medier och som omfattar digitala sändningstjänster, sociala nätverk och onlineverktyg för spridning av information.

| 3. | Euronest fördömer våldshandlingar och hot mot journalister och anser dessa vara stora hot mot mediefriheten. Euronest uppmanar medlemsstaterna och partnerländer att garantera journalisters säkerhet och oberoende och att säkerställa att rättsliga instrument, bland annat brottsutredningar och straffrättsliga förfaranden, inte missbrukas för att hindra journalister från att arbeta fritt, eller för att hota eller påverka dem. Euronest beklagar att utredningar och straffrättsliga förfaranden rörande attacker mot journalister ofta är långsamma och otillräckliga, och ibland rent verkningslösa. Euronest påpekar att den verkställande och dömande makten har ett gemensamt ansvar för att bevara respekten för mediefrihet och medieintegritet och för att undvika straffrihet för kriminella attacker och brott mot journalister. |
| --- | --- |

3.

Euronest fördömer våldshandlingar och hot mot journalister och anser dessa vara stora hot mot mediefriheten. Euronest uppmanar medlemsstaterna och partnerländer att garantera journalisters säkerhet och oberoende och att säkerställa att rättsliga instrument, bland annat brottsutredningar och straffrättsliga förfaranden, inte missbrukas för att hindra journalister från att arbeta fritt, eller för att hota eller påverka dem. Euronest beklagar att utredningar och straffrättsliga förfaranden rörande attacker mot journalister ofta är långsamma och otillräckliga, och ibland rent verkningslösa. Euronest påpekar att den verkställande och dömande makten har ett gemensamt ansvar för att bevara respekten för mediefrihet och medieintegritet och för att undvika straffrihet för kriminella attacker och brott mot journalister.

| 4. | Euronest efterlyser ökat samarbete på området för, och särskilda program för utbildning av säkerhetsstyrkor om, mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och journalisters säkerhet. Euronest anser att begreppet ”journalist” bör ses i vidare mening och inbegripa bloggare. Euronest uppmanar EU att stärka sitt stöd till organisationer för journalister och yrkesverksamma inom medier i medlemsstaterna och partnerländer. |
| --- | --- |

4.

Euronest efterlyser ökat samarbete på området för, och särskilda program för utbildning av säkerhetsstyrkor om, mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och journalisters säkerhet. Euronest anser att begreppet ”journalist” bör ses i vidare mening och inbegripa bloggare. Euronest uppmanar EU att stärka sitt stöd till organisationer för journalister och yrkesverksamma inom medier i medlemsstaterna och partnerländer.

| 5. | Euronest uppmärksammar de hot som utgörs av koncentrationen av privata medier i händerna på ett fåtal ägare. Euronest noterar att horisontell koncentration hämmar mångfalden inom medier, medan vertikal koncentration hindrar nya konkurrenter från att träda in på mediemarknader. Euronest anser att de nationella myndigheter som ansvarar för reglering av mediemarknaden noga bör övervaka sådana koncentrationsförfaranden och, där så krävs, besluta om åtgärder eller sanktioner för att förhindra handlingar som skapar dominerande ställningar eller begränsar mångfalden. |
| --- | --- |

5.

Euronest uppmärksammar de hot som utgörs av koncentrationen av privata medier i händerna på ett fåtal ägare. Euronest noterar att horisontell koncentration hämmar mångfalden inom medier, medan vertikal koncentration hindrar nya konkurrenter från att träda in på mediemarknader. Euronest anser att de nationella myndigheter som ansvarar för reglering av mediemarknaden noga bör övervaka sådana koncentrationsförfaranden och, där så krävs, besluta om åtgärder eller sanktioner för att förhindra handlingar som skapar dominerande ställningar eller begränsar mångfalden.

| 6. | Euronest uppmanar EU och dess partnerländer att säkerställa att nationella minoriteter har tillgång till information på sitt modersmål. |
| --- | --- |

6.

Euronest uppmanar EU och dess partnerländer att säkerställa att nationella minoriteter har tillgång till information på sitt modersmål.

| 7. | Euronest är bekymrat över risken för att offentliga och privata medier, inbegripet programföretag, begränsas till eller påverkas att främja regeringars politiska intressen. Euronest uppmanar regeringar att avhålla sig från att ingripa i eller försöka påverka offentliga mediers redaktionella policy, och att ombesörja insyn i ägandet av privata medier. Euronest rekommenderar för detta ändamål att register över uppgifter om direkta och gränsöverskridande ägare samt medieintressens förmånstagare skapas och förvaltas på nationell nivå och görs offentligt tillgängliga. |
| --- | --- |

7.

Euronest är bekymrat över risken för att offentliga och privata medier, inbegripet programföretag, begränsas till eller påverkas att främja regeringars politiska intressen. Euronest uppmanar regeringar att avhålla sig från att ingripa i eller försöka påverka offentliga mediers redaktionella policy, och att ombesörja insyn i ägandet av privata medier. Euronest rekommenderar för detta ändamål att register över uppgifter om direkta och gränsöverskridande ägare samt medieintressens förmånstagare skapas och förvaltas på nationell nivå och görs offentligt tillgängliga.

| 8. | Euronest ger sitt stöd åt att källskydd är en rättighet som givits journalister och som erkänns i rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Euronest anser att försök att hota journalister för att de ska röja sina källor, inbegripet på juridisk väg, kolliderar med mediernas roll, som är att bedriva undersökande journalistik om frågor av allmänintresse, exempelvis brottsfall, korruption eller offentliga missförhållanden. |
| --- | --- |

8.

Euronest ger sitt stöd åt att källskydd är en rättighet som givits journalister och som erkänns i rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Euronest anser att försök att hota journalister för att de ska röja sina källor, inbegripet på juridisk väg, kolliderar med mediernas roll, som är att bedriva undersökande journalistik om frågor av allmänintresse, exempelvis brottsfall, korruption eller offentliga missförhållanden.

| 9. | Euronest uppmanar ett antal medlemsstater och partnerländer att reformera sin medielagstiftning i ljuset av internationell rätt för att på så vis säkerställa att den inte bryter mot de grundläggande friheterna. Euronest uppmanar med kraft de berörda regeringarna att överväga att införa ändringar i sin medielagstiftning på grundval av sunda mål och av resultaten av samråden med Europarådets Venedigkommission. |
| --- | --- |

9.

Euronest uppmanar ett antal medlemsstater och partnerländer att reformera sin medielagstiftning i ljuset av internationell rätt för att på så vis säkerställa att den inte bryter mot de grundläggande friheterna. Euronest uppmanar med kraft de berörda regeringarna att överväga att införa ändringar i sin medielagstiftning på grundval av sunda mål och av resultaten av samråden med Europarådets Venedigkommission.

| 10. | Euronest anser att eventuell ny lagstiftning mot terrorism som föreslås som svar på den senaste tidens våg av terroristattacker i Europa bör formuleras på ett sådant sätt att den balanserar behovet av att stärka den nationella säkerheten med behovet att inte begränsa yttrandefriheten eller införa mediecensur. Euronest fördömer missbruket av den dömande makten i syfte att begränsa mediefriheten. Euronest anser att alla begränsningar av yttrandefriheten i anständighetens namn eller för skydd av integriteten bör gälla lika för alla typer av medier och, på denna grund, att webbaserad information som finns tillgänglig via internet inte bör vara föremål för diskriminerande rättsliga begränsningar. Euronest fördömer all politiskt motiverad användning från mediernas sida av bilder på människor som skadas eller dödas. |
| --- | --- |

10.

Euronest anser att eventuell ny lagstiftning mot terrorism som föreslås som svar på den senaste tidens våg av terroristattacker i Europa bör formuleras på ett sådant sätt att den balanserar behovet av att stärka den nationella säkerheten med behovet att inte begränsa yttrandefriheten eller införa mediecensur. Euronest fördömer missbruket av den dömande makten i syfte att begränsa mediefriheten. Euronest anser att alla begränsningar av yttrandefriheten i anständighetens namn eller för skydd av integriteten bör gälla lika för alla typer av medier och, på denna grund, att webbaserad information som finns tillgänglig via internet inte bör vara föremål för diskriminerande rättsliga begränsningar. Euronest fördömer all politiskt motiverad användning från mediernas sida av bilder på människor som skadas eller dödas.

| 11. | Euronest uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja alla befintliga mekanismer inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet, i synnerhet Eastern Partnership Media Freedom Watch, för att stödja mediefriheten i partnerländerna. |
| --- | --- |

11.

Euronest uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja alla befintliga mekanismer inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet, i synnerhet Eastern Partnership Media Freedom Watch, för att stödja mediefriheten i partnerländerna.

| 12. | Euronest noterar olika EU-initiativ, inbegripet systemet för bevakning av mediemångfald, som syftar till att identifiera potentiella risker för mediemångfald i medlemsstater. Euronest uppmanar de nationella myndigheterna i partnerländerna, i synnerhet de som är associerade med EU, att ansluta sig till sådana initiativ. |
| --- | --- |

12.

Euronest noterar olika EU-initiativ, inbegripet systemet för bevakning av mediemångfald, som syftar till att identifiera potentiella risker för mediemångfald i medlemsstater. Euronest uppmanar de nationella myndigheterna i partnerländerna, i synnerhet de som är associerade med EU, att ansluta sig till sådana initiativ.

Medielagstiftning – förbättring av de ekonomiska och rättsliga ramar som medierna verkar inom

| 13. | Euronest anser att medielagstiftning primärt bör fokusera på garantier och villkor som säkerställer utövandet av medieverksamhet i enlighet med de grundläggande friheterna och utan begränsningar av mediernas oberoende. Euronest anser att regleringen av mediemarknaderna även bör tjäna medborgarnas intressen, och i synnerhet yttrandefriheten och rätten till tillgång till information, genom att säkra mediernas ekonomiska hållbarhet. Euronest anser vidare att oberoendet hos radio och tv tjänas bäst när det regleras av ett oberoende organ. |
| --- | --- |

13.

Euronest anser att medielagstiftning primärt bör fokusera på garantier och villkor som säkerställer utövandet av medieverksamhet i enlighet med de grundläggande friheterna och utan begränsningar av mediernas oberoende. Euronest anser att regleringen av mediemarknaderna även bör tjäna medborgarnas intressen, och i synnerhet yttrandefriheten och rätten till tillgång till information, genom att säkra mediernas ekonomiska hållbarhet. Euronest anser vidare att oberoendet hos radio och tv tjänas bäst när det regleras av ett oberoende organ.

| 14. | Euronest betonar att offentliga medier bör förbli opartiska och inte stå under regeringars politiska kontroll eller fungera som dessas propagandakanal. |
| --- | --- |

14.

Euronest betonar att offentliga medier bör förbli opartiska och inte stå under regeringars politiska kontroll eller fungera som dessas propagandakanal.

| 15. | Euronest välkomnar de samarbetsprojekt som inletts inom ramen för det östliga partnerskapet och som syftar till att förstärka oberoende medier, professionella rapporteringsstandarder och journalistisk etik, och som i synnerhet inbegriper utbildning inom journalistik och nätverksbyggande verksamhet. Euronest betonar att partnerländerna måste använda EU-program av relevans för mediesektorn på ett mer effektivt sätt. Euronest efterlyser ökat samarbete och ökad partnersamverkan inom mediesektorn, och att sådant samarbete ska utvidgas till att inbegripa frågor av relevans för utvecklingen av lönsamma digitala medieplattformar. |
| --- | --- |

15.

Euronest välkomnar de samarbetsprojekt som inletts inom ramen för det östliga partnerskapet och som syftar till att förstärka oberoende medier, professionella rapporteringsstandarder och journalistisk etik, och som i synnerhet inbegriper utbildning inom journalistik och nätverksbyggande verksamhet. Euronest betonar att partnerländerna måste använda EU-program av relevans för mediesektorn på ett mer effektivt sätt. Euronest efterlyser ökat samarbete och ökad partnersamverkan inom mediesektorn, och att sådant samarbete ska utvidgas till att inbegripa frågor av relevans för utvecklingen av lönsamma digitala medieplattformar.

| 16. | Euronest rekommenderar att både parlamentsledamöter och nationella parlamentariker i medlemsstaterna och partnerländerna trappar upp utbytet av sakkunskap och erfarenheter i syfte att ta fram förslag till, ändra och anta lagstiftning om mediefrågor. Euronest välkomnar det värdefulla bistånd som Europarådet tillhandahållit lagstiftare i partnerländer i syfte att reformera medielagstiftningen. |
| --- | --- |

16.

Euronest rekommenderar att både parlamentsledamöter och nationella parlamentariker i medlemsstaterna och partnerländerna trappar upp utbytet av sakkunskap och erfarenheter i syfte att ta fram förslag till, ändra och anta lagstiftning om mediefrågor. Euronest välkomnar det värdefulla bistånd som Europarådet tillhandahållit lagstiftare i partnerländer i syfte att reformera medielagstiftningen.

| 17. | Euronest uttrycker sin oro över användandet av sociala medier för spridning av hatpropaganda och uppmaningar till våld, och uppmanar medlemsstaterna och länderna inom det östliga partnerskapet att anta och uppdatera sin lagstiftning för att säkerställa att pågående digital utveckling hålls inom lagens råmärken. Euronest anser att samarbete med onlineplattformar och ledande medieföretag är av avgörande vikt. |
| --- | --- |

17.

Euronest uttrycker sin oro över användandet av sociala medier för spridning av hatpropaganda och uppmaningar till våld, och uppmanar medlemsstaterna och länderna inom det östliga partnerskapet att anta och uppdatera sin lagstiftning för att säkerställa att pågående digital utveckling hålls inom lagens råmärken. Euronest anser att samarbete med onlineplattformar och ledande medieföretag är av avgörande vikt.

| 18. | Euronest uppmanar med kraft de behöriga nationella myndigheterna i EU och partnerländerna att anordna offentliga dialoger om nya lagar med direkt betydelse för yttrandefrihet och mediefrihet, och att inkludera det civila samhället och konsultera professionella medieorganisationer som en del av förfarandet för utarbetandet av lagförslag. |
| --- | --- |

18.

Euronest uppmanar med kraft de behöriga nationella myndigheterna i EU och partnerländerna att anordna offentliga dialoger om nya lagar med direkt betydelse för yttrandefrihet och mediefrihet, och att inkludera det civila samhället och konsultera professionella medieorganisationer som en del av förfarandet för utarbetandet av lagförslag.

| 19. | Euronest stöder principen om lagstiftningsreformer som syftar till att inrätta eller förstärka rättvis och opartisk konkurrens på mediemarknaderna och om avvisande av koncentrationsförfaranden inom och statligt ägande av, eller dominans över, mediesektorer, inbegripet i form av publiceringskapacitet och distributionsnät. Euronest rekommenderar att lagstiftning utarbetas som säkerställer transparenta ägandestrukturer för medier och transparenta finansieringsinstrument. Euronest rekommenderar att lagar som styr den audiovisuella mediesektorn bör begränsa möjligheterna att monopol växer fram genom att en enda fysisk person eller juridisk person äger flera licenser för trådlösa sändningar. |
| --- | --- |

19.

Euronest stöder principen om lagstiftningsreformer som syftar till att inrätta eller förstärka rättvis och opartisk konkurrens på mediemarknaderna och om avvisande av koncentrationsförfaranden inom och statligt ägande av, eller dominans över, mediesektorer, inbegripet i form av publiceringskapacitet och distributionsnät. Euronest rekommenderar att lagstiftning utarbetas som säkerställer transparenta ägandestrukturer för medier och transparenta finansieringsinstrument. Euronest rekommenderar att lagar som styr den audiovisuella mediesektorn bör begränsa möjligheterna att monopol växer fram genom att en enda fysisk person eller juridisk person äger flera licenser för trådlösa sändningar.

| 20. | Euronest uppmanar kommissionen och regeringarna i det östliga partnerskapet att samarbeta för att formulera nya åtgärder för främjande av transnationellt samarbete och allianser mellan tryckta och digitala medier i EU och bland dess grannar i syfte att stödja produktionen av kvalitativt informationsinnehåll och främja språklig mångfald. |
| --- | --- |

20.

Euronest uppmanar kommissionen och regeringarna i det östliga partnerskapet att samarbeta för att formulera nya åtgärder för främjande av transnationellt samarbete och allianser mellan tryckta och digitala medier i EU och bland dess grannar i syfte att stödja produktionen av kvalitativt informationsinnehåll och främja språklig mångfald.

| 21. | Euronest stöder ändringar i partnerländernas lagar mot ärekränkning som föreskriver avskaffande av brottsligt förtal och fastställer rimliga gränser för ersättning för moralisk skada. |
| --- | --- |

21.

Euronest stöder ändringar i partnerländernas lagar mot ärekränkning som föreskriver avskaffande av brottsligt förtal och fastställer rimliga gränser för ersättning för moralisk skada.

Skapande av förtroende hos allmänheten för medier och för journalisters professionalism

| 22. | Euronest välkomnar de betydande insatser som EU och partnerländerna har gjort för att säkerställa bevarandet och utvecklingen av ansvarstagande och kvalitativ journalistik, stödja system för självreglering inom medier, främja etiska normer för journalistik och utveckla möjligheter till yrkesutbildning för journalister. |
| --- | --- |

22.

Euronest välkomnar de betydande insatser som EU och partnerländerna har gjort för att säkerställa bevarandet och utvecklingen av ansvarstagande och kvalitativ journalistik, stödja system för självreglering inom medier, främja etiska normer för journalistik och utveckla möjligheter till yrkesutbildning för journalister.

| 23. | Euronest noterar dock att allmänhetens förtroende för medier är fortsatt lågt, och betonar vikten av mediekompetens, transparens avseende de ekonomiska kopplingarna mellan medier och politiska och ekonomiska kretsar, utveckling av yrkesetiska regler bland journalister samt kvaliteten på medieinnehållet som viktiga faktorer som avgör graden av förtroende hos medborgarna. Euronest rekommenderar att ytterligare insatser görs för att utarbeta utbildnings- och mentorssystem för unga journalister och att ökad synlighet ges till utmärkelser som inom ramen för det östliga partnerskapet tilldelas unga personer som arbetar inom medier. |
| --- | --- |

23.

Euronest noterar dock att allmänhetens förtroende för medier är fortsatt lågt, och betonar vikten av mediekompetens, transparens avseende de ekonomiska kopplingarna mellan medier och politiska och ekonomiska kretsar, utveckling av yrkesetiska regler bland journalister samt kvaliteten på medieinnehållet som viktiga faktorer som avgör graden av förtroende hos medborgarna. Euronest rekommenderar att ytterligare insatser görs för att utarbeta utbildnings- och mentorssystem för unga journalister och att ökad synlighet ges till utmärkelser som inom ramen för det östliga partnerskapet tilldelas unga personer som arbetar inom medier.

| 24. | Euronest uppmanar med kraft yrkesorganisationer för journalister att öka allmänhetens medvetenhet om fall där journalister eller medieföretag har agerat på ett sätt som står i uppenbar strid med deras moraliska ansvar. |
| --- | --- |

24.

Euronest uppmanar med kraft yrkesorganisationer för journalister att öka allmänhetens medvetenhet om fall där journalister eller medieföretag har agerat på ett sätt som står i uppenbar strid med deras moraliska ansvar.

Ökat samarbete inom åtgärder för motverkande av propaganda inom ramen för det östliga partnerskapet på grundval av full respekt för de mänskliga rättigheterna och yttrandefriheten

| 25. | Euronest fördömer politik för propaganda och desinformation samt konfrontationspolitik, som kan uppmana till våld och hat och även kan främja intolerans och diskriminering. |
| --- | --- |

25.

Euronest fördömer politik för propaganda och desinformation samt konfrontationspolitik, som kan uppmana till våld och hat och även kan främja intolerans och diskriminering.

| 26. | Euronest kritiserar den ryska regeringens politik för att försöka påverka den allmänna opinionen på hela den europeiska kontinenten, misskreditera EU och så split mellan medlemsstaterna och länderna inom det östliga partnerskapet genom att använda statskontrollerade ryska medier för att skapa flöden av falska nyheter och snedvridna fakta. |
| --- | --- |

26.

Euronest kritiserar den ryska regeringens politik för att försöka påverka den allmänna opinionen på hela den europeiska kontinenten, misskreditera EU och så split mellan medlemsstaterna och länderna inom det östliga partnerskapet genom att använda statskontrollerade ryska medier för att skapa flöden av falska nyheter och snedvridna fakta.

| 27. | Euronest uppmanar de behöriga myndigheterna inom EU:s institutioner, medlemsstaterna och partnerländerna att vidta alla åtgärder som krävs för att minska ovannämnda risker och skydda sina respektive medier från it-attacker eller hackningsverksamhet. Euronest betonar behovet av noggrann övervakning av exponering för externa påtryckningar som medier i EU och partnerländer utsätts för. Euronest är dock djupt oroat över vissa typer av extrema åtgärder, exempelvis stängning eller blockering av vissa tv-kanaler och webbplatser eller ogrundat nekande av tillträde för journalister. |
| --- | --- |

27.

Euronest uppmanar de behöriga myndigheterna inom EU:s institutioner, medlemsstaterna och partnerländerna att vidta alla åtgärder som krävs för att minska ovannämnda risker och skydda sina respektive medier från it-attacker eller hackningsverksamhet. Euronest betonar behovet av noggrann övervakning av exponering för externa påtryckningar som medier i EU och partnerländer utsätts för. Euronest är dock djupt oroat över vissa typer av extrema åtgärder, exempelvis stängning eller blockering av vissa tv-kanaler och webbplatser eller ogrundat nekande av tillträde för journalister.

| 28. | Euronest välkomnar EU:s handlingsplan för strategisk kommunikation och det faktum att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har isolerat en bättre, tydligare och särskilt anpassad strategisk kommunikation som en av de tjugo viktigaste prioriteringarna för ramen för det östliga partnerskapet, som ska presenteras vid det kommande toppmötet i november 2017. |
| --- | --- |

28.

Euronest välkomnar EU:s handlingsplan för strategisk kommunikation och det faktum att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har isolerat en bättre, tydligare och särskilt anpassad strategisk kommunikation som en av de tjugo viktigaste prioriteringarna för ramen för det östliga partnerskapet, som ska presenteras vid det kommande toppmötet i november 2017.

| 29. | Euronest understryker att dessa åtgärder måste genomföras med full respekt för de mänskliga rättigheterna och yttrandefriheten. Euronest rekommenderar därför att fokus läggs på att stärka mediernas motståndskraft mot propaganda och externa påtryckningar samt på att utarbeta instrument för att känna igen manipulativt kommunikationsinnehåll. Euronest anser att det bästa sättet att motverka propaganda är att främja faktabaserad, högkvalitativ information. |
| --- | --- |

29.

Euronest understryker att dessa åtgärder måste genomföras med full respekt för de mänskliga rättigheterna och yttrandefriheten. Euronest rekommenderar därför att fokus läggs på att stärka mediernas motståndskraft mot propaganda och externa påtryckningar samt på att utarbeta instrument för att känna igen manipulativt kommunikationsinnehåll. Euronest anser att det bästa sättet att motverka propaganda är att främja faktabaserad, högkvalitativ information.

| 30. | Euronest stöder initiativ för att skapa EU-finansierade transnationella nätverk av faktagranskare, undersökande journalister och forskare som ska detaljgranska fientliga försök att påverka den allmänna opinionen och därmed tillhandahålla beslutsfattare med sakliga grunder för bemötande av fientlig desinformation. |
| --- | --- |

30.

Euronest stöder initiativ för att skapa EU-finansierade transnationella nätverk av faktagranskare, undersökande journalister och forskare som ska detaljgranska fientliga försök att påverka den allmänna opinionen och därmed tillhandahålla beslutsfattare med sakliga grunder för bemötande av fientlig desinformation.

| 31. | Euronest stöder icke-statliga övervakningsorganisationer inom EU och partnerländer som främjar kritiskt tänkande och digital kompetens och mediekompetens och som motverkar spridningen av konspirationsteorier och desinformation. |
| --- | --- |

31.

Euronest stöder icke-statliga övervakningsorganisationer inom EU och partnerländer som främjar kritiskt tänkande och digital kompetens och mediekompetens och som motverkar spridningen av konspirationsteorier och desinformation.

| 32. | Euronest uppmanar EU att tillhandahålla stark, tydlig och särskilt anpassad strategisk kommunikation som syftar till att öka förståelsen av och trovärdigheten hos EU bland medborgarna inom det östliga partnerskapet, och detsamma avseende det östliga partnerskapet bland EU:s medborgare. |
| --- | --- |

32.

Euronest uppmanar EU att tillhandahålla stark, tydlig och särskilt anpassad strategisk kommunikation som syftar till att öka förståelsen av och trovärdigheten hos EU bland medborgarna inom det östliga partnerskapet, och detsamma avseende det östliga partnerskapet bland EU:s medborgare.

| 33. | Euronest fördömer kraftigt kidnappning av, övergrepp mot samt mord på journalister i konfliktdrabbade områden och på de territorier i Ukraina som befinner sig under olaglig ockupation (Krim och vissa delar av Donetsk- och Luhansk-regionerna). Euronest betonar behovet av att få ett stopp på straffriheten för brott mot journalister och att ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

33.

Euronest fördömer kraftigt kidnappning av, övergrepp mot samt mord på journalister i konfliktdrabbade områden och på de territorier i Ukraina som befinner sig under olaglig ockupation (Krim och vissa delar av Donetsk- och Luhansk-regionerna). Euronest betonar behovet av att få ett stopp på straffriheten för brott mot journalister och att ställa de ansvariga inför rätta.

| 34. | Euronest uppmanar partnerländerna att införa program till stöd för mångfald och oberoende inom medier i syfte att säkerställa människors tillgång till information samt öka allmänhetens stöd för EU. |
| --- | --- |

34.

Euronest uppmanar partnerländerna att införa program till stöd för mångfald och oberoende inom medier i syfte att säkerställa människors tillgång till information samt öka allmänhetens stöd för EU.

| 35. | Euronest noterar att varje land inom det östliga partnerskapet står inför särskilda utmaningar och att en särskild bedömning av varje land skulle göra genomförandet av rapporten mer effektivt. |
| --- | --- |

35.

Euronest noterar att varje land inom det östliga partnerskapet står inför särskilda utmaningar och att en särskild bedömning av varje land skulle göra genomförandet av rapporten mer effektivt.

| 36. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

36.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0441.

---

| 15.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/18

---

RESOLUTION

från den parlamentariska församlingen Euronest om att undanröja den ekonomiska krisens konsekvenser för ungdomsarbetslösheten i EU och länderna i det östliga partnerskapet

(2018/C 99/06)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 november 2015Översyn av den europeiska grannskapspolitiken samt rådets slutsatser av den 14 december 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 november 2015Översyn av den europeiska grannskapspolitiken samt rådets slutsatser av den 14 december 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet, antagen i Riga den 22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet, antagen i Riga den 22 maj 2015,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 15 december 2016 från kommissionens avdelningar och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet – fokus på viktiga prioriteringar och resultat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 15 december 2016 från kommissionens avdelningar och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet – fokus på viktiga prioriteringar och resultat,

| — | med beaktande av den analysrapport som kommissionen offentliggjorde i december 2015 om det östliga partnerskapets ungdomspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den analysrapport som kommissionen offentliggjorde i december 2015 om det östliga partnerskapets ungdomspolitik,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016) 646), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016) 646),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2016 om kompetenshöjande åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2016 om kompetenshöjande åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet (1),

| — | med beaktande av den konsekvensbedömning som kommissionen offentliggjorde i september 2014 avseende effekterna av Erasmus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsekvensbedömning som kommissionen offentliggjorde i september 2014 avseende effekterna av Erasmus,

| — | med beaktande av det nya stödpaketet på 79,8 miljoner euro som kommissionen kungjorde den 19 september 2016 i syfte att stärka den socioekonomiska utvecklingen och små och medelstora företag, ungdomars anställbarhet och konnektiviteten i länderna i det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya stödpaketet på 79,8 miljoner euro som kommissionen kungjorde den 19 september 2016 i syfte att stärka den socioekonomiska utvecklingen och små och medelstora företag, ungdomars anställbarhet och konnektiviteten i länderna i det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av resultaten från det östliga partnerskapets andra ungdomsforum, som anordnades i Riga den 10–11 februari 2015 och handlade om ungdomssysselsättning och sektorsöverskridande samarbete inom ungdomsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från det östliga partnerskapets andra ungdomsforum, som anordnades i Riga den 10–11 februari 2015 och handlade om ungdomssysselsättning och sektorsöverskridande samarbete inom ungdomsområdet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 maj 2013 om bekämpning av fattigdom och social utestängning i länderna i det östliga partnerskapet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 maj 2013 om bekämpning av fattigdom och social utestängning i länderna i det östliga partnerskapet (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Utkast till rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) av den 15 september 2015 (COM(2015) 429), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Utkast till rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) av den 15 september 2015 (COM(2015) 429),

| — | med beaktande av ministerkommunikén utfärdad i Jerevan, som antogs av ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning som anordnades i Jerevan den 14–15 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerkommunikén utfärdad i Jerevan, som antogs av ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning som anordnades i Jerevan den 14–15 maj 2015,

| — | med beaktande av Unescos konvention från 1960 om bekämpning av diskriminering på utbildningsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention från 1960 om bekämpning av diskriminering på utbildningsområdet,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, i synnerhet mål 8 där regeringar och andra aktörer uppmanas att ”verka för en inkluderande och långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, i synnerhet mål 8 där regeringar och andra aktörer uppmanas att ”verka för en inkluderande och långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla”,

| — | med beaktande av ILO:s deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering, och av följande skäl:

| A. | Dagens ungdomsgeneration är den största någonsin i människans historia: 1,8 miljarder unga bor i dag på vår planet och ungefär 85 % av dem bor i länder med en framväxande ekonomi eller utvecklingsekonomi eller i instabila stater. |
| --- | --- |

A.

Dagens ungdomsgeneration är den största någonsin i människans historia: 1,8 miljarder unga bor i dag på vår planet och ungefär 85 % av dem bor i länder med en framväxande ekonomi eller utvecklingsekonomi eller i instabila stater.

| B. | Ytterligare en miljard unga kommer ut på arbetsmarknaden under nästa årtionde, men troligen kommer endast 40 % av dem att få sådana jobb som redan finns och den globala ekonomin måste därför skapa 600 miljoner nya jobb under de kommande tio åren – fem miljoner jobb varje månad – bara för att hålla jämna steg med de förutsedda nivåerna för ungdomssysselsättningen. |
| --- | --- |

B.

Ytterligare en miljard unga kommer ut på arbetsmarknaden under nästa årtionde, men troligen kommer endast 40 % av dem att få sådana jobb som redan finns och den globala ekonomin måste därför skapa 600 miljoner nya jobb under de kommande tio åren – fem miljoner jobb varje månad – bara för att hålla jämna steg med de förutsedda nivåerna för ungdomssysselsättningen.

| C. | Unga har drabbats särskilt hårt av den finansiella och ekonomiska krisen under de senaste tio åren. Den globala ungdomsarbetslösheten stiger, 2016 nådde den en historiskt hög nivå på över 13 % (från 12,9 % under 2015) och troligen kommer den att ligga kvar på samma nivå 2017. Detta innebär att antalet unga arbetslösa i världen ökade med en halv miljon under 2016, till 71 miljoner, och det kommer troligen att se likadant ut under 2017. |
| --- | --- |

C.

Unga har drabbats särskilt hårt av den finansiella och ekonomiska krisen under de senaste tio åren. Den globala ungdomsarbetslösheten stiger, 2016 nådde den en historiskt hög nivå på över 13 % (från 12,9 % under 2015) och troligen kommer den att ligga kvar på samma nivå 2017. Detta innebär att antalet unga arbetslösa i världen ökade med en halv miljon under 2016, till 71 miljoner, och det kommer troligen att se likadant ut under 2017.

| D. | Målen för hållbar utveckling kommer inte att uppnås om inte de problem som unga arbetssökande brottas med i alla regioner världen över åtgärdas. |
| --- | --- |

D.

Målen för hållbar utveckling kommer inte att uppnås om inte de problem som unga arbetssökande brottas med i alla regioner världen över åtgärdas.

| E. | Fler än 4,2 miljoner unga (dvs. i åldrarna 15–24 år) i EU var arbetslösa i augusti 2016, och långtidsarbetslösheten bland unga är fortfarande alltför hög i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

E.

Fler än 4,2 miljoner unga (dvs. i åldrarna 15–24 år) i EU var arbetslösa i augusti 2016, och långtidsarbetslösheten bland unga är fortfarande alltför hög i vissa medlemsstater.

| F. | Världsbankens forskning visar att till skillnad från i andra regioner har krisens konsekvenser för arbetslösheten blivit långvariga i Europa och Centralasien och att arbetslösheten inte har återgått till de nivåer de hade före krisen. |
| --- | --- |

F.

Världsbankens forskning visar att till skillnad från i andra regioner har krisens konsekvenser för arbetslösheten blivit långvariga i Europa och Centralasien och att arbetslösheten inte har återgått till de nivåer de hade före krisen.

| G. | Ungdomsarbetslösheten varierar betydligt mellan länderna i det östliga partnerskapet, från 5 % till 33 % 2015, på grund av att de nationella arbetsmarknaderna skiljer sig åt. |
| --- | --- |

G.

Ungdomsarbetslösheten varierar betydligt mellan länderna i det östliga partnerskapet, från 5 % till 33 % 2015, på grund av att de nationella arbetsmarknaderna skiljer sig åt.

| H. | För unga människor är ofta bristen på lönsamma sysselsättningsmöjligheter den främsta orsaken till att de avstår från att aktivt söka jobb. Eftersom ungdomsarbetslösheten bitit sig fast på en hög nivå och övergången från utbildning till sysselsättning blir allt svårare hamnar en allt större andel unga (fler än 6,6 miljoner i åldrarna 15–24 år 2015) i kategorin ”unga som varken arbetar eller studerar”, och de riskerar därmed att få en sämre kompetens, bli undersysselsatta och hamna i trångmål. |
| --- | --- |

H.

För unga människor är ofta bristen på lönsamma sysselsättningsmöjligheter den främsta orsaken till att de avstår från att aktivt söka jobb. Eftersom ungdomsarbetslösheten bitit sig fast på en hög nivå och övergången från utbildning till sysselsättning blir allt svårare hamnar en allt större andel unga (fler än 6,6 miljoner i åldrarna 15–24 år 2015) i kategorin ”unga som varken arbetar eller studerar”, och de riskerar därmed att få en sämre kompetens, bli undersysselsatta och hamna i trångmål.

| I. | Bristen på relevant kompetens för tillgängliga jobb och ett kompetensglapp är viktiga orsaker till ungdomsarbetslösheten. Trots att dagens unga har en högre utbildning och större kompetens än tidigare generationer fortsätter de att möta strukturella hinder när det gäller att få ett arbete av god kvalitet enligt EU:s och medlemsstaternas normer. Ungdomssysselsättningskrisen i Europa går inte att lösa om inte sysselsättning skapas på ett effektivt och hållbart sätt. |
| --- | --- |

I.

Bristen på relevant kompetens för tillgängliga jobb och ett kompetensglapp är viktiga orsaker till ungdomsarbetslösheten. Trots att dagens unga har en högre utbildning och större kompetens än tidigare generationer fortsätter de att möta strukturella hinder när det gäller att få ett arbete av god kvalitet enligt EU:s och medlemsstaternas normer. Ungdomssysselsättningskrisen i Europa går inte att lösa om inte sysselsättning skapas på ett effektivt och hållbart sätt.

| J. | Välfungerande vägledningsprogram har en positiv inverkan på ekonomin och samhället. Unga arbetssökande och högskoleutbildade bör utnyttja yrkesväglednings- och informationstjänster mer, och dessa tjänster bör i sin tur vara bättre rustade för att kunna uppfylla förväntningarna hos de unga människor som kommer ut på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

J.

Välfungerande vägledningsprogram har en positiv inverkan på ekonomin och samhället. Unga arbetssökande och högskoleutbildade bör utnyttja yrkesväglednings- och informationstjänster mer, och dessa tjänster bör i sin tur vara bättre rustade för att kunna uppfylla förväntningarna hos de unga människor som kommer ut på arbetsmarknaden.

| K. | Små och medelstora företag är bland de viktigaste skaparna av ungdomssysselsättning: de står för gott och väl 80 % av alla anställningstillfällen och gör därför hela arbetsmarknaden en viktig tjänst i och med den avgörande roll de spelar för övergången till en ny och hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

K.

Små och medelstora företag är bland de viktigaste skaparna av ungdomssysselsättning: de står för gott och väl 80 % av alla anställningstillfällen och gör därför hela arbetsmarknaden en viktig tjänst i och med den avgörande roll de spelar för övergången till en ny och hållbar ekonomi.

| L. | Alla strategier som avser färdigheter, kompetens och utbildning måste först och främst grundas på rättigheter och ge unga valmöjligheter och egenmakt. För att sådana strategier ska vara framgångsrika är det av yttersta vikt att de unga själva är de viktigaste intressenterna, tillsammans med utbildningsinstitutioner och näringsliv eller utbildningsleverantörer. |
| --- | --- |

L.

Alla strategier som avser färdigheter, kompetens och utbildning måste först och främst grundas på rättigheter och ge unga valmöjligheter och egenmakt. För att sådana strategier ska vara framgångsrika är det av yttersta vikt att de unga själva är de viktigaste intressenterna, tillsammans med utbildningsinstitutioner och näringsliv eller utbildningsleverantörer.

| M. | Tidig integrering, investeringar i utbildning, tonvikt på praktiska färdigheter och ett system där yrkesutbildning varvas med praktik har varit viktiga instrument som har gjort att vissa medlemsstater har kunnat hejda den ökande ungdomsarbetslösheten under krisen i större utsträckning än andra. |
| --- | --- |

M.

Tidig integrering, investeringar i utbildning, tonvikt på praktiska färdigheter och ett system där yrkesutbildning varvas med praktik har varit viktiga instrument som har gjort att vissa medlemsstater har kunnat hejda den ökande ungdomsarbetslösheten under krisen i större utsträckning än andra.

| N. | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen spelar en viktig roll när det gäller att underlätta reformer av yrkesutbildnings- och sysselsättningssystemen i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

N.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen spelar en viktig roll när det gäller att underlätta reformer av yrkesutbildnings- och sysselsättningssystemen i länderna i det östliga partnerskapet.

| O. | Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt unga som varken arbetar eller studerar, eftersom de som tillhör denna grupp ofta pendlar mellan tillfälliga arbeten, arbetslöshet och/eller brist på sysselsättning, till och med under perioder med stark ekonomisk tillväxt. EU:s ungdomssysselsättningsinitiativ, som inrättades genom Europeiska rådets beslut från februari 2013 och delvis bekostas med medel från Europeiska socialfonden, har visat sig vara ett värdefullt EU-instrument i kampen mot ungdomsarbetslösheten – i synnerhet för målgruppen unga som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

O.

Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt unga som varken arbetar eller studerar, eftersom de som tillhör denna grupp ofta pendlar mellan tillfälliga arbeten, arbetslöshet och/eller brist på sysselsättning, till och med under perioder med stark ekonomisk tillväxt. EU:s ungdomssysselsättningsinitiativ, som inrättades genom Europeiska rådets beslut från februari 2013 och delvis bekostas med medel från Europeiska socialfonden, har visat sig vara ett värdefullt EU-instrument i kampen mot ungdomsarbetslösheten – i synnerhet för målgruppen unga som varken arbetar eller studerar.

| P. | Bland de unga som varken arbetar eller studerar i Europa är andelen kvinnor särskilt hög, och jämställdhetsaspekten måste därför ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

P.

Bland de unga som varken arbetar eller studerar i Europa är andelen kvinnor särskilt hög, och jämställdhetsaspekten måste därför ägnas särskild uppmärksamhet.

| Q. | Enligt kommissionens konsekvensbedömning avseende effekterna av Erasmus från 2014 har unga högskoleutbildade som har skaffat sig färdigheter och erfarenheter utomlands genom Erasmusprogrammet mycket större möjligheter och bättre färdigheter jämfört med dem som inte har tillbringat någon tid utomlands. Leonardoprogrammet som vänder sig till lärlingar har uppnått liknande framgångar. |
| --- | --- |

Q.

Enligt kommissionens konsekvensbedömning avseende effekterna av Erasmus från 2014 har unga högskoleutbildade som har skaffat sig färdigheter och erfarenheter utomlands genom Erasmusprogrammet mycket större möjligheter och bättre färdigheter jämfört med dem som inte har tillbringat någon tid utomlands. Leonardoprogrammet som vänder sig till lärlingar har uppnått liknande framgångar.

| R. | Ett spin off-program till Erasmusprogrammet, Erasmus för unga företagare, ger unga som är intresserade av företagande möjlighet att lära sig och få erfarenhet genom att arbeta tillsammans med erfarna företagare som driver småföretag i andra deltagande länder. |
| --- | --- |

R.

Ett spin off-program till Erasmusprogrammet, Erasmus för unga företagare, ger unga som är intresserade av företagande möjlighet att lära sig och få erfarenhet genom att arbeta tillsammans med erfarna företagare som driver småföretag i andra deltagande länder.

| S. | Hållbara anställningar av god kvalitet skulle kunna skapas genom investeringar i t.ex. gröna jobb, förnybar energi, hållbart boende, energieffektivitet, forskning och utveckling, it samt andra innovativa sektorer med kapacitet att anställa ett stort antal unga. |
| --- | --- |

S.

Hållbara anställningar av god kvalitet skulle kunna skapas genom investeringar i t.ex. gröna jobb, förnybar energi, hållbart boende, energieffektivitet, forskning och utveckling, it samt andra innovativa sektorer med kapacitet att anställa ett stort antal unga.

| T. | Det tar lång tid att ta sig in på arbetsmarknaden och många går arbetslösa länge, vilket negativt påverkar karriärmöjligheterna, lönen, hälsan och den sociala rörligheten för unga. |
| --- | --- |

T.

Det tar lång tid att ta sig in på arbetsmarknaden och många går arbetslösa länge, vilket negativt påverkar karriärmöjligheterna, lönen, hälsan och den sociala rörligheten för unga.

| U. | Unga är en tillgång för den europeiska ekonomin och bör få stöd när de försöker skaffa sig den erfarenhet som arbetsmarknaden efterfrågar för att förekomma vad som kommer att krävas, t.ex. kodning och digitala färdigheter, för den ekonomiska verksamheten under 2000-talet. |
| --- | --- |

U.

Unga är en tillgång för den europeiska ekonomin och bör få stöd när de försöker skaffa sig den erfarenhet som arbetsmarknaden efterfrågar för att förekomma vad som kommer att krävas, t.ex. kodning och digitala färdigheter, för den ekonomiska verksamheten under 2000-talet.

| V. | En hög arbetslöshet och sysslolöshet, särskilt bland unga, är fortfarande en av de absolut största utmaningarna för de östeuropeiska länderna och något som begränsar deras framtidsutsikter sett till bättre levnadsstandard och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

V.

En hög arbetslöshet och sysslolöshet, särskilt bland unga, är fortfarande en av de absolut största utmaningarna för de östeuropeiska länderna och något som begränsar deras framtidsutsikter sett till bättre levnadsstandard och ekonomisk tillväxt.

| W. | En hög arbetslöshet tvingar unga arbetssökande att ofrivilligt ta oattraktiva informella jobb, deltidsanställningar eller lågavlönade anställningar. |
| --- | --- |

W.

En hög arbetslöshet tvingar unga arbetssökande att ofrivilligt ta oattraktiva informella jobb, deltidsanställningar eller lågavlönade anställningar.

| X. | Unga som endast ser arbetslöshet, fattigdom eller sårbara anställningsformer framför sig tenderar att vända blicken mot utlandet för bättre utbildning och jobbmöjligheter. Ungas migration är ett hinder för den sociala sammanhållningen och ekonomiska tillväxten i länderna i det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

X.

Unga som endast ser arbetslöshet, fattigdom eller sårbara anställningsformer framför sig tenderar att vända blicken mot utlandet för bättre utbildning och jobbmöjligheter. Ungas migration är ett hinder för den sociala sammanhållningen och ekonomiska tillväxten i länderna i det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater.

| Y. | Skillnaderna är stora mellan unga män och unga kvinnor för merparten av arbetsmarknadsindikatorerna, särskilt under övergången till vuxenlivet. Sådana skillnader kan vara ett tecken på ojämlika möjligheter och återspegla en djupt rotad socioekonomisk och kulturell diskriminering som brukar missgynna kvinnor på ett oproportionerligt sätt. |
| --- | --- |

Y.

Skillnaderna är stora mellan unga män och unga kvinnor för merparten av arbetsmarknadsindikatorerna, särskilt under övergången till vuxenlivet. Sådana skillnader kan vara ett tecken på ojämlika möjligheter och återspegla en djupt rotad socioekonomisk och kulturell diskriminering som brukar missgynna kvinnor på ett oproportionerligt sätt.

| Z. | Bland unga med migrantbakgrund är anställnings- och utbildningsnivåerna lägre. |
| --- | --- |

Z.

Bland unga med migrantbakgrund är anställnings- och utbildningsnivåerna lägre.

| 1. | Den parlamentariska församlingen Euronest (nedan kallad Euronest) framhåller att EU och de östeuropeiska länderna måste prioritera hållbara system för ekonomi, utbildning och ungdomssysselsättning och att parterna har åtagit sig att ta konkreta initiativ för att verka för integration och anställbarhet på arbetsmarknaden, i synnerhet inom området ungdomssysselsättning. Euronest upprepar att parternas parlament upprepade gånger har slagit fast att sysselsättning och utbildning är bland de högsta politiska prioriteringarna för medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.

Den parlamentariska församlingen Euronest (nedan kallad Euronest) framhåller att EU och de östeuropeiska länderna måste prioritera hållbara system för ekonomi, utbildning och ungdomssysselsättning och att parterna har åtagit sig att ta konkreta initiativ för att verka för integration och anställbarhet på arbetsmarknaden, i synnerhet inom området ungdomssysselsättning. Euronest upprepar att parternas parlament upprepade gånger har slagit fast att sysselsättning och utbildning är bland de högsta politiska prioriteringarna för medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet.

| 2. | Euronest välkomnar i detta hänseende EU:s och de östeuropeiska partnerländernas initiativ till att stifta lagar och inrätta strategier för unga inom områdena utbildning, sysselsättning, entreprenörskap, social delaktighet och aktivt deltagande i det civila samhället. Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att i större utsträckning genomföra befintliga lagar och strategier för unga. Euronest uppmuntrar båda parterna att upprätta kvalitetsmål och riktmärken för inkluderande utbildningssystem som säkerställer jämlikhet, icke-diskriminering och medborgerlig kompetens. |
| --- | --- |

2.

Euronest välkomnar i detta hänseende EU:s och de östeuropeiska partnerländernas initiativ till att stifta lagar och inrätta strategier för unga inom områdena utbildning, sysselsättning, entreprenörskap, social delaktighet och aktivt deltagande i det civila samhället. Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att i större utsträckning genomföra befintliga lagar och strategier för unga. Euronest uppmuntrar båda parterna att upprätta kvalitetsmål och riktmärken för inkluderande utbildningssystem som säkerställer jämlikhet, icke-diskriminering och medborgerlig kompetens.

| 3. | Euronest uppmanar EU och de östeuropeiska partnerländerna att ta fram en rättighetsbaserad strategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, med fokus på sysselsättning av god kvalitet och ungas deltagande i beslutsfattandet i egenskap av intressenter. |
| --- | --- |

3.

Euronest uppmanar EU och de östeuropeiska partnerländerna att ta fram en rättighetsbaserad strategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, med fokus på sysselsättning av god kvalitet och ungas deltagande i beslutsfattandet i egenskap av intressenter.

| 4. | Euronest uppmanar EU och de östeuropeiska partnerländerna att med kraft verka för att utbyta erfarenhet inom skapande av sysselsättning, ungas deltagande i politik som handlar om dem, skydd av ekonomiska, sociala och mänskliga rättigheter på arbetet samt inom åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

4.

Euronest uppmanar EU och de östeuropeiska partnerländerna att med kraft verka för att utbyta erfarenhet inom skapande av sysselsättning, ungas deltagande i politik som handlar om dem, skydd av ekonomiska, sociala och mänskliga rättigheter på arbetet samt inom åtgärder mot ungdomsarbetslösheten.

| 5. | Euronest uppmanar EU att samarbeta mer med de internationella finansinstituten och med relevanta internationella organisationer när det gäller utvecklingen av den privata sektorn och initiativ som främjar tillväxt och sysselsättning för alla och förbättrar levnadsvillkoren för medborgarna, i enlighet med vad 2015 års översyn av den europeiska grannskapspolitiken uppmanade till. |
| --- | --- |

5.

Euronest uppmanar EU att samarbeta mer med de internationella finansinstituten och med relevanta internationella organisationer när det gäller utvecklingen av den privata sektorn och initiativ som främjar tillväxt och sysselsättning för alla och förbättrar levnadsvillkoren för medborgarna, i enlighet med vad 2015 års översyn av den europeiska grannskapspolitiken uppmanade till.

| 6. | Euronest framhåller att en minskning av antalet tidiga skolavhoppare skulle ge den europeiska ekonomin såväl som de östeuropeiska partnerländernas ekonomi tillgång till ytterligare flera tusen kvalificerade anställda årligen. |
| --- | --- |

6.

Euronest framhåller att en minskning av antalet tidiga skolavhoppare skulle ge den europeiska ekonomin såväl som de östeuropeiska partnerländernas ekonomi tillgång till ytterligare flera tusen kvalificerade anställda årligen.

| 7. | Euronest framhåller att tidiga skolavhopp måste bekämpas eftersom det kan vara det första steget på vägen mot livslång fattigdom, leda till vad som kallas för tidiga ärr och bidra till arbetslöshet. |
| --- | --- |

7.

Euronest framhåller att tidiga skolavhopp måste bekämpas eftersom det kan vara det första steget på vägen mot livslång fattigdom, leda till vad som kallas för tidiga ärr och bidra till arbetslöshet.

| 8. | Euronest framhåller att problemet med åldersdiskriminering vid ansökningar om sociala trygghetsförmåner, såsom arbetslöshetsersättning, måste åtgärdas. |
| --- | --- |

8.

Euronest framhåller att problemet med åldersdiskriminering vid ansökningar om sociala trygghetsförmåner, såsom arbetslöshetsersättning, måste åtgärdas.

| 9. | Euronest framhåller behovet av att främja strategier för en bättre övergång från informella anställningar till arbeten av god kvalitet, och likaså behovet av att utarbeta strategier för övergången från utbildning till arbete. |
| --- | --- |

9.

Euronest framhåller behovet av att främja strategier för en bättre övergång från informella anställningar till arbeten av god kvalitet, och likaså behovet av att utarbeta strategier för övergången från utbildning till arbete.

| 10. | Euronest framhåller vikten av att erbjuda unga föräldrar, särskilt unga mödrar, stöd så att det säkerställs att de kan försörja sig, fortsätta sitt lärande och arbete utifrån bästa förmåga och samtidigt kunna ta sitt fulla omvårdnadsansvar. Euronest framhåller att tidigt stöd och tidiga investeringar är avgörande för att motverka livslånga inkomstförluster. |
| --- | --- |

10.

Euronest framhåller vikten av att erbjuda unga föräldrar, särskilt unga mödrar, stöd så att det säkerställs att de kan försörja sig, fortsätta sitt lärande och arbete utifrån bästa förmåga och samtidigt kunna ta sitt fulla omvårdnadsansvar. Euronest framhåller att tidigt stöd och tidiga investeringar är avgörande för att motverka livslånga inkomstförluster.

| 11. | Euronest anser att det är oerhört viktigt att verka för fler och jämlika möjligheter för unga, att främja social delaktighet, jämställdhet mellan könen och solidaritet samt att bekämpa alla former av diskriminering, i synnerhet sådan som grundas på kön, ras, etnicitet eller funktionsnedsättning, om målet om en minskad ungdomsarbetslöshet ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

11.

Euronest anser att det är oerhört viktigt att verka för fler och jämlika möjligheter för unga, att främja social delaktighet, jämställdhet mellan könen och solidaritet samt att bekämpa alla former av diskriminering, i synnerhet sådan som grundas på kön, ras, etnicitet eller funktionsnedsättning, om målet om en minskad ungdomsarbetslöshet ska kunna uppnås.

| 12. | Euronest anser att parlamenten i länderna i det östliga partnerskapet och Europaparlamentet bör vara delaktiga i den strategiska metoden för framtagandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av relevanta initiativ som syftar till att ge stöd till ungdomssysselsättning på alla nivåer, och att den parlamentariska församlingen Euronest skulle kunna vara till stor hjälp i detta arbete. |
| --- | --- |

12.

Euronest anser att parlamenten i länderna i det östliga partnerskapet och Europaparlamentet bör vara delaktiga i den strategiska metoden för framtagandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av relevanta initiativ som syftar till att ge stöd till ungdomssysselsättning på alla nivåer, och att den parlamentariska församlingen Euronest skulle kunna vara till stor hjälp i detta arbete.

| 13. | Euronest uppmanar medlemsstaterna att stärka sitt utbyte med länderna i det östliga partnerskapet av positiva erfarenheter med att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga. |
| --- | --- |

13.

Euronest uppmanar medlemsstaterna att stärka sitt utbyte med länderna i det östliga partnerskapet av positiva erfarenheter med att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga.

| 14. | Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att delta i en mängd olika EU-program för unga, såsom Erasmus+, ungdomssysselsättningsinitiativet och ungdomsgarantin, EU4youth-programmet, bilaterala och regionala program för yrkesutbildning, programmet Kreativa Europa samt internationella program för unga, såsom programmet En lösning för ungdomssysselsättningen (Solution for Youth Employment). Euronest anser att unga inlärare och lärlingar som har skaffat sig färdigheter och erfarenheter utomlands har mycket större möjligheter och bättre färdigheter jämfört med dem som inte har tillbringat någon tid utomlands. |
| --- | --- |

14.

Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att delta i en mängd olika EU-program för unga, såsom Erasmus+, ungdomssysselsättningsinitiativet och ungdomsgarantin, EU4youth-programmet, bilaterala och regionala program för yrkesutbildning, programmet Kreativa Europa samt internationella program för unga, såsom programmet En lösning för ungdomssysselsättningen (Solution for Youth Employment). Euronest anser att unga inlärare och lärlingar som har skaffat sig färdigheter och erfarenheter utomlands har mycket större möjligheter och bättre färdigheter jämfört med dem som inte har tillbringat någon tid utomlands.

| 15. | Euronest begär mer finansiering till sådana EU-program för unga, inbegripet den europeiska ungdomsgarantin, så att mervärdet och kvaliteten på den utbildning och sysselsättning som erbjuds säkerställs. Euronest vill att en höjd åldersgräns för deltagandet i sådana program övervägs, eftersom många i praktiken är högskoleutbildade eller kommer ut på arbetsmarknaden först i slutet av tjugoårsåldern. |
| --- | --- |

15.

Euronest begär mer finansiering till sådana EU-program för unga, inbegripet den europeiska ungdomsgarantin, så att mervärdet och kvaliteten på den utbildning och sysselsättning som erbjuds säkerställs. Euronest vill att en höjd åldersgräns för deltagandet i sådana program övervägs, eftersom många i praktiken är högskoleutbildade eller kommer ut på arbetsmarknaden först i slutet av tjugoårsåldern.

| 16. | Euronest uppmanar regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att se till att deras utbildningssystem (allmänna, yrkesinriktade och högre sådana) förbereder studenterna väl för yrkeslivet och att säkerställa ett nära samarbete mellan företrädare för utbildningssektorn, socialtjänsten, arbetsgivare och studenter. |
| --- | --- |

16.

Euronest uppmanar regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att se till att deras utbildningssystem (allmänna, yrkesinriktade och högre sådana) förbereder studenterna väl för yrkeslivet och att säkerställa ett nära samarbete mellan företrädare för utbildningssektorn, socialtjänsten, arbetsgivare och studenter.

| 17. | Euronest uppmanar regeringarna i de östliga partnerskapsländerna och medlemsstaterna att se till att flickor och unga kvinnor uppmuntras att studera vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och att öka andelen kvinnor inom dessa områden. |
| --- | --- |

17.

Euronest uppmanar regeringarna i de östliga partnerskapsländerna och medlemsstaterna att se till att flickor och unga kvinnor uppmuntras att studera vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och att öka andelen kvinnor inom dessa områden.

| 18. | Euronest framhåller att eftersom utbildning spelar en avgörande roll för att främja delaktighet och jämlikhet bör tonvikt också läggas på erkännandet av icke-formellt lärande och färdigheter från informella utbildningar som uppnåtts med hjälp av rörlighetsprogram genomförda i linje med europeiska eller nationella referensramar för kvalifikationer. Euronest uppmuntrar medlemsstaterna att främja och stödja unga lärlingars möjligheter till rörlighet i arbetslivet så att de får möjlighet att utveckla sina färdigheter genom kontakt med andra utbildningssystem. |
| --- | --- |

18.

Euronest framhåller att eftersom utbildning spelar en avgörande roll för att främja delaktighet och jämlikhet bör tonvikt också läggas på erkännandet av icke-formellt lärande och färdigheter från informella utbildningar som uppnåtts med hjälp av rörlighetsprogram genomförda i linje med europeiska eller nationella referensramar för kvalifikationer. Euronest uppmuntrar medlemsstaterna att främja och stödja unga lärlingars möjligheter till rörlighet i arbetslivet så att de får möjlighet att utveckla sina färdigheter genom kontakt med andra utbildningssystem.

| 19. | Euronest understryker att en smidig övergång från utbildning till sysselsättning bör främjas genom att teoretisk utbildning sammankopplas med praktisk erfarenhet, genom att högkvalitativa praktikplatser tillhandahålls i enlighet med vad som föreskrivs i den europeiska kvalitetsstadgan för praktikplatser och lärlingsutbildning samt genom att kvalifikationer som erhållits under formell och icke-formell utbildning eller under volontärarbete erkänns. |
| --- | --- |

19.

Euronest understryker att en smidig övergång från utbildning till sysselsättning bör främjas genom att teoretisk utbildning sammankopplas med praktisk erfarenhet, genom att högkvalitativa praktikplatser tillhandahålls i enlighet med vad som föreskrivs i den europeiska kvalitetsstadgan för praktikplatser och lärlingsutbildning samt genom att kvalifikationer som erhållits under formell och icke-formell utbildning eller under volontärarbete erkänns.

| 20. | Euronest understryker att inrättandet av bilaterala djupgående och omfattande frihandelsområden med Ukraina, Georgien och Moldavien tillhandahåller centrala verktyg för ett modernt, transparent och förutsägbart närmande inom områdena handel och regleringar liksom för utländska direktinvesteringar som skapar sysselsättning och långsiktig tillväxt. Euronest är samtidigt medvetet om att länderna i det östliga partnerskapet kan välja olika metoder för att främja sina respektive ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med EU och med grannländerna. |
| --- | --- |

20.

Euronest understryker att inrättandet av bilaterala djupgående och omfattande frihandelsområden med Ukraina, Georgien och Moldavien tillhandahåller centrala verktyg för ett modernt, transparent och förutsägbart närmande inom områdena handel och regleringar liksom för utländska direktinvesteringar som skapar sysselsättning och långsiktig tillväxt. Euronest är samtidigt medvetet om att länderna i det östliga partnerskapet kan välja olika metoder för att främja sina respektive ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med EU och med grannländerna.

| 21. | Euronest välkomnar i detta hänseende det faktum att associeringsavtalen, inbegripet bilaterala djupgående och omfattande frihandelsområden, mellan EU och Ukraina, Georgien respektive Moldavien, ålägger EU och de östliga partnerländerna att öka de direkta personkontakterna, t.ex. genom samarbete och utbyten inom vetenskap och teknik, näringsliv, unga, utbildning och kultur. Euronest upprepar att samarbete är ett måste vid alla ansträngningar som syftar till att återställa tillväxten och stödja entreprenörskap, investeringar och skapande av sysselsättning i regionen. Euronest uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att undersöka möjligheterna att ta fram blandade utbildnings- och fortbildningsprogram för unga inom lovande ekonomiska sektorer i regionen. |
| --- | --- |

21.

Euronest välkomnar i detta hänseende det faktum att associeringsavtalen, inbegripet bilaterala djupgående och omfattande frihandelsområden, mellan EU och Ukraina, Georgien respektive Moldavien, ålägger EU och de östliga partnerländerna att öka de direkta personkontakterna, t.ex. genom samarbete och utbyten inom vetenskap och teknik, näringsliv, unga, utbildning och kultur. Euronest upprepar att samarbete är ett måste vid alla ansträngningar som syftar till att återställa tillväxten och stödja entreprenörskap, investeringar och skapande av sysselsättning i regionen. Euronest uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att undersöka möjligheterna att ta fram blandade utbildnings- och fortbildningsprogram för unga inom lovande ekonomiska sektorer i regionen.

| 22. | Euronest framhåller att möjligheten för unga att kunna välja att vara rörliga arbetstagare, inom ramen för den fria rörligheten inom det östliga partnerskapet, även fortsättningsvis bör vara ett val och att det inte bör bli ett måste att tjäna sitt uppehälle utomlands. Euronest framhåller att med rörlighet följer ett antal utmaningar. Euronest framhåller att unga bör ha sysselsättningsmöjligheter även i sina hemregioner och hemländer. |
| --- | --- |

22.

Euronest framhåller att möjligheten för unga att kunna välja att vara rörliga arbetstagare, inom ramen för den fria rörligheten inom det östliga partnerskapet, även fortsättningsvis bör vara ett val och att det inte bör bli ett måste att tjäna sitt uppehälle utomlands. Euronest framhåller att med rörlighet följer ett antal utmaningar. Euronest framhåller att unga bör ha sysselsättningsmöjligheter även i sina hemregioner och hemländer.

| 23. | Euronest framhåller de negativa konsekvenserna av kunskapsflykt, som innebär att högkvalificerade unga lämnar sina hemländer; detta gäller särskilt mindre länder där högkvalificerade anställda är särskilt värdefulla. Euronest uppmuntrar EU och de östliga partnerländerna att gemensamt ta itu med frågan om ungas arbetsmigration från länderna i det östliga partnerskapet till EU, så att cirkulär migration främjas och det säkerställs att unga kan återvända hem och få en hållbar anställning av god kvalitet på den plats de själva väljer. |
| --- | --- |

23.

Euronest framhåller de negativa konsekvenserna av kunskapsflykt, som innebär att högkvalificerade unga lämnar sina hemländer; detta gäller särskilt mindre länder där högkvalificerade anställda är särskilt värdefulla. Euronest uppmuntrar EU och de östliga partnerländerna att gemensamt ta itu med frågan om ungas arbetsmigration från länderna i det östliga partnerskapet till EU, så att cirkulär migration främjas och det säkerställs att unga kan återvända hem och få en hållbar anställning av god kvalitet på den plats de själva väljer.

| 24. | Euronest uppmanar eftertryckligen EU att ändra prioriteringarna i sina förbindelser med de europeiska partnerna när så krävs, på grundval av gemensamma intressen och de sistnämndas egna meriter – i synnerhet vad gäller ekonomisk utveckling – och med tonvikt på ungdomssysselsättning. Euronest uppmanar också eftertryckligen EU att hjälpa länderna i det östliga partnerskapet att påskynda reformen av sin industripolitik för att främja en övergång till en konkurrenskraftig och kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

24.

Euronest uppmanar eftertryckligen EU att ändra prioriteringarna i sina förbindelser med de europeiska partnerna när så krävs, på grundval av gemensamma intressen och de sistnämndas egna meriter – i synnerhet vad gäller ekonomisk utveckling – och med tonvikt på ungdomssysselsättning. Euronest uppmanar också eftertryckligen EU att hjälpa länderna i det östliga partnerskapet att påskynda reformen av sin industripolitik för att främja en övergång till en konkurrenskraftig och kunskapsbaserad ekonomi.

| 25. | Euronest kräver att kommissionen till fullo utnyttjar alla verktyg som i dag erbjuds inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet, i synnerhet verktyg inriktade på unga, för att stödja skapandet av sysselsättning i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

25.

Euronest kräver att kommissionen till fullo utnyttjar alla verktyg som i dag erbjuds inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet, i synnerhet verktyg inriktade på unga, för att stödja skapandet av sysselsättning i länderna i det östliga partnerskapet.

| 26. | Euronest konstaterar att EU-medel kan vara fantastiska verktyg för att främja tillväxt och öka människors möjligheter. Euronest kräver att mer medel går till att sprida information om EU:s finansieringsinstrument och till att bredda, inom de akademiska kretsarna och näringslivet, den kunskap och kompetens som krävs för att ansöka om medel och utarbeta och leda projekt. |
| --- | --- |

26.

Euronest konstaterar att EU-medel kan vara fantastiska verktyg för att främja tillväxt och öka människors möjligheter. Euronest kräver att mer medel går till att sprida information om EU:s finansieringsinstrument och till att bredda, inom de akademiska kretsarna och näringslivet, den kunskap och kompetens som krävs för att ansöka om medel och utarbeta och leda projekt.

| 27. | Euronest framhåller att den privata sektorns roll när det gäller att skapa sysselsättning måste förstärkas. Euronest uppmanar därför eftertryckligen myndigheterna i de östliga partnerskapsländerna att ta fram en uppsättning incitament för privata företag att skapa sysselsättning, såsom att lätta på de befintliga administrativa och finansiella kraven för att starta och driva företag genom att förenkla förfarandena och genom att se till att nystartade företag lättare får tillgång till kredit, riskkapital och mikrofinansiering. |
| --- | --- |

27.

Euronest framhåller att den privata sektorns roll när det gäller att skapa sysselsättning måste förstärkas. Euronest uppmanar därför eftertryckligen myndigheterna i de östliga partnerskapsländerna att ta fram en uppsättning incitament för privata företag att skapa sysselsättning, såsom att lätta på de befintliga administrativa och finansiella kraven för att starta och driva företag genom att förenkla förfarandena och genom att se till att nystartade företag lättare får tillgång till kredit, riskkapital och mikrofinansiering.

| 28. | Euronest framhåller behovet av att vidareutveckla ungas egenföretagande, av att öka tillgången till mjuka lån och av att stärka entreprenörskompetensen. |
| --- | --- |

28.

Euronest framhåller behovet av att vidareutveckla ungas egenföretagande, av att öka tillgången till mjuka lån och av att stärka entreprenörskompetensen.

| 29. | Euronest framhåller att företag, inbegripet små och medelstora företag, förvisso spelar en viktig roll när det gäller att ge unga utbildning inom arbetslivsrelaterade färdigheter men att unga också måste få utbildning inom entreprenörskap i bredast möjliga bemärkelse. Euronest uppmuntrar därför till införlivandet i läroplanerna av utbildning inom de praktiska färdigheter som krävs för att starta och driva ett företag. Euronest uppmuntrar också till främjande av de övergripande kompetenser, färdigheter och kunskaper inom företagande som praktiska erfarenheter från verkligheten ger. |
| --- | --- |

29.

Euronest framhåller att företag, inbegripet små och medelstora företag, förvisso spelar en viktig roll när det gäller att ge unga utbildning inom arbetslivsrelaterade färdigheter men att unga också måste få utbildning inom entreprenörskap i bredast möjliga bemärkelse. Euronest uppmuntrar därför till införlivandet i läroplanerna av utbildning inom de praktiska färdigheter som krävs för att starta och driva ett företag. Euronest uppmuntrar också till främjande av de övergripande kompetenser, färdigheter och kunskaper inom företagande som praktiska erfarenheter från verkligheten ger.

| 30. | Euronest uppmanar regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att ta fram övergripande nationella strategier för sysselsättning, med ett tydligt fokus på unga, i enlighet med rekommendationerna i ILO:s deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering. Euronest uppmanar dem även att på lämpligt vis stärka de statliga arbetsförmedlingarna genom att göra om dem till centrala organ som ger unga det stöd de behöver, att ta fram ett enhetligt register över arbetslösa samt tillhandahålla ett övergripande ramverk för de sektorsvisa handlingsplanerna i respektive regerings förslag till sysselsättningspaket. |
| --- | --- |

30.

Euronest uppmanar regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att ta fram övergripande nationella strategier för sysselsättning, med ett tydligt fokus på unga, i enlighet med rekommendationerna i ILO:s deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering. Euronest uppmanar dem även att på lämpligt vis stärka de statliga arbetsförmedlingarna genom att göra om dem till centrala organ som ger unga det stöd de behöver, att ta fram ett enhetligt register över arbetslösa samt tillhandahålla ett övergripande ramverk för de sektorsvisa handlingsplanerna i respektive regerings förslag till sysselsättningspaket.

| 31. | Euronest framhåller att EU måste samråda med sina partner om inrättandet av en panel om ungdomssysselsättning och anställbarhet inom ramen för det östliga partnerskapet, i enlighet med vad 2015 års översyn av EU:s grannskapspolitik uppmanar till. |
| --- | --- |

31.

Euronest framhåller att EU måste samråda med sina partner om inrättandet av en panel om ungdomssysselsättning och anställbarhet inom ramen för det östliga partnerskapet, i enlighet med vad 2015 års översyn av EU:s grannskapspolitik uppmanar till.

| 32. | Euronest uppmanar EU och medlemsstaterna att skapa nya allianser med den privata sektorn och de internationella finansinstituten som stöd för strategier för tillväxt, sysselsättning och ungdomar, i linje med översynen av EU:s grannskapspolitik, och att även överväga partnerskap med den koalition mellan många intressenter som kallas En lösning för ungdomssysselsättningen (Solutions for Youth Employment), vilken sponsras av Världsbanken. |
| --- | --- |

32.

Euronest uppmanar EU och medlemsstaterna att skapa nya allianser med den privata sektorn och de internationella finansinstituten som stöd för strategier för tillväxt, sysselsättning och ungdomar, i linje med översynen av EU:s grannskapspolitik, och att även överväga partnerskap med den koalition mellan många intressenter som kallas En lösning för ungdomssysselsättningen (Solutions for Youth Employment), vilken sponsras av Världsbanken.

| 33. | Euronest framhåller EU:s arbete med kompetensprognoser, särskilt vad gäller gröna jobb och IKT, och anser att matchningen av kompetens med befintliga eller troliga anställningsmöjligheter även fortsättningsvis bör vara en av EU:s och de östliga partnerländernas högsta prioriteringar. |
| --- | --- |

33.

Euronest framhåller EU:s arbete med kompetensprognoser, särskilt vad gäller gröna jobb och IKT, och anser att matchningen av kompetens med befintliga eller troliga anställningsmöjligheter även fortsättningsvis bör vara en av EU:s och de östliga partnerländernas högsta prioriteringar.

| 34. | Euronest framhåller att ett fördjupat samarbete på områdena för ungdoms- och studentutbyten och för framtagandet av nya stipendie- och utbildningsprogram, liksom större möjligheter till deltagande i Erasmus+-programmet, skulle säkerställa färdighetsutveckling och göra det möjligt för unga i länderna i det östliga partnerskapet att bekanta sig med EU och tvärtom, vilket ger dem bättre möjligheter och gör det lättare för dem att få en anställning. |
| --- | --- |

34.

Euronest framhåller att ett fördjupat samarbete på områdena för ungdoms- och studentutbyten och för framtagandet av nya stipendie- och utbildningsprogram, liksom större möjligheter till deltagande i Erasmus+-programmet, skulle säkerställa färdighetsutveckling och göra det möjligt för unga i länderna i det östliga partnerskapet att bekanta sig med EU och tvärtom, vilket ger dem bättre möjligheter och gör det lättare för dem att få en anställning.

| 35. | Euronest uppmanar EU och regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att uppmuntra, främja och reformera företagsklimatet. Euronest framhåller hur viktigt det är med utveckling genom entreprenörskap och små och medelstora företag. Euronest upprepar att denna sektor skapar många anställningstillfällen, även för unga. |
| --- | --- |

35.

Euronest uppmanar EU och regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att uppmuntra, främja och reformera företagsklimatet. Euronest framhåller hur viktigt det är med utveckling genom entreprenörskap och små och medelstora företag. Euronest upprepar att denna sektor skapar många anställningstillfällen, även för unga.

| 36. | Euronest uppmuntrar EU och regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att harmonisera den digitala miljön och att stödja arbetet för att genomföra en digital ekonomi som gynnar deras samarbete mer. Euronest framhåller att en sådan ekonomi skulle skapa sysselsättning, inte minst för unga. |
| --- | --- |

36.

Euronest uppmuntrar EU och regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att harmonisera den digitala miljön och att stödja arbetet för att genomföra en digital ekonomi som gynnar deras samarbete mer. Euronest framhåller att en sådan ekonomi skulle skapa sysselsättning, inte minst för unga.

| 37. | Euronest uppmanar EU och regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att främja jordbruket. Euronest framhåller hur viktig denna sektor faktiskt är. Euronest framhåller att landsbygden måste moderniseras och diversifieras om sysselsättning ska kunna skapas och unga lockas att bidra till denna sektors utveckling och tillväxt. |
| --- | --- |

37.

Euronest uppmanar EU och regeringarna i de östliga partnerskapsländerna att främja jordbruket. Euronest framhåller hur viktig denna sektor faktiskt är. Euronest framhåller att landsbygden måste moderniseras och diversifieras om sysselsättning ska kunna skapas och unga lockas att bidra till denna sektors utveckling och tillväxt.

| 38. | Euronest framhåller att om det ska gå att bedöma utbildningskvaliteten och ge unga de färdigheter (kvalifikationer) som arbetsmarknaden efterfrågar krävs det regelbundna enkäter och intervjuundersökningar avseende andelen unga som har en sysselsättning (även per yrkeskategori) efter avlagd högskoleexamen, tillsammans med definitionen av en uppsättning indikatorer som klargör innebörden av dessa siffror. |
| --- | --- |

38.

Euronest framhåller att om det ska gå att bedöma utbildningskvaliteten och ge unga de färdigheter (kvalifikationer) som arbetsmarknaden efterfrågar krävs det regelbundna enkäter och intervjuundersökningar avseende andelen unga som har en sysselsättning (även per yrkeskategori) efter avlagd högskoleexamen, tillsammans med definitionen av en uppsättning indikatorer som klargör innebörden av dessa siffror.

| 39. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de länder som ingår i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

39.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de länder som ingår i det östliga partnerskapet.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0008.

(2)  http://www.euronest.europarl.europa.eu/euronest/webdav/site/mySite/shared/general_documents/third_ordinary_session_2013/Resolutions/resolution_soc_28052013_en.pdf

---

| 15.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/24

---

RESOLUTION

från den parlamentariska församlingen Euronest om situationen för kvinnor på arbetsmarknaden i de östeuropeiska partnerländerna

(2018/C 99/07)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet i Vilnius den 28–29 november 2013Det östliga partnerskapet: vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet i Vilnius den 28–29 november 2013Det östliga partnerskapet: vägen framåt,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet, som hölls i Warszawa den 29–30 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet, som hölls i Warszawa den 29–30 september 2011,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om kvinnors rättigheter i länderna i det östliga partnerskapet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om kvinnors rättigheter i länderna i det östliga partnerskapet (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet – Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års lägesrapporter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet – Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års lägesrapporter (2),

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, och av följande skäl:

| A. | Enligt Pragförklaringen bygger det östliga partnerskapet på uppslutning kring principerna om internationell rätt samt grundläggande värden såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. I Rigadeklarationen hänvisas till jämställdhet som ett lovande nytt samarbetsområde. |
| --- | --- |

A.

Enligt Pragförklaringen bygger det östliga partnerskapet på uppslutning kring principerna om internationell rätt samt grundläggande värden såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. I Rigadeklarationen hänvisas till jämställdhet som ett lovande nytt samarbetsområde.

| B. | En ökad differentiering mellan och mer egenansvar för partnerländerna är centrala principer för den reviderade europeiska grannskapspolitiken, med beaktande av den särskilda situationen i varje land. |
| --- | --- |

B.

En ökad differentiering mellan och mer egenansvar för partnerländerna är centrala principer för den reviderade europeiska grannskapspolitiken, med beaktande av den särskilda situationen i varje land.

| C. | Vederbörlig hänsyn bör tas till målet om att uppnå jämställdhet och ge självbestämmande åt alla kvinnor och flickor, såsom fastställs i det femte av de mål för hållbar utveckling som antogs för 2016–2030 vid det FN-toppmöte för hållbar utveckling som anordnades den 25–27 september 2015 vid FN:s högkvarter i New York. |
| --- | --- |

C.

Vederbörlig hänsyn bör tas till målet om att uppnå jämställdhet och ge självbestämmande åt alla kvinnor och flickor, såsom fastställs i det femte av de mål för hållbar utveckling som antogs för 2016–2030 vid det FN-toppmöte för hållbar utveckling som anordnades den 25–27 september 2015 vid FN:s högkvarter i New York.

| D. | Jämställdhet mellan kvinnor och män fastställs i författningarna och rättssystemen i alla länder i det östliga partnerskapet, och alla länderna har utan förbehåll ratificerat flertalet viktiga internationella konventioner på området. |
| --- | --- |

D.

Jämställdhet mellan kvinnor och män fastställs i författningarna och rättssystemen i alla länder i det östliga partnerskapet, och alla länderna har utan förbehåll ratificerat flertalet viktiga internationella konventioner på området.

| E. | Samtliga länder i det östliga partnerskapet har utvecklat strategier, program eller handlingsplaner för att förbättra kvinnors situation. |
| --- | --- |

E.

Samtliga länder i det östliga partnerskapet har utvecklat strategier, program eller handlingsplaner för att förbättra kvinnors situation.

| F. | Den vertikala och horisontella segregeringen av kvinnors sysselsättning på arbetsmarknaden i de östeuropeiska partnerländerna är fortfarande fast förankrad i kulturella och sociala normer. Kvinnor är dessutom tvungna att göra ett ”andra arbetspass” bestående av obetalt hushållsarbete. |
| --- | --- |

F.

Den vertikala och horisontella segregeringen av kvinnors sysselsättning på arbetsmarknaden i de östeuropeiska partnerländerna är fortfarande fast förankrad i kulturella och sociala normer. Kvinnor är dessutom tvungna att göra ett ”andra arbetspass” bestående av obetalt hushållsarbete.

| G. | Stereotyper kan ha en negativ inverkan på den roll som kvinnor tillåts spela och kan komma till uttryck i valen av utbildning och yrkesutbildning och fortleva på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

G.

Stereotyper kan ha en negativ inverkan på den roll som kvinnor tillåts spela och kan komma till uttryck i valen av utbildning och yrkesutbildning och fortleva på arbetsmarknaden.

| H. | Även om skillnaderna är betydande mellan de östeuropeiska partnerländerna när det gäller utbredningen av våld mot kvinnor ligger nivån relativt högt. Risken för våld är mycket större bland kvinnor från etniska minoriteter, såsom romer. Romska flickor och kvinnor utsätts för dubbel diskriminering på grund av sitt kön och etniska ursprung, vilket framgår av deras lägre utbildningsnivå, betydligt högre arbetslöshet och sämre hälsa än resten av befolkningen. |
| --- | --- |

H.

Även om skillnaderna är betydande mellan de östeuropeiska partnerländerna när det gäller utbredningen av våld mot kvinnor ligger nivån relativt högt. Risken för våld är mycket större bland kvinnor från etniska minoriteter, såsom romer. Romska flickor och kvinnor utsätts för dubbel diskriminering på grund av sitt kön och etniska ursprung, vilket framgår av deras lägre utbildningsnivå, betydligt högre arbetslöshet och sämre hälsa än resten av befolkningen.

| I. | I Ukraina har mer än 1,5 miljoner människor, varav två tredjedelar är kvinnor och barn, blivit internflyktingar sedan attackerna från terroriststyrkor började, och de har begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, boende och sysselsättning. Romska flickor i Moldavien går i genomsnitt mindre än fyra år i skolan, jämfört med elva år för icke-romska flickor, till följd av barnäktenskap och tidiga äktenskap, oplanerade graviditeter och ansvar för barn. |
| --- | --- |

I.

I Ukraina har mer än 1,5 miljoner människor, varav två tredjedelar är kvinnor och barn, blivit internflyktingar sedan attackerna från terroriststyrkor började, och de har begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, boende och sysselsättning. Romska flickor i Moldavien går i genomsnitt mindre än fyra år i skolan, jämfört med elva år för icke-romska flickor, till följd av barnäktenskap och tidiga äktenskap, oplanerade graviditeter och ansvar för barn.

| J. | EU och dess medlemsstater har åtagit sig att se till att mänskliga rättigheter för kvinnor och flickor skyddas och förverkligas så att de kan åtnjuta dessa rättigheter. Jämställdhet är fortfarande en övergripande prioritet inom den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska grannskapsinstrumentet. Den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör innehålla ökat stöd för civilsamhället och ett förnyat fokus på betydelsen av jämställdhet. Civilsamhället fyller en mycket viktig funktion för att åstadkomma jämställdhet i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

J.

EU och dess medlemsstater har åtagit sig att se till att mänskliga rättigheter för kvinnor och flickor skyddas och förverkligas så att de kan åtnjuta dessa rättigheter. Jämställdhet är fortfarande en övergripande prioritet inom den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska grannskapsinstrumentet. Den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör innehålla ökat stöd för civilsamhället och ett förnyat fokus på betydelsen av jämställdhet. Civilsamhället fyller en mycket viktig funktion för att åstadkomma jämställdhet i det östliga partnerskapet.

Jämställdhet: regelverk

| 1. | Den parlamentariska församlingen Euronest (nedan kallad Euronest) understryker att alla EU:s medlemsstater och alla östeuropeiska partnerländer har undertecknat och ratificerat FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

1.

Den parlamentariska församlingen Euronest (nedan kallad Euronest) understryker att alla EU:s medlemsstater och alla östeuropeiska partnerländer har undertecknat och ratificerat FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| 2. | Euronest påminner om att del III i konventionen (artiklarna 10–14) beskriver kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter, medan artikel 11 i konventionen är särskilt inriktad på sysselsättning: rätten till samma anställningsmöjligheter, till fritt val av yrke, till befordran, till anställningstrygghet samt alla anställningsförmåner och tjänstevillkor, till yrkesutbildning, till lika lön, till social trygghet och till mödraledighet samt ett förbud mot avskedande på grund av graviditet. |
| --- | --- |

2.

Euronest påminner om att del III i konventionen (artiklarna 10–14) beskriver kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter, medan artikel 11 i konventionen är särskilt inriktad på sysselsättning: rätten till samma anställningsmöjligheter, till fritt val av yrke, till befordran, till anställningstrygghet samt alla anställningsförmåner och tjänstevillkor, till yrkesutbildning, till lika lön, till social trygghet och till mödraledighet samt ett förbud mot avskedande på grund av graviditet.

| 3. | Euronest understryker dessutom att jämställdhet i artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs som en av de viktigaste principer som EU bygger på. Euronest påminner om att det i artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastställs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön. |
| --- | --- |

3.

Euronest understryker dessutom att jämställdhet i artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs som en av de viktigaste principer som EU bygger på. Euronest påminner om att det i artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastställs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön.

| 4. | Euronest påminner om att det i artikel 21 i EU-fördraget betonas att EU:s åtgärder på den internationella arenan ska vägledas av de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse. |
| --- | --- |

4.

Euronest påminner om att det i artikel 21 i EU-fördraget betonas att EU:s åtgärder på den internationella arenan ska vägledas av de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse.

| 5. | Euronest betonar att det jämställdhetsregelverk som EU utvecklat utgör en viktig och relevant faktor i detta avseende. Euronest understryker att detta inbegriper både lagstiftningen och Europeiska unionens domstols rättspraxis avseende jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- |

5.

Euronest betonar att det jämställdhetsregelverk som EU utvecklat utgör en viktig och relevant faktor i detta avseende. Euronest understryker att detta inbegriper både lagstiftningen och Europeiska unionens domstols rättspraxis avseende jämställdhetsfrågor.

| 6. | Euronest är samtidigt av den bestämda uppfattningen att det finns utrymme för ytterligare förbättringar i jämställdhetsfrågor både inom EU och bland de östeuropeiska partnerländerna, och att utbyte av god praxis skulle kunna vara till nytta för alla. |
| --- | --- |

6.

Euronest är samtidigt av den bestämda uppfattningen att det finns utrymme för ytterligare förbättringar i jämställdhetsfrågor både inom EU och bland de östeuropeiska partnerländerna, och att utbyte av god praxis skulle kunna vara till nytta för alla.

Utvecklingstendenser bland de östeuropeiska partnerländerna

| 7. | Euronest inser att situationen för kvinnor på arbetsmarknaden i de östeuropeiska partnerländerna varierar på nationell och lokal nivå. Euronest har likväl intrycket att vissa gemensamma utvecklingstendenser kan urskiljas, såsom relativt små klyftor i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män, en hög utbildningsnivå och en hög andel kvinnor inom vissa sektorer av ekonomin. |
| --- | --- |

7.

Euronest inser att situationen för kvinnor på arbetsmarknaden i de östeuropeiska partnerländerna varierar på nationell och lokal nivå. Euronest har likväl intrycket att vissa gemensamma utvecklingstendenser kan urskiljas, såsom relativt små klyftor i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män, en hög utbildningsnivå och en hög andel kvinnor inom vissa sektorer av ekonomin.

| 8. | Euronest påminner om att resultatet för de östeuropeiska partnerländerna, enligt Världsekonomiskt forums globala rapport om klyftor mellan män och kvinnor och dess delindex avseende ekonomiskt deltagande och ekonomiska möjligheter, som mäter ett genomsnitt av flera faktorer inbegripet arbetskraftsdeltagande och lönejämställdhet, spänner från 66 (Armenien) till 74 (Moldavien), vilket innebär att de utgör en enhetligare grupp än EU-länderna, som spänner från 67 (Ungern) till 85 (Finland). |
| --- | --- |

8.

Euronest påminner om att resultatet för de östeuropeiska partnerländerna, enligt Världsekonomiskt forums globala rapport om klyftor mellan män och kvinnor och dess delindex avseende ekonomiskt deltagande och ekonomiska möjligheter, som mäter ett genomsnitt av flera faktorer inbegripet arbetskraftsdeltagande och lönejämställdhet, spänner från 66 (Armenien) till 74 (Moldavien), vilket innebär att de utgör en enhetligare grupp än EU-länderna, som spänner från 67 (Ungern) till 85 (Finland).

| 9. | Euronest välkomnar följaktligen att kvinnors integration i arbetsstyrkan ligger på en relativt hög nivå i länderna i det östliga partnerskapet, vilket förmodligen har sin grund i deras gemensamma historiska erfarenheter. Euronest beklagar dock att en nedgång har skett i kvinnors deltagande i arbetsstyrkan under de senaste årtiondena till följd av den process för att återgå till traditionerna som har kunnat iakttas i partnerländerna. |
| --- | --- |

9.

Euronest välkomnar följaktligen att kvinnors integration i arbetsstyrkan ligger på en relativt hög nivå i länderna i det östliga partnerskapet, vilket förmodligen har sin grund i deras gemensamma historiska erfarenheter. Euronest beklagar dock att en nedgång har skett i kvinnors deltagande i arbetsstyrkan under de senaste årtiondena till följd av den process för att återgå till traditionerna som har kunnat iakttas i partnerländerna.

| 10. | Euronest understryker att en avsaknad av standardiserad officiell statistik, samtidigt som vissa variationer kvarstår mellan de östeuropeiska partnerländerna, kan bidra till att dölja skillnader såsom faktiskt inaktivitet (isolering från arbetsmarknaden) och fattigdom bland kvinnor som tagit långa perioder av mödraledighet och som gått i förtidspension. Euronest framhåller även att andra möjliga skillnader kan iakttas i fråga om variationer i anställningstrygghet och respekt för arbetsrätt och löner, i synnerhet mellan formell och informell respektive privat och offentlig sektor. |
| --- | --- |

10.

Euronest understryker att en avsaknad av standardiserad officiell statistik, samtidigt som vissa variationer kvarstår mellan de östeuropeiska partnerländerna, kan bidra till att dölja skillnader såsom faktiskt inaktivitet (isolering från arbetsmarknaden) och fattigdom bland kvinnor som tagit långa perioder av mödraledighet och som gått i förtidspension. Euronest framhåller även att andra möjliga skillnader kan iakttas i fråga om variationer i anställningstrygghet och respekt för arbetsrätt och löner, i synnerhet mellan formell och informell respektive privat och offentlig sektor.

| 11. | Euronest beklagar att löneskillnaden mellan kvinnor och män fortfarande är hög och kan uppgå till så mycket som 50 procent, trots att en högre andel kvinnor än män skaffar sig en universitetsutbildning i vissa länder i det östliga partnerskapet, då kvinnor ställs inför en rad kulturella och sociala hinder på vägen mot ledande befattningar, liksom också är fallet inom EU vid många tillfällen. |
| --- | --- |

11.

Euronest beklagar att löneskillnaden mellan kvinnor och män fortfarande är hög och kan uppgå till så mycket som 50 procent, trots att en högre andel kvinnor än män skaffar sig en universitetsutbildning i vissa länder i det östliga partnerskapet, då kvinnor ställs inför en rad kulturella och sociala hinder på vägen mot ledande befattningar, liksom också är fallet inom EU vid många tillfällen.

| 12. | Euronest betonar att kvinnors företagande därutöver kan förhindras av stereotyper, begränsad tillgång till kapital och nätverk, korruption och i vissa fall stora regelbördor. Euronest anser att kvinnor, liksom inom EU, även belastas av ett andra skift i form av obetalt hushållsarbete, vilket i vissa fall har förvärrats av att man dragit tillbaka socialförsäkringsprogram till följd av övergången till marknadsekonomi. |
| --- | --- |

12.

Euronest betonar att kvinnors företagande därutöver kan förhindras av stereotyper, begränsad tillgång till kapital och nätverk, korruption och i vissa fall stora regelbördor. Euronest anser att kvinnor, liksom inom EU, även belastas av ett andra skift i form av obetalt hushållsarbete, vilket i vissa fall har förvärrats av att man dragit tillbaka socialförsäkringsprogram till följd av övergången till marknadsekonomi.

| 13. | Euronest understryker dessutom att arbetslöshet, undersysselsättning och osäkra och underbetalda anställningar kan utsätta kvinnor för risken för långvarig fattigdom. Euronest fruktar att detta kan leda till irreguljär migration och till att kvinnor blir offer för smugglare och människohandlare. Euronest betonar i synnerhet att utsatta grupper, såsom romska kvinnor, löper större risk och att bara en liten andel av de romska kvinnor och barn som utsatts för människohandel anmäler människohandlarna till myndigheterna och får kontakt med tjänsterna för förebyggande och skydd för dem som drabbats. |
| --- | --- |

13.

Euronest understryker dessutom att arbetslöshet, undersysselsättning och osäkra och underbetalda anställningar kan utsätta kvinnor för risken för långvarig fattigdom. Euronest fruktar att detta kan leda till irreguljär migration och till att kvinnor blir offer för smugglare och människohandlare. Euronest betonar i synnerhet att utsatta grupper, såsom romska kvinnor, löper större risk och att bara en liten andel av de romska kvinnor och barn som utsatts för människohandel anmäler människohandlarna till myndigheterna och får kontakt med tjänsterna för förebyggande och skydd för dem som drabbats.

| 14. | Euronest understryker att flera olika kategorier av migrerande kvinnor från östeuropeiska partnerländer som i egenskap av arbetstagare har låglönearbeten och kanske aldrig blir berättigade till permanent uppehälle eller medborgarskap, till skillnad från yrkeskvalificerade migrantarbetare i anställningslandet, löper stor risk att bli utsatta för övergrepp och diskriminering. Euronest fruktar att detta kan ge upphov till allvarliga problem när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, inbegripet reproduktiv hälso- och sjukvård, eftersom försäkringssystem eller nationella hälso- och sjukvårdssystem inte är tillgängliga för dem, eller att de kan bli tvungna att betala oöverkomliga avgifter. |
| --- | --- |

14.

Euronest understryker att flera olika kategorier av migrerande kvinnor från östeuropeiska partnerländer som i egenskap av arbetstagare har låglönearbeten och kanske aldrig blir berättigade till permanent uppehälle eller medborgarskap, till skillnad från yrkeskvalificerade migrantarbetare i anställningslandet, löper stor risk att bli utsatta för övergrepp och diskriminering. Euronest fruktar att detta kan ge upphov till allvarliga problem när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, inbegripet reproduktiv hälso- och sjukvård, eftersom försäkringssystem eller nationella hälso- och sjukvårdssystem inte är tillgängliga för dem, eller att de kan bli tvungna att betala oöverkomliga avgifter.

Samarbete mellan EU och de östeuropeiska partnerländerna på detta område

| 15. | Euronest välkomnar det faktum att jämställdhet, inom ramen för den europeiska grannskapspolitikens strategiska prioriteringar för 2014–2020, har betonats som en övergripande fråga som ska hanteras och integreras i all relevant verksamhet. |
| --- | --- |

15.

Euronest välkomnar det faktum att jämställdhet, inom ramen för den europeiska grannskapspolitikens strategiska prioriteringar för 2014–2020, har betonats som en övergripande fråga som ska hanteras och integreras i all relevant verksamhet.

| 16. | Euronest välkomnar dessutom det faktum att man i den europeiska grannskapspolitikens handlingsplaner för samtliga länder i det östliga partnerskapet (utom Vitryssland) tar upp jämställdhet i syfte att gradvis närma sig EU:s standarder. |
| --- | --- |

16.

Euronest välkomnar dessutom det faktum att man i den europeiska grannskapspolitikens handlingsplaner för samtliga länder i det östliga partnerskapet (utom Vitryssland) tar upp jämställdhet i syfte att gradvis närma sig EU:s standarder.

| 17. | Euronest ser det som uppmuntrande att associeringsavtalen med Ukraina, Moldavien och Georgien samtliga innehåller artiklar om jämställdhet, och gör en förteckning över de EU-direktiv som länderna bör anpassa sin lagstiftning till under de närmaste åren. Euronest understryker värdet av att se till att specifika rättigheter på så vis förankras i det kollektiva regelverket över hela den europeiska kontinenten vad gäller frågor såsom likabehandling inom sysselsättning och anställning, föräldraledighet, uppmuntran till förbättringar av gravida arbetstagares hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt social trygghet. |
| --- | --- |

17.

Euronest ser det som uppmuntrande att associeringsavtalen med Ukraina, Moldavien och Georgien samtliga innehåller artiklar om jämställdhet, och gör en förteckning över de EU-direktiv som länderna bör anpassa sin lagstiftning till under de närmaste åren. Euronest understryker värdet av att se till att specifika rättigheter på så vis förankras i det kollektiva regelverket över hela den europeiska kontinenten vad gäller frågor såsom likabehandling inom sysselsättning och anställning, föräldraledighet, uppmuntran till förbättringar av gravida arbetstagares hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt social trygghet.

| 18. | Euronest betonar dock att sådana inslag saknas i de partnerskaps- och samarbetsavtal som kommissionen förhandlade fram med Armenien och Azerbajdzjan i slutet av 1990-talet. Euronest välkomnar undertecknandet av det paraferade övergripande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien i november 2017 i Bryssel och de pågående förhandlingarna om ett övergripande och fördjupat partnerskapsavtal mellan EU och Azerbajdzjan, och förlitar sig på att de nya avtalen kommer att innehålla en specifik jämställdhetsdimension. |
| --- | --- |

18.

Euronest betonar dock att sådana inslag saknas i de partnerskaps- och samarbetsavtal som kommissionen förhandlade fram med Armenien och Azerbajdzjan i slutet av 1990-talet. Euronest välkomnar undertecknandet av det paraferade övergripande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien i november 2017 i Bryssel och de pågående förhandlingarna om ett övergripande och fördjupat partnerskapsavtal mellan EU och Azerbajdzjan, och förlitar sig på att de nya avtalen kommer att innehålla en specifik jämställdhetsdimension.

| 19. | Euronest påminner om att särskilda projekt som syftar till att ge kvinnor självbestämmande och främja jämställdhet för närvarande finansieras i det östliga partnerskapet genom EU:s europeiska instrument för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) och det europeiska grannskapsinstrumentet, och om att EU:s regionala bistånd är inriktat på främjande av kvinnors företagande genom utformning av nationell politik, stöd till sammanslutningar av kvinnliga företagare och små och medelstora företag ledda av kvinnor samt tillhandahållande av handledning och rådgivning. |
| --- | --- |

19.

Euronest påminner om att särskilda projekt som syftar till att ge kvinnor självbestämmande och främja jämställdhet för närvarande finansieras i det östliga partnerskapet genom EU:s europeiska instrument för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) och det europeiska grannskapsinstrumentet, och om att EU:s regionala bistånd är inriktat på främjande av kvinnors företagande genom utformning av nationell politik, stöd till sammanslutningar av kvinnliga företagare och små och medelstora företag ledda av kvinnor samt tillhandahållande av handledning och rådgivning.

Framtidsutsikter: möjliga prioriteringar för framtida åtgärder

| 20. | Euronest uppmanar EU och de östeuropeiska partnerländerna att uttryckligen erkänna jämställdhet som ett grundläggande gemensamt värde och uppnående av jämställdhet som ett mål för sitt samarbete. Euronest betonar att politiska incitament, då flertalet utmaningar är av gemensam karaktär för EU och dess partner, kan bidra till att befordra kvinnors rättigheter och jämställdhet bland de politiska prioriteringarna för det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

20.

Euronest uppmanar EU och de östeuropeiska partnerländerna att uttryckligen erkänna jämställdhet som ett grundläggande gemensamt värde och uppnående av jämställdhet som ett mål för sitt samarbete. Euronest betonar att politiska incitament, då flertalet utmaningar är av gemensam karaktär för EU och dess partner, kan bidra till att befordra kvinnors rättigheter och jämställdhet bland de politiska prioriteringarna för det östliga partnerskapet.

| 21. | Euronest betonar att centrala värden, såsom ekonomiskt oberoende, lika lön för lika eller likvärdigt arbete samt jämställdhet inom beslutsfattande, följaktligen bör erkännas som drivande principer och gemensamma prioriteringar. Euronest uppmanar de östeuropeiska partnerländerna att överväga att införa åtgärder för balans mellan arbetsliv och privatliv i syfte att avlägsna hinder för kvinnors sysselsättning och minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Euronest understryker dessutom att föråldrade lagbestämmelser, enligt vilka kvinnor inte får anställas inom särskilda yrken, bör ses över eftersom de på otillbörligt sätt förhindrar kvinnors tillträde till vissa yrken och visst arbete. |
| --- | --- |

21.

Euronest betonar att centrala värden, såsom ekonomiskt oberoende, lika lön för lika eller likvärdigt arbete samt jämställdhet inom beslutsfattande, följaktligen bör erkännas som drivande principer och gemensamma prioriteringar. Euronest uppmanar de östeuropeiska partnerländerna att överväga att införa åtgärder för balans mellan arbetsliv och privatliv i syfte att avlägsna hinder för kvinnors sysselsättning och minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Euronest understryker dessutom att föråldrade lagbestämmelser, enligt vilka kvinnor inte får anställas inom särskilda yrken, bör ses över eftersom de på otillbörligt sätt förhindrar kvinnors tillträde till vissa yrken och visst arbete.

| 22. | Euronest uppmuntrar eftertryckligen till varje typ av åtgärder som syftar till att förbättra kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden, såsom ett faktiskt genomförande av den befintliga rättsliga ramen, främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, åtgärder för att främja kvinnors företagande, kampanjer för att öka medvetenheten om deras situation, bättre insamling av data samt bedömning och kontroll av dessa i syfte att lägga fram särskilt anpassade åtgärder och stöd till kvinnors nätverk och gräsrotsorganisationer. Euronest framhåller att de nya möjligheterna för kvinnor kan komma att befästas genom digitaliseringens och delningsekonomins utveckling i de östeuropeiska partnerländerna. |
| --- | --- |

22.

Euronest uppmuntrar eftertryckligen till varje typ av åtgärder som syftar till att förbättra kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden, såsom ett faktiskt genomförande av den befintliga rättsliga ramen, främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, åtgärder för att främja kvinnors företagande, kampanjer för att öka medvetenheten om deras situation, bättre insamling av data samt bedömning och kontroll av dessa i syfte att lägga fram särskilt anpassade åtgärder och stöd till kvinnors nätverk och gräsrotsorganisationer. Euronest framhåller att de nya möjligheterna för kvinnor kan komma att befästas genom digitaliseringens och delningsekonomins utveckling i de östeuropeiska partnerländerna.

| 23. | Euronest understryker nödvändigheten av att utforma en jämställdhetsmedveten, rättighetsbaserad politik på grundval av jämlikhet och icke-diskriminering, av att reglera och förvalta migration i alla dess aspekter och stadier och av att underlätta kvinnliga migrantarbetares tillgång till sysselsättningsmöjligheter utomlands, för att därigenom främja säker migration och säkerställa skyddet av kvinnliga migrantarbetares rättigheter. Euronest uppmanar de östeuropeiska partnerländerna att utforma eller överväga omfattande socioekonomiska, psykologiska och rättsliga tjänster för att främja återintegrering av kvinnor som har återvänt till sina ursprungsländer. |
| --- | --- |

23.

Euronest understryker nödvändigheten av att utforma en jämställdhetsmedveten, rättighetsbaserad politik på grundval av jämlikhet och icke-diskriminering, av att reglera och förvalta migration i alla dess aspekter och stadier och av att underlätta kvinnliga migrantarbetares tillgång till sysselsättningsmöjligheter utomlands, för att därigenom främja säker migration och säkerställa skyddet av kvinnliga migrantarbetares rättigheter. Euronest uppmanar de östeuropeiska partnerländerna att utforma eller överväga omfattande socioekonomiska, psykologiska och rättsliga tjänster för att främja återintegrering av kvinnor som har återvänt till sina ursprungsländer.

| 24. | Euronest anser att en förstärkning av fäders roll vid uppfostran av sina barn kan förbättra och främja balansen mellan arbetsliv och privatliv för både kvinnor och män. Euronest framhåller att kvinnors och mäns lika uttag av ledighet i alla arbetstagarkategorier bör uppmuntras i syfte att främja kvinnors tillträde till och ställning på arbetsmarknaden. Euronest betonar att barnastödssystemen, inbegripet familje- och barnbidrag, bör vara tillräckligt omfattande för att garantera att kvinnor kan försörja självständiga hushåll. |
| --- | --- |

24.

Euronest anser att en förstärkning av fäders roll vid uppfostran av sina barn kan förbättra och främja balansen mellan arbetsliv och privatliv för både kvinnor och män. Euronest framhåller att kvinnors och mäns lika uttag av ledighet i alla arbetstagarkategorier bör uppmuntras i syfte att främja kvinnors tillträde till och ställning på arbetsmarknaden. Euronest betonar att barnastödssystemen, inbegripet familje- och barnbidrag, bör vara tillräckligt omfattande för att garantera att kvinnor kan försörja självständiga hushåll.

| 25. | Euronest understryker att parlamentariker, på alla sidor, skulle kunna lägga större resurser på att granska jämställdhetsspecifika frågor. Euronest anser att detta skulle kunna vara inriktat på genomförandet av EU:s regelverk, dvs. på att se till att de relevanta direktiven tillämpas korrekt i alla de tre länder som ingått ett associeringsavtal med EU (Georgien, Moldavien och Ukraina), men även på att se till att medlemsstaterna på nära håll granskar de pågående förhandlingar som syftar till ersättning av de föråldrade partnerskaps- och samarbetsavtalen i syfte att garantera att liknande bestämmelser inbegrips i den ”nya generationen” av texter. |
| --- | --- |

25.

Euronest understryker att parlamentariker, på alla sidor, skulle kunna lägga större resurser på att granska jämställdhetsspecifika frågor. Euronest anser att detta skulle kunna vara inriktat på genomförandet av EU:s regelverk, dvs. på att se till att de relevanta direktiven tillämpas korrekt i alla de tre länder som ingått ett associeringsavtal med EU (Georgien, Moldavien och Ukraina), men även på att se till att medlemsstaterna på nära håll granskar de pågående förhandlingar som syftar till ersättning av de föråldrade partnerskaps- och samarbetsavtalen i syfte att garantera att liknande bestämmelser inbegrips i den ”nya generationen” av texter.

| 26. | Euronest betonar att man, även om jämställdhet är en övergripande princip i den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska grannskapsinstrumentet, bör sträva efter mer precisa och mätbara mål, också med tanke på handlingsplanen för jämställdhet i utvecklingssamarbetet 2016–2020. |
| --- | --- |

26.

Euronest betonar att man, även om jämställdhet är en övergripande princip i den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska grannskapsinstrumentet, bör sträva efter mer precisa och mätbara mål, också med tanke på handlingsplanen för jämställdhet i utvecklingssamarbetet 2016–2020.

| 27. | Euronest efterlyser, inom ramen för översynen av den europeiska grannskapspolitiken, landsspecifika rapporter som är inriktade på prioriteringar som man enats om tillsammans med partner, inbegripet en inriktning på jämställdhet. Euronest föreslår att man, för att uppnå dessa mål, ska samla in harmoniserade uppgifter om situationen för kvinnor i de östeuropeiska partnerländerna genom det europeiska grannskapsinstrumentet och framför allt genom införandet av ett jämställdhetsindex som utformats av Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE). |
| --- | --- |

27.

Euronest efterlyser, inom ramen för översynen av den europeiska grannskapspolitiken, landsspecifika rapporter som är inriktade på prioriteringar som man enats om tillsammans med partner, inbegripet en inriktning på jämställdhet. Euronest föreslår att man, för att uppnå dessa mål, ska samla in harmoniserade uppgifter om situationen för kvinnor i de östeuropeiska partnerländerna genom det europeiska grannskapsinstrumentet och framför allt genom införandet av ett jämställdhetsindex som utformats av Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE).

| 28. | Euronest betonar att EU bör ägna mer kraft åt att stödja partner i överensstämmelse med deras strategier, program eller handlingsplaner för att förbättra situationen för kvinnor och tillhandahålla sin sakkunskap vad gäller anpassning av arbetsrätten avseende jämlikhet samt öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och i beslutsfattande. Euronest betonar dessutom det akuta behovet av jämställdhetsintegrering som en strategi för att uppnå jämställdhet och av positiv särbehandling i den europeiska grannskapspolitikens nationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

28.

Euronest betonar att EU bör ägna mer kraft åt att stödja partner i överensstämmelse med deras strategier, program eller handlingsplaner för att förbättra situationen för kvinnor och tillhandahålla sin sakkunskap vad gäller anpassning av arbetsrätten avseende jämlikhet samt öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och i beslutsfattande. Euronest betonar dessutom det akuta behovet av jämställdhetsintegrering som en strategi för att uppnå jämställdhet och av positiv särbehandling i den europeiska grannskapspolitikens nationella handlingsplaner.

| 29. | Euronest anser det möjligt att öka antalet kvinnor som deltar i beslutsprocessen, i första hand på politisk nivå, genom att man förändrar den politiska kulturen i de östeuropeiska partnerländerna och genomför bästa europeiska praxis inom partiuppbyggnad. |
| --- | --- |

29.

Euronest anser det möjligt att öka antalet kvinnor som deltar i beslutsprocessen, i första hand på politisk nivå, genom att man förändrar den politiska kulturen i de östeuropeiska partnerländerna och genomför bästa europeiska praxis inom partiuppbyggnad.

| 30. | Euronest understryker behovet av ett effektivt genomförande av dessa strategier, program och handlingsplaner och av att en övervakningsrapport läggs fram årligen för de östeuropeiska partnerskapsländernas nationella parlament samt delas med den parlamentariska församlingen Euronest. Euronest uppmuntrar till anordnande av jämställdhetsrelaterade sidoevenemang parallellt med toppmötena inom det östliga partnerskapet med tanke på den politiska synligheten. |
| --- | --- |

30.

Euronest understryker behovet av ett effektivt genomförande av dessa strategier, program och handlingsplaner och av att en övervakningsrapport läggs fram årligen för de östeuropeiska partnerskapsländernas nationella parlament samt delas med den parlamentariska församlingen Euronest. Euronest uppmuntrar till anordnande av jämställdhetsrelaterade sidoevenemang parallellt med toppmötena inom det östliga partnerskapet med tanke på den politiska synligheten.

| 31. | Euronest kräver att frågor om kvinnors rättigheter och jämställdhet ska tas med systematiskt i alla regelbundna politiska dialoger och människorättsdialoger, tillsammans med föreslagna åtgärder. |
| --- | --- |

31.

Euronest kräver att frågor om kvinnors rättigheter och jämställdhet ska tas med systematiskt i alla regelbundna politiska dialoger och människorättsdialoger, tillsammans med föreslagna åtgärder.

| 32. | Euronest uppmuntrar medlemsstaterna till att utveckla starkare bilaterala och multilaterala band till östeuropeiska partnerländer och till att delta aktivt i tillhandahållande av övergångshjälp och tekniskt stöd samt till att engagera sig i erfarenhetsutbyte. Euronest anser att medlemsstater som ligger fysiskt nära östeuropeiska partnerländer skulle kunna spela en viktig roll i att främja starkare band och få andra medlemsstater att delta i partnerskap. Euronest framhåller den viktiga roll som yrkesutbildning och utbildning spelar för kvinnor. Euronest uppmuntrar till ökade investeringar i stöd till kvinnors sysselsättning inom högkvalitativa arbeten, i synnerhet inom sektorer och i befattningar där kvinnor är underrepresenterade. |
| --- | --- |

32.

Euronest uppmuntrar medlemsstaterna till att utveckla starkare bilaterala och multilaterala band till östeuropeiska partnerländer och till att delta aktivt i tillhandahållande av övergångshjälp och tekniskt stöd samt till att engagera sig i erfarenhetsutbyte. Euronest anser att medlemsstater som ligger fysiskt nära östeuropeiska partnerländer skulle kunna spela en viktig roll i att främja starkare band och få andra medlemsstater att delta i partnerskap. Euronest framhåller den viktiga roll som yrkesutbildning och utbildning spelar för kvinnor. Euronest uppmuntrar till ökade investeringar i stöd till kvinnors sysselsättning inom högkvalitativa arbeten, i synnerhet inom sektorer och i befattningar där kvinnor är underrepresenterade.

| 33. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna. |
| --- | --- |

33.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0487.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0446.

---