# Jurnalul Oficial C 179/2018

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 179 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6125 mai 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 179

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6125 mai 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2018/C 179/01 | Recomandarea Consiliului din 14 mai 2018 privind politica economică a zonei euro | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2018/C 179/01

Recomandarea Consiliului din 14 mai 2018 privind politica economică a zonei euro

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 179/02 | Rata de schimb a monedei euro | 6 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2018/C 179/02

Rata de schimb a monedei euro

6

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 179/03 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8808 – T-Mobile Austria/UPC Austria) (
  1) | 7 |
| 2018/C 179/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8903 – BHAP/Gestamp China/Manufacturing JV/Sales JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1) | 9 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2018/C 179/03

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8808 – T-Mobile Austria/UPC Austria) (
  1)

1

7

2018/C 179/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8903 – BHAP/Gestamp China/Manufacturing JV/Sales JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1)

1

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 25.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 179/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 14 mai 2018

privind politica economică a zonei euro

(2018/C 179/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | Expansiunea economică din zona euro continuă, ea devenind din ce în ce mai amplă la nivelul statelor membre. Redresarea este determinată tot mai mult de cererea internă, în condițiile în care consumul privat, principalul motor al creșterii economice și al investițiilor, se înscrie pe o traiectorie ascendentă. Ocuparea forței de muncă a continuat să crească pe parcursul anului 2016 și în prima jumătate a anului 2017. Rata șomajului a cunoscut o reducere semnificativă, deși ea continuă să fie mai ridicată decât în 2008. Redresarea din interiorul zonei euro este, cu toate acestea, caracterizată de inflație de bază și creșteri salariale modeste, un excedent de cont curent important și un deficit persistent, deși în scădere, la nivelul investițiilor. În special creșterile salariale modeste par să fie cauzate, cel mai probabil, de subutilizarea remanentă a forței de muncă în unele economii, de așteptările legate de o rată redusă a inflației care alimentează negocierile salariale și de o creștere slabă a productivității. Venitul real pe gospodărie a crescut, dar el rămâne sub nivelurile din 2008 în multe țări. Divergențele dintre statele membre din zona euro în ceea ce privește produsul intern brut (PIB) pe cap de locuitor și rata șomajului persistă. Ratele șomajului de lungă durată și ratele șomajului în rândul tinerilor rămân în continuare ridicate, în timp ce sărăcia, excluziunea socială și inegalitatea rămân o preocupare serioasă în mai multe state membre. |
| --- | --- |

(1)

Expansiunea economică din zona euro continuă, ea devenind din ce în ce mai amplă la nivelul statelor membre. Redresarea este determinată tot mai mult de cererea internă, în condițiile în care consumul privat, principalul motor al creșterii economice și al investițiilor, se înscrie pe o traiectorie ascendentă. Ocuparea forței de muncă a continuat să crească pe parcursul anului 2016 și în prima jumătate a anului 2017. Rata șomajului a cunoscut o reducere semnificativă, deși ea continuă să fie mai ridicată decât în 2008. Redresarea din interiorul zonei euro este, cu toate acestea, caracterizată de inflație de bază și creșteri salariale modeste, un excedent de cont curent important și un deficit persistent, deși în scădere, la nivelul investițiilor. În special creșterile salariale modeste par să fie cauzate, cel mai probabil, de subutilizarea remanentă a forței de muncă în unele economii, de așteptările legate de o rată redusă a inflației care alimentează negocierile salariale și de o creștere slabă a productivității. Venitul real pe gospodărie a crescut, dar el rămâne sub nivelurile din 2008 în multe țări. Divergențele dintre statele membre din zona euro în ceea ce privește produsul intern brut (PIB) pe cap de locuitor și rata șomajului persistă. Ratele șomajului de lungă durată și ratele șomajului în rândul tinerilor rămân în continuare ridicate, în timp ce sărăcia, excluziunea socială și inegalitatea rămân o preocupare serioasă în mai multe state membre.

| (2) | În general, pe baza lecturii indicatorilor economici pentru zona euro, pare oportun să se sprijine în continuare cererea, investițiile și creșterea salariilor fără să existe riscul declanșării unor presiuni inflaționiste, promovând totodată reechilibrarea internă și externă și convergența economică și socială și sporind creșterea potențială. În același timp, după cum se menționează în Raportul privind mecanismul de alertă adoptat de Comisie la 22 noiembrie 2017, este necesară monitorizarea îndeaproape a semnelor unor noi dezechilibre emergente, de exemplu pe piața locuințelor din unele state membre. |
| --- | --- |

(2)

În general, pe baza lecturii indicatorilor economici pentru zona euro, pare oportun să se sprijine în continuare cererea, investițiile și creșterea salariilor fără să existe riscul declanșării unor presiuni inflaționiste, promovând totodată reechilibrarea internă și externă și convergența economică și socială și sporind creșterea potențială. În același timp, după cum se menționează în Raportul privind mecanismul de alertă adoptat de Comisie la 22 noiembrie 2017, este necesară monitorizarea îndeaproape a semnelor unor noi dezechilibre emergente, de exemplu pe piața locuințelor din unele state membre.

| (3) | În zona euro persistă dezechilibre semnificative. Deși țările debitori neți au înregistrat progrese importante în corectarea dezechilibrelor lor externe, în unele țări creditoare continuă să existe mari excedente de cont curent, ceea ce reflectă un deficit global al cererii agregate. În 2016, acestea au generat în zona euro un excedent de 3,3 % din PIB, care se preconizează că va scădea la 2,9 % din PIB în 2019. Pozițiile investiționale internaționale nete ale celor mai îndatorate state membre s-au îmbunătățit într-un ritm lent, fiind încă necesare eforturi susținute de reechilibrare. Țările care au avut deficite mari de cont curent pentru o perioadă lungă de timp continuă să aibă poziții investiționale internaționale nete negative considerabile, care sunt în general asociate cu niveluri ridicate ale datoriei publice sau private și constituie o vulnerabilitate. În același timp, sunt necesare eforturi și în țările care înregistrează excedente importante de cont curent, pentru a sprijini cererea internă și creșterea potențială și, prin urmare, reechilibrarea zonei euro. |
| --- | --- |

(3)

În zona euro persistă dezechilibre semnificative. Deși țările debitori neți au înregistrat progrese importante în corectarea dezechilibrelor lor externe, în unele țări creditoare continuă să existe mari excedente de cont curent, ceea ce reflectă un deficit global al cererii agregate. În 2016, acestea au generat în zona euro un excedent de 3,3 % din PIB, care se preconizează că va scădea la 2,9 % din PIB în 2019. Pozițiile investiționale internaționale nete ale celor mai îndatorate state membre s-au îmbunătățit într-un ritm lent, fiind încă necesare eforturi susținute de reechilibrare. Țările care au avut deficite mari de cont curent pentru o perioadă lungă de timp continuă să aibă poziții investiționale internaționale nete negative considerabile, care sunt în general asociate cu niveluri ridicate ale datoriei publice sau private și constituie o vulnerabilitate. În același timp, sunt necesare eforturi și în țările care înregistrează excedente importante de cont curent, pentru a sprijini cererea internă și creșterea potențială și, prin urmare, reechilibrarea zonei euro.

| (4) | Creșterea salariilor și crearea de locuri de muncă contribuie la redresarea economică în zona euro prin sprijinirea cererii agregate, reduc inegalitățile și contribuie la asigurarea unui nivel de trai ridicat în zonă. Mecanismele eficiente de stabilire a salariilor ar trebui să asigure o diferențiere a salariilor în funcție de țară, de condițiile specifice fiecărui sector și ținând cont în mod corespunzător de evoluțiile la nivelul productivității. Următoarele măsuri ar contribui la accelerarea procesului de reechilibrare în zona euro: implementarea unor reforme structurale care sporesc productivitatea și îmbunătățirea calității și a structurii cheltuielilor publice pentru a sprijini investițiile în toate țările; promovarea creșterii salariilor într-un mod care să respecte rolul partenerilor sociali; și apariția unei dinamici mai puternice a cererii în țările creditori neți, precum și implementarea de măsuri care limitează creșterea costurilor unitare ale muncii și vizează îmbunătățirea competitivității în țările debitori neți. |
| --- | --- |

(4)

Creșterea salariilor și crearea de locuri de muncă contribuie la redresarea economică în zona euro prin sprijinirea cererii agregate, reduc inegalitățile și contribuie la asigurarea unui nivel de trai ridicat în zonă. Mecanismele eficiente de stabilire a salariilor ar trebui să asigure o diferențiere a salariilor în funcție de țară, de condițiile specifice fiecărui sector și ținând cont în mod corespunzător de evoluțiile la nivelul productivității. Următoarele măsuri ar contribui la accelerarea procesului de reechilibrare în zona euro: implementarea unor reforme structurale care sporesc productivitatea și îmbunătățirea calității și a structurii cheltuielilor publice pentru a sprijini investițiile în toate țările; promovarea creșterii salariilor într-un mod care să respecte rolul partenerilor sociali; și apariția unei dinamici mai puternice a cererii în țările creditori neți, precum și implementarea de măsuri care limitează creșterea costurilor unitare ale muncii și vizează îmbunătățirea competitivității în țările debitori neți.

| (5) | Coerența și echilibrul amestecului general de politici macroeconomice din zona euro, inclusiv în ceea ce privește politicile monetare, fiscale și structurale, sunt esențiale pentru a asigura o creștere economică solidă și durabilă. În ultimii ani, politica monetară a recurs la instrumente noi și neconvenționale pentru a atinge obiectivul de inflație pe termen mediu al Băncii Centrale Europene, sprijinind astfel și creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Poziția în materie de politică monetară și evoluțiile economice impun concentrarea asupra politicilor bugetare și structurale. Pentru a sprijini potențialul de creștere al economiilor statelor membre din zona euro, sunt necesare politici bugetare adecvate și este necesară concentrarea pe reformele structurale. |
| --- | --- |

(5)

Coerența și echilibrul amestecului general de politici macroeconomice din zona euro, inclusiv în ceea ce privește politicile monetare, fiscale și structurale, sunt esențiale pentru a asigura o creștere economică solidă și durabilă. În ultimii ani, politica monetară a recurs la instrumente noi și neconvenționale pentru a atinge obiectivul de inflație pe termen mediu al Băncii Centrale Europene, sprijinind astfel și creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Poziția în materie de politică monetară și evoluțiile economice impun concentrarea asupra politicilor bugetare și structurale. Pentru a sprijini potențialul de creștere al economiilor statelor membre din zona euro, sunt necesare politici bugetare adecvate și este necesară concentrarea pe reformele structurale.

| (6) | O coordonare solidă a politicilor bugetare naționale, bazată pe norme comune, este esențială pentru atingerea unei orientări bugetare agregate adecvate în zona euro și pentru buna funcționare a uniunii monetare. Normele bugetare comune vizează asigurarea sustenabilității datoriei la nivel național, oferind totodată o marjă pentru stabilizarea macroeconomică. Prin urmare, orientarea bugetară a statelor membre și, la nivel global, a zonei euro trebuie să echilibreze obiectivul de asigurare a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice naționale și obiectivul de stabilizare macroeconomică pe termen scurt, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul zonei euro. Având în vedere actuala creștere economică extinsă din zona euro, în pofida persistenței unor moșteniri de pe urma crizei în unele zone, pare în continuare adecvată o orientare bugetară în general neutră la nivel global în zona euro pentru 2018. Este necesară o diferențiere adecvată a eforturilor fiscale în statele membre ale zonei euro, luându-se în considerare marja de manevră fiscală și efectele de propagare de la o țară la alta. În același timp, având în vedere îmbunătățirea condițiilor economice, este necesară refacerea rezervelor bugetare, consolidând totodată în continuare potențialul de creștere al economiilor statelor membre din zona euro. |
| --- | --- |

(6)

O coordonare solidă a politicilor bugetare naționale, bazată pe norme comune, este esențială pentru atingerea unei orientări bugetare agregate adecvate în zona euro și pentru buna funcționare a uniunii monetare. Normele bugetare comune vizează asigurarea sustenabilității datoriei la nivel național, oferind totodată o marjă pentru stabilizarea macroeconomică. Prin urmare, orientarea bugetară a statelor membre și, la nivel global, a zonei euro trebuie să echilibreze obiectivul de asigurare a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice naționale și obiectivul de stabilizare macroeconomică pe termen scurt, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul zonei euro. Având în vedere actuala creștere economică extinsă din zona euro, în pofida persistenței unor moșteniri de pe urma crizei în unele zone, pare în continuare adecvată o orientare bugetară în general neutră la nivel global în zona euro pentru 2018. Este necesară o diferențiere adecvată a eforturilor fiscale în statele membre ale zonei euro, luându-se în considerare marja de manevră fiscală și efectele de propagare de la o țară la alta. În același timp, având în vedere îmbunătățirea condițiilor economice, este necesară refacerea rezervelor bugetare, consolidând totodată în continuare potențialul de creștere al economiilor statelor membre din zona euro.

| (7) | O îmbunătățire decisivă a structurii și a gestionării bugetelor naționale, deopotrivă în ceea ce privește veniturile și în ceea ce privește cheltuielile – inclusiv prin transferarea resurselor către investiții tangibile și intangibile – ar spori impactul asupra creșterii al bugetelor publice și ar conduce la o creștere a productivității pe termen lung. Îmbunătățirile la nivelul funcționării cadrelor bugetare naționale și reexaminările bine gestionate ale cheltuielilor sprijină urmărirea unor politici bugetare credibile și favorabile creșterii economice. |
| --- | --- |

(7)

O îmbunătățire decisivă a structurii și a gestionării bugetelor naționale, deopotrivă în ceea ce privește veniturile și în ceea ce privește cheltuielile – inclusiv prin transferarea resurselor către investiții tangibile și intangibile – ar spori impactul asupra creșterii al bugetelor publice și ar conduce la o creștere a productivității pe termen lung. Îmbunătățirile la nivelul funcționării cadrelor bugetare naționale și reexaminările bine gestionate ale cheltuielilor sprijină urmărirea unor politici bugetare credibile și favorabile creșterii economice.

| (8) | O structură a impozitării bine concepută este esențială pentru a promova creșterea economică și ocuparea forței de muncă, precum și pentru a contribui la reducerea inegalităților. Simplificarea și modernizarea sistemelor fiscale și combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale sunt esențiale pentru ca sistemele fiscale să devină mai eficiente și mai echitabile. Aceasta poate elibera resurse pentru investiții publice și, printre altele, pentru educație și asistență medicală și contribuie la sprijinirea investițiilor în general, a locurilor de muncă de calitate și a convergenței economice și sociale. În special măsurile de combatere a planificării fiscale agresive (aggressive tax planning, ATP) sunt esențiale pentru a asigura veniturile statului, a împiedica denaturarea concurenței între societăți, a păstra coeziunea socială și a combate adâncirea inegalităților. Baza fiscală consolidată comună a societăților (Common Consolidated Corporate Tax Base, CCCTB) ar contribui la combaterea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, îmbunătățind totodată piața unică pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

(8)

O structură a impozitării bine concepută este esențială pentru a promova creșterea economică și ocuparea forței de muncă, precum și pentru a contribui la reducerea inegalităților. Simplificarea și modernizarea sistemelor fiscale și combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale sunt esențiale pentru ca sistemele fiscale să devină mai eficiente și mai echitabile. Aceasta poate elibera resurse pentru investiții publice și, printre altele, pentru educație și asistență medicală și contribuie la sprijinirea investițiilor în general, a locurilor de muncă de calitate și a convergenței economice și sociale. În special măsurile de combatere a planificării fiscale agresive (aggressive tax planning, ATP) sunt esențiale pentru a asigura veniturile statului, a împiedica denaturarea concurenței între societăți, a păstra coeziunea socială și a combate adâncirea inegalităților. Baza fiscală consolidată comună a societăților (Common Consolidated Corporate Tax Base, CCCTB) ar contribui la combaterea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, îmbunătățind totodată piața unică pentru întreprinderi.

| (9) | Caracteristicile structurale și instituționale ale piețelor muncii și produselor, precum și buna funcționare a administrațiilor publice sunt factori determinanți importanți atât pentru reziliența economică, cât și pentru convergența ciclică, reală și socială în toate statele membre ale zonei euro. Existența unor structuri economice reziliente nu permite șocurilor să producă efecte semnificative și de lungă durată asupra veniturilor și a ocupării forței de muncă la nivelul statelor membre și al zonei euro. Astfel, aceste structuri reduc fluctuațiile economice și oferă un mediu favorabil unei creșteri durabile și incluzive. O mai bună coordonare a implementării reformelor structurale, în special a celor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări, poate să creeze efecte de propagare pozitive în statele membre și să consolideze efectele pozitive ale acestora. |
| --- | --- |

(9)

Caracteristicile structurale și instituționale ale piețelor muncii și produselor, precum și buna funcționare a administrațiilor publice sunt factori determinanți importanți atât pentru reziliența economică, cât și pentru convergența ciclică, reală și socială în toate statele membre ale zonei euro. Existența unor structuri economice reziliente nu permite șocurilor să producă efecte semnificative și de lungă durată asupra veniturilor și a ocupării forței de muncă la nivelul statelor membre și al zonei euro. Astfel, aceste structuri reduc fluctuațiile economice și oferă un mediu favorabil unei creșteri durabile și incluzive. O mai bună coordonare a implementării reformelor structurale, în special a celor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări, poate să creeze efecte de propagare pozitive în statele membre și să consolideze efectele pozitive ale acestora.

| (10) | Existența unor piețe ale muncii și a unor sisteme de protecție socială funcționale este un fundament important pentru o creștere economică incluzivă, reducerea inegalităților și reziliența economiilor naționale și a zonei euro în ansamblul său. Cu scopul de a obține o convergență ascendentă în această privință, Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017, stabilește 20 de principii esențiale, care se încadrează în trei mari capitole: (i) egalitatea de șanse și accesul pe piața muncii; (ii) condiții de muncă echitabile; și (iii) protecție și incluziune socială. |
| --- | --- |

(10)

Existența unor piețe ale muncii și a unor sisteme de protecție socială funcționale este un fundament important pentru o creștere economică incluzivă, reducerea inegalităților și reziliența economiilor naționale și a zonei euro în ansamblul său. Cu scopul de a obține o convergență ascendentă în această privință, Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017, stabilește 20 de principii esențiale, care se încadrează în trei mari capitole: (i) egalitatea de șanse și accesul pe piața muncii; (ii) condiții de muncă echitabile; și (iii) protecție și incluziune socială.

| (11) | Deși s-au înregistrat progrese la nivelul reformelor destinate să amelioreze capacitatea de adaptare a piețelor muncii, în întreaga zonă euro persistă diferențe semnificative, care continuă să pună în pericol buna funcționare a acesteia. Politicile de piață a muncii bine concepute și pe deplin integrate cu sistemele de protecție socială pot să sprijine tranzițiile și reintegrarea pe piața muncii, să reducă segmentarea pieței muncii, să asigure o stabilizare automată efectivă și să promoveze oportunități egale pentru toți și convergența economică și socială. Existența unor formule bine concepute de organizare a timpului de lucru poate contribui la atenuarea șocurilor. Activarea eficace și în timp util a șomerilor care pot participa la piața muncii poate fi realizată prin furnizarea de asistență personalizată în scopul căutării unui loc de muncă, al formării profesionale și al recalificării, protejându-i în același timp pe cei incapabili să participe. Noile forme de ocupare a forței de muncă și noile tipuri de contracte emergente aduc cu sine provocări legate de siguranța locului de muncă și de protecția socială. În acest context, este necesar ca legislația privind protecția locurilor de muncă să asigure condiții de muncă echitabile și decente pentru toți lucrătorii. |
| --- | --- |

(11)

Deși s-au înregistrat progrese la nivelul reformelor destinate să amelioreze capacitatea de adaptare a piețelor muncii, în întreaga zonă euro persistă diferențe semnificative, care continuă să pună în pericol buna funcționare a acesteia. Politicile de piață a muncii bine concepute și pe deplin integrate cu sistemele de protecție socială pot să sprijine tranzițiile și reintegrarea pe piața muncii, să reducă segmentarea pieței muncii, să asigure o stabilizare automată efectivă și să promoveze oportunități egale pentru toți și convergența economică și socială. Existența unor formule bine concepute de organizare a timpului de lucru poate contribui la atenuarea șocurilor. Activarea eficace și în timp util a șomerilor care pot participa la piața muncii poate fi realizată prin furnizarea de asistență personalizată în scopul căutării unui loc de muncă, al formării profesionale și al recalificării, protejându-i în același timp pe cei incapabili să participe. Noile forme de ocupare a forței de muncă și noile tipuri de contracte emergente aduc cu sine provocări legate de siguranța locului de muncă și de protecția socială. În acest context, este necesar ca legislația privind protecția locurilor de muncă să asigure condiții de muncă echitabile și decente pentru toți lucrătorii.

| (12) | Existența unor sisteme eficace de protecție socială este esențială pentru a promova piețe de muncă incluzive și pentru a asigura un sprijin adecvat pentru venituri și un sprijin social adecvat prin accesul la servicii de calitate. Reformele în domeniul pensiilor și politicile de stabilire a unui echilibru între viața profesională și cea privată sunt și ele esențiale pentru a promova participarea pe piața muncii. Restricțiile inutile care afectează mobilitatea profesională, sectorială și geografică a lucrătorilor, existente în cadrul sistemelor de ocupare a forței de muncă și al sistemelor de protecție socială, ar trebui să fie eliminate. |
| --- | --- |

(12)

Existența unor sisteme eficace de protecție socială este esențială pentru a promova piețe de muncă incluzive și pentru a asigura un sprijin adecvat pentru venituri și un sprijin social adecvat prin accesul la servicii de calitate. Reformele în domeniul pensiilor și politicile de stabilire a unui echilibru între viața profesională și cea privată sunt și ele esențiale pentru a promova participarea pe piața muncii. Restricțiile inutile care afectează mobilitatea profesională, sectorială și geografică a lucrătorilor, existente în cadrul sistemelor de ocupare a forței de muncă și al sistemelor de protecție socială, ar trebui să fie eliminate.

| (13) | Accesul la o educație și o formare de înaltă calitate este vital pentru a asigura egalitatea de șanse și a elimina necorelările în materie de competențe. Investițiile adecvate în capitalul uman, realizate prin intermediul unor sisteme de educație și formare care ameliorează învățarea pe tot parcursul vieții și asigură corelarea dintre nivelurile de calificare și necesitățile prezente și viitoare ale pieței muncii, joacă un rol esențial în îmbunătățirea pe termen lung a capacității de ajustare și a convergenței reale a economiei. Pe lângă faptul că asigură incluziunea socială și mobilitatea, investițiile în competențe pot, la rândul lor, să stimuleze inovarea și să mărească productivitatea și competitivitatea. |
| --- | --- |

(13)

Accesul la o educație și o formare de înaltă calitate este vital pentru a asigura egalitatea de șanse și a elimina necorelările în materie de competențe. Investițiile adecvate în capitalul uman, realizate prin intermediul unor sisteme de educație și formare care ameliorează învățarea pe tot parcursul vieții și asigură corelarea dintre nivelurile de calificare și necesitățile prezente și viitoare ale pieței muncii, joacă un rol esențial în îmbunătățirea pe termen lung a capacității de ajustare și a convergenței reale a economiei. Pe lângă faptul că asigură incluziunea socială și mobilitatea, investițiile în competențe pot, la rândul lor, să stimuleze inovarea și să mărească productivitatea și competitivitatea.

| (14) | Reformele de pe piața produselor care au ca rezultat o creștere a concurenței, precum și reformele care îmbunătățesc mediul comercial și calitatea instituțiilor (inclusiv existența unui sistem judiciar eficace, care facilitează respectarea contractelor) stimulează reziliența economică a statelor membre și a zonei euro în ansamblul său. O mai bună integrare pe piața unică s-a dovedit a fi principalul motor al creșterii economice și al convergenței între statele membre. Piața unică dispune încă de un potențial neexploatat considerabil și sunt necesare progrese semnificative în vederea finalizării acesteia. Punerea în aplicare la timp și o mai bună asigurare a respectării legislației existente sunt, de asemenea, esențiale pentru valorificarea beneficiilor pieței unice. Piața unică a serviciilor (inclusiv a celor financiare, digitale, în domeniul energiei și al transporturilor) reprezintă următoarea provocare. Cu toate acestea, ar trebui acordată atenție și pieței mărfurilor pentru a se evita o potențială fragmentare a pieței. Piața unică digitală ar trebui să contribuie la desăvârșirea spațiului de reglementare pentru a accelera digitalizarea activităților economice, deoarece acesta este un pas necesar pentru sporirea performanței piețelor de produse și a competitivității globale. Finalizarea și punerea în aplicare a diferitelor strategii privind piața unică până în 2018 rămân, prin urmare, obiectivul comun. |
| --- | --- |

(14)

Reformele de pe piața produselor care au ca rezultat o creștere a concurenței, precum și reformele care îmbunătățesc mediul comercial și calitatea instituțiilor (inclusiv existența unui sistem judiciar eficace, care facilitează respectarea contractelor) stimulează reziliența economică a statelor membre și a zonei euro în ansamblul său. O mai bună integrare pe piața unică s-a dovedit a fi principalul motor al creșterii economice și al convergenței între statele membre. Piața unică dispune încă de un potențial neexploatat considerabil și sunt necesare progrese semnificative în vederea finalizării acesteia. Punerea în aplicare la timp și o mai bună asigurare a respectării legislației existente sunt, de asemenea, esențiale pentru valorificarea beneficiilor pieței unice. Piața unică a serviciilor (inclusiv a celor financiare, digitale, în domeniul energiei și al transporturilor) reprezintă următoarea provocare. Cu toate acestea, ar trebui acordată atenție și pieței mărfurilor pentru a se evita o potențială fragmentare a pieței. Piața unică digitală ar trebui să contribuie la desăvârșirea spațiului de reglementare pentru a accelera digitalizarea activităților economice, deoarece acesta este un pas necesar pentru sporirea performanței piețelor de produse și a competitivității globale. Finalizarea și punerea în aplicare a diferitelor strategii privind piața unică până în 2018 rămân, prin urmare, obiectivul comun.

| (15) | Deși robustețea globală a sectorului bancar din zona euro s-a mărit după încheierea crizei, iar creditarea bancară a început să crească din nou, vulnerabilitățile persistă și ele trebuie abordate. Băncile se confruntă cu un nivel scăzut de rentabilitate. Necesitatea de adaptare a modelelor comerciale ale băncilor, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzilor și creșterea concurenței din partea altor forme de finanțare continuă să exercite presiuni asupra rentabilității băncilor. Este nevoie deci de mai multe eforturi pentru a se asigura sustenabilitatea lor pe termen lung. Procentul creditelor neperformante fie s-a stabilizat, fie prezintă o tendință descendentă în aproape toate statele membre cele mai afectate din zona euro, dar progresele rămân lente și neuniforme de la o bancă la alta. Procentul ridicat al creditelor neperformante afectează capacitatea băncilor de a împrumuta bani, transmiterea politicii monetare și capacitatea de ajustare economică. Acesta reprezintă de asemenea o sursă de vulnerabilitate pentru sistemul bancar în ansamblul său și trebuie abordat atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, astfel cum s-a stabilit în planul de acțiune pentru abordarea creditelor neperformante în Europa, prevăzut în concluziile Consiliului din 11 iulie 2017 (denumit în continuare „planul de acțiune din iulie 2017”). Astfel cum a anunțat în Comunicarea sa din 11 octombrie 2017 privind finalizarea uniunii bancare, Comisia lucrează în prezent la elaborarea unui pachet cuprinzător de măsuri vizând reducerea stocului actual de credite neperformante și reducerea riscului unei acumulări viitoare de astfel de credite. |
| --- | --- |

(15)

Deși robustețea globală a sectorului bancar din zona euro s-a mărit după încheierea crizei, iar creditarea bancară a început să crească din nou, vulnerabilitățile persistă și ele trebuie abordate. Băncile se confruntă cu un nivel scăzut de rentabilitate. Necesitatea de adaptare a modelelor comerciale ale băncilor, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzilor și creșterea concurenței din partea altor forme de finanțare continuă să exercite presiuni asupra rentabilității băncilor. Este nevoie deci de mai multe eforturi pentru a se asigura sustenabilitatea lor pe termen lung. Procentul creditelor neperformante fie s-a stabilizat, fie prezintă o tendință descendentă în aproape toate statele membre cele mai afectate din zona euro, dar progresele rămân lente și neuniforme de la o bancă la alta. Procentul ridicat al creditelor neperformante afectează capacitatea băncilor de a împrumuta bani, transmiterea politicii monetare și capacitatea de ajustare economică. Acesta reprezintă de asemenea o sursă de vulnerabilitate pentru sistemul bancar în ansamblul său și trebuie abordat atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, astfel cum s-a stabilit în planul de acțiune pentru abordarea creditelor neperformante în Europa, prevăzut în concluziile Consiliului din 11 iulie 2017 (denumit în continuare „planul de acțiune din iulie 2017”). Astfel cum a anunțat în Comunicarea sa din 11 octombrie 2017 privind finalizarea uniunii bancare, Comisia lucrează în prezent la elaborarea unui pachet cuprinzător de măsuri vizând reducerea stocului actual de credite neperformante și reducerea riscului unei acumulări viitoare de astfel de credite.

| (16) | Consolidarea arhitecturii instituționale a uniunii economice și monetare (UEM) necesită, în mod prioritar, finalizarea uniunii bancare și realizarea de noi progrese în ceea ce privește uniunea piețelor de capital. S-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește edificarea uniunii bancare, dar ea nu este încă finalizată. În conformitate cu foaia de parcurs pentru finalizarea uniunii bancare, astfel cum este prevăzută în Concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 (denumită în continuare „foaia de parcurs din iunie 2016”), ar trebui să se depună în continuare eforturi în direcția finalizării uniunii bancare în ceea ce privește reducerea riscurilor și partajarea riscurilor, inclusiv un sistem european de asigurare a depozitelor și intrarea în acțiune a mecanismului comun de protecție pentru Fondul unic de rezoluție cel târziu până la sfârșitul perioadei de tranziție a fondului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Comunicarea Comisiei privind finalizarea uniunii bancare încearcă să propună o cale de urmat pentru ajungerea la un acord privind modalitatea de finalizare a uniunii bancare. Trebuie continuate eforturile de a reduce și mai mult riscurile și de a îmbunătăți gestionarea acestora în cadrul băncilor. În acest context, este deosebit de importantă o acțiune rapidă în direcția unui acord privind pachetul normativ propus de Comisie în noiembrie 2016, precum și realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește reducerea creditelor neperformante și depunerea de eforturi în vederea obținerii de progrese în materie de partajare a riscurilor, în conformitate cu foaia de parcurs din iunie 2016. |
| --- | --- |

(16)

Consolidarea arhitecturii instituționale a uniunii economice și monetare (UEM) necesită, în mod prioritar, finalizarea uniunii bancare și realizarea de noi progrese în ceea ce privește uniunea piețelor de capital. S-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește edificarea uniunii bancare, dar ea nu este încă finalizată. În conformitate cu foaia de parcurs pentru finalizarea uniunii bancare, astfel cum este prevăzută în Concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 (denumită în continuare „foaia de parcurs din iunie 2016”), ar trebui să se depună în continuare eforturi în direcția finalizării uniunii bancare în ceea ce privește reducerea riscurilor și partajarea riscurilor, inclusiv un sistem european de asigurare a depozitelor și intrarea în acțiune a mecanismului comun de protecție pentru Fondul unic de rezoluție cel târziu până la sfârșitul perioadei de tranziție a fondului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Comunicarea Comisiei privind finalizarea uniunii bancare încearcă să propună o cale de urmat pentru ajungerea la un acord privind modalitatea de finalizare a uniunii bancare. Trebuie continuate eforturile de a reduce și mai mult riscurile și de a îmbunătăți gestionarea acestora în cadrul băncilor. În acest context, este deosebit de importantă o acțiune rapidă în direcția unui acord privind pachetul normativ propus de Comisie în noiembrie 2016, precum și realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește reducerea creditelor neperformante și depunerea de eforturi în vederea obținerii de progrese în materie de partajare a riscurilor, în conformitate cu foaia de parcurs din iunie 2016.

| (17) | Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei a schițat eventuale scenarii pentru viitorul Uniunii. Comisia a furnizat totodată o serie de alte documente de reflecție, inclusiv unul din 31 mai 2017 privind aprofundarea UEM, care pornește de la Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 intitulat „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” și a oferit o viziune de ansamblu și o etapizare a acțiunilor care trebuie întreprinse pentru a finaliza arhitectura UEM. Comisia a formulat propuneri suplimentare în toamna lui 2017. |
| --- | --- |

(17)

Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei a schițat eventuale scenarii pentru viitorul Uniunii. Comisia a furnizat totodată o serie de alte documente de reflecție, inclusiv unul din 31 mai 2017 privind aprofundarea UEM, care pornește de la Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 intitulat „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” și a oferit o viziune de ansamblu și o etapizare a acțiunilor care trebuie întreprinse pentru a finaliza arhitectura UEM. Comisia a formulat propuneri suplimentare în toamna lui 2017.

| (18) | Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială au fost consultate cu privire la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale din prezenta recomandare, |
| --- | --- |

(18)

Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială au fost consultate cu privire la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale din prezenta recomandare,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, statele membre din zona euro să acționeze în cadrul Eurogrupului, individual și colectiv, astfel încât:

| 1. | să urmărească politici care sprijină creșterea durabilă și incluzivă și care îmbunătățesc reziliența, reechilibrarea și convergența. Să facă progrese semnificative în direcția finalizării pieței unice, mai ales în domeniul serviciilor, inclusiv al celor financiare, digitale, în sectorul energiei și al transporturilor, printre altele, prin implementarea reformelor relevante privind piețele produselor la nivel național. Având în vedere condițiile ciclice pozitive, toate statele membre ar trebui să acorde prioritate reformelor care sporesc productivitatea și potențialul de creștere, îmbunătățesc mediul instituțional și de afaceri, elimină blocajele din calea investițiilor și stimulează inovarea, sprijină crearea de locuri de muncă de calitate și reduc inegalitățile. Statele membre cu deficite de cont curent sau cu datorii externe ridicate ar trebui să vizeze în plus limitarea creșterii costului unitar al muncii și să încerce să își îmbunătățească competitivitatea. Statele membre cu excedente mari ale contului curent ar trebui, în plus, să creeze condiții pentru promovarea creșterii salariilor într-un mod care să respecte rolul partenerilor sociali, și să implementeze cu prioritate măsuri de încurajare a investițiilor și de sprijinire a cererii interne și a potențialului de creștere, facilitând astfel totodată reechilibrarea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | să asigure orientarea fiscală preconizată, în general neutră la nivel agregat pentru zona euro, contribuind la un amestec echilibrat de politici. Să creeze un echilibru adecvat între asigurarea sustenabilității finanțelor publice, în special acolo unde există un grad de îndatorare ridicat, și sprijinirea economiei, cu respectarea deplină a Pactului de stabilitate și de creștere și ținând seama de marja de manevră bugetară și de efectele de propagare dintre statele membre. Să profite de îmbunătățirea condițiilor economice pentru a reface rezervele bugetare, continuând totodată consolidarea potențialului de creștere economică. Să asigure funcționarea eficace a cadrelor bugetare naționale. Să aplice politici care sprijină investițiile și îmbunătățesc calitatea și structura finanțelor publice, inclusiv prin recurgerea la reexaminarea cheltuielilor și prin adoptarea unor structuri fiscale echitabile și favorabile creșterii economice. Să adopte și să implementeze măsuri destinate să reducă tendința de favorizare a îndatorării în cadrul sistemului de impozitare și să combată planificarea fiscală agresivă pentru a asigura condiții de concurență echitabile, a asigura tratamentul echitabil al contribuabililor și a proteja finanțele publice și stabilitatea în zona euro. Aceasta include continuarea eforturilor în ceea ce privește CCCTB; |
| --- | --- |

2.

| 3. | să implementeze reforme care promovează crearea de locuri de muncă de calitate, egalitatea de șanse, accesul la piața muncii și condiții de lucru echitabile, și sprijină protecția și incluziunea socială. Reformele ar trebui să vizeze atingerea următoarelor obiective: (i) contracte de muncă fiabile, care oferă angajaților și angajatorilor flexibilitate și siguranță, combinate cu un sprijin adecvat pe durata tranzițiilor, evitând în același timp segmentarea pieței muncii; (ii) sisteme de educație și formare pe tot parcursul vieții de calitate, eficiente și incluzive, care vizează corelarea competențelor cu nevoile pieței muncii; (iii) politici active și eficace în domeniul pieței muncii, care să promoveze participarea la piața muncii; (iv) sisteme de protecție socială sustenabile și adecvate care contribuie la incluziunea socială și la integrarea pe piața forței de muncă pe întreaga durată a ciclului de viață și care sunt adaptate la noile forme de ocupare a forței de muncă și de relații de muncă; (v) o mobilitate fără probleme a forței de muncă între locuri de muncă, sectoare și locații; (vi) un dialog social și o negociere a salariilor efective la nivel adecvat, în funcție de specificitățile naționale; (vii) reducerea impozitării muncii, în special pentru persoanele cu venituri mici și persoanele care asigură a doua sursă de venit a familiei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | în conformitate cu foaia de parcurs din iunie 2016, să continue eforturile în direcția finalizării uniunii bancare în ceea ce privește reducerea și partajarea riscurilor, inclusiv prin instituirea unui Sistem european de asigurare a depozitelor și făcând operațional mecanismul de sprijin comun pentru Fondul unic de rezoluție, astfel cum s-a convenit. Să consolideze în continuare cadrul european de reglementare și de supraveghere pentru a preveni acumularea de riscuri. Să ia măsuri pentru a accelera în mod concret reducerea nivelurilor creditelor neperformante pe baza planului de acțiune din iulie 2017 și să promoveze reducerea ordonată a gradului de îndatorare în statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei private. Să dezvolte în continuare uniunea piețelor de capital pentru a sprijini creșterea din economia reală, asigurând totodată stabilitatea piețelor financiare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | să facă progrese rapide pentru finalizarea UEM, ținând seama de inițiativele Comisiei lansate în toamna anului 2017, respectând în același timp pe deplin piața internă a Uniunii și acționând într-un mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro. |
| --- | --- |

5.

Adoptată la Bruxelles, 14 mai 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

E. ZAHARIEVA

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 225, 30.7.2014, p. 1).

3

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 25.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 179/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 179/6

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

24 mai 2018

(2018/C 179/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1728 |
| JPY | yen japonez | 128,46 |
| DKK | coroana daneză | 7,4496 |
| GBP | lira sterlină | 0,87475 |
| SEK | coroana suedeză | 10,2518 |
| CHF | franc elvețian | 1,1607 |
| ISK | coroana islandeză | 123,80 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,4810 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,809 |
| HUF | forint maghiar | 319,27 |
| PLN | zlot polonez | 4,3031 |
| RON | leu românesc nou | 4,6270 |
| TRY | lira turcească | 5,5804 |
| AUD | dolar australian | 1,5519 |
| CAD | dolar canadian | 1,5111 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,2043 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6946 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5726 |
| KRW | won sud-coreean | 1 264,77 |
| ZAR | rand sud-african | 14,6043 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,4868 |
| HRK | kuna croată | 7,3946 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 583,53 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6648 |
| PHP | peso Filipine | 61,628 |
| RUB | rubla rusească | 72,1879 |
| THB | baht thailandez | 37,577 |
| BRL | real brazilian | 4,2794 |
| MXN | peso mexican | 23,0952 |
| INR | rupie indiană | 80,1930 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1728

JPY

yen japonez

128,46

DKK

coroana daneză

7,4496

GBP

lira sterlină

0,87475

SEK

coroana suedeză

10,2518

CHF

franc elvețian

1,1607

ISK

coroana islandeză

123,80

NOK

coroana norvegiană

9,4810

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,809

HUF

forint maghiar

319,27

PLN

zlot polonez

4,3031

RON

leu românesc nou

4,6270

TRY

lira turcească

5,5804

AUD

dolar australian

1,5519

CAD

dolar canadian

1,5111

HKD

dolar Hong Kong

9,2043

NZD

dolar neozeelandez

1,6946

SGD

dolar Singapore

1,5726

KRW

won sud-coreean

1 264,77

ZAR

rand sud-african

14,6043

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,4868

HRK

kuna croată

7,3946

IDR

rupia indoneziană

16 583,53

MYR

ringgit Malaiezia

4,6648

PHP

peso Filipine

61,628

RUB

rubla rusească

72,1879

THB

baht thailandez

37,577

BRL

real brazilian

4,2794

MXN

peso mexican

23,0952

INR

rupie indiană

80,1930

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 25.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 179/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 179/7

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8808 – T-Mobile Austria/UPC Austria)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 179/03)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | T-Mobile Austria GmbH („TMA”, Austria), controlată de T-Mobile Austria Holding și aparținând întreprinderii Deutsche Telekom AG („DTAG”, Germania); |
| --- | --- |

—

T-Mobile Austria GmbH („TMA”, Austria), controlată de T-Mobile Austria Holding și aparținând întreprinderii Deutsche Telekom AG („DTAG”, Germania);

| — | UPC Austria GmbH (Austria), controlată de Liberty Global Group (Regatul Unit). |
| --- | --- |

—

UPC Austria GmbH (Austria), controlată de Liberty Global Group (Regatul Unit).

DTAG dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi UPC Austria GmbH.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

—   în cazul întreprinderii T-Mobile Austria: TMA este un operator de rețea de telefonie mobilă, care deține o rețea de 2G, 3G și 4G cu acoperire națională în Austria. Aceasta oferă servicii de telecomunicații mobile pentru clienți persoane fizice și juridice la nivelul comerțului cu amănuntul și pentru operatorii de rețele virtuale mobile la nivel angro. TMA este controlată în ultimă instanță de DTAG care, împreună cu societățile din grupul său, este o societate integrată de telecomunicații, cu sediul în Bonn, Germania. DTAG oferă servicii de telecomunicații fixe și mobile, precum și servicii de internet și de televiziune prin internet (IPTV) pentru consumatori, în special în Europa;

—   în cazul întreprinderii UPC Austria: societatea deține și exploatează rețele de cablu din fibre coaxiale hibride (HFC) în anumite zone din Austria. UPC oferă servicii de televiziune prin cablu, internet și telefonie fixă pentru clienți persoane fizice și juridice prin rețeaua sa de cablu HFC.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.8808 – T-Mobile Austria/UPC Austria

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax: +32 229-64301 |
| Adresă poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 229-64301

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

| 25.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 179/9

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8903 – BHAP/Gestamp China/Manufacturing JV/Sales JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 179/04)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Beijing Hainachuan Automotive Parts Co., Ltd („BHAP”, China), controlată în ultimă instanță de Beijing Automotive Group Co., Ltd („BAIC Group”, China); |
| --- | --- |

—

Beijing Hainachuan Automotive Parts Co., Ltd („BHAP”, China), controlată în ultimă instanță de Beijing Automotive Group Co., Ltd („BAIC Group”, China);

| — | Gestamp (China) Holding Co., Ltd („Gestamp”, China), controlată în ultimă instanță de Acek Desarrollo y Gestión Industrial, S.L. („ACEK Group”, Spania); |
| --- | --- |

—

Gestamp (China) Holding Co., Ltd („Gestamp”, China), controlată în ultimă instanță de Acek Desarrollo y Gestión Industrial, S.L. („ACEK Group”, Spania);

| — | Gestamp Auto Components Co., Ltd („Manufacturing JV”, China); |
| --- | --- |

—

Gestamp Auto Components Co., Ltd („Manufacturing JV”, China);

| — | Gestamp Auto Components Co., Ltd („Sales JV”, China). |
| --- | --- |

—

Gestamp Auto Components Co., Ltd („Sales JV”, China).

BHAP și Gestamp China dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderilor Manufacturing JV și Sales JV.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

| — | BHAP este un producător de produse pentru autovehicule, cum ar fi scaune, echipamente interioare și exterioare, sisteme de propulsie și șasiu, sisteme de caroserie, sisteme electronice și de alte serii. BHAP este, de asemenea, un furnizor de componente pentru autovehicule în China. |
| --- | --- |

—

BHAP este un producător de produse pentru autovehicule, cum ar fi scaune, echipamente interioare și exterioare, sisteme de propulsie și șasiu, sisteme de caroserie, sisteme electronice și de alte serii. BHAP este, de asemenea, un furnizor de componente pentru autovehicule în China.

| — | Gestamp China este un producător și vânzător de componente pentru autovehicule, inclusiv componente și mecanisme din oțel lat și asamblaje. |
| --- | --- |

—

Gestamp China este un producător și vânzător de componente pentru autovehicule, inclusiv componente și mecanisme din oțel lat și asamblaje.

| — | Manufacturing JV va fabrica în China componente pentru autovehicule din oțel lat, inclusiv componente ușoare pentru autovehicule, șasiuri și alte componente auto. |
| --- | --- |

—

Manufacturing JV va fabrica în China componente pentru autovehicule din oțel lat, inclusiv componente ușoare pentru autovehicule, șasiuri și alte componente auto.

| — | Sales JV va vinde componentele de autovehicule și va oferi servicii postvânzare, servicii tehnice și servicii de consultanță pentru industria de autovehicule din China. |
| --- | --- |

—

Sales JV va vinde componentele de autovehicule și va oferi servicii postvânzare, servicii tehnice și servicii de consultanță pentru industria de autovehicule din China.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.8903 – BHAP/Gestamp China/Manufacturing JV/Sales JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adresă poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---