# Euroopan unionin C 164/8. t

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 164 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta8. toukokuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 164

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta8. toukokuu 2018

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/01 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan komission vuoden 2018 työohjelmasta ennen yhteisen julistuksen antamista EU:n vuoden 2018 lainsäädäntöprioriteeteista | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Pohdinta-asiakirja talous- ja rahaliiton (EMU) syventämisestä vuoteen 2025 mennessä | 7 |
| 2018/C 164/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Makroaluestrategioiden täytäntöönpano | 11 |
| 2018/C 164/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017 | 19 |
| 2018/C 164/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistaminen | 24 |
| 2018/C 164/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Julkissektorin innovoinnin edistäminen digitaalisin ratkaisuin: paikallinen ja alueellinen näkökulma | 34 |
| 2018/C 164/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Laitoshoidosta luopuminen paikallis- ja aluetason hoitojärjestelmissä | 39 |
| 2018/C 164/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Maaseudun elävöittäminen älykkäiden kylien avulla | 45 |
| 2018/C 164/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kilpailupolitiikkaa koskeva Euroopan komission kertomus 2016 | 50 |
| 2018/C 164/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Asuntotarjontaa koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman kehittäminen | 57 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/01

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan komission vuoden 2018 työohjelmasta ennen yhteisen julistuksen antamista EU:n vuoden 2018 lainsäädäntöprioriteeteista

1

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/02

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Pohdinta-asiakirja talous- ja rahaliiton (EMU) syventämisestä vuoteen 2025 mennessä

7

2018/C 164/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Makroaluestrategioiden täytäntöönpano

11

2018/C 164/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017

19

2018/C 164/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistaminen

24

2018/C 164/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Julkissektorin innovoinnin edistäminen digitaalisin ratkaisuin: paikallinen ja alueellinen näkökulma

34

2018/C 164/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Laitoshoidosta luopuminen paikallis- ja aluetason hoitojärjestelmissä

39

2018/C 164/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Maaseudun elävöittäminen älykkäiden kylien avulla

45

2018/C 164/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kilpailupolitiikkaa koskeva Euroopan komission kertomus 2016

50

2018/C 164/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Asuntotarjontaa koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman kehittäminen

57

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/11 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen | 62 |
| 2018/C 164/12 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Jätteen hyödyntäminen energiana kiertotaloudessa | 73 |
| 2018/C 164/13 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Atlantin alueen meristrategiaa koskeva toimintasuunnitelma – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteuttaminen | 77 |
| 2018/C 164/14 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Säädökset, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käyttämisestä | 82 |

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/11

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen

62

2018/C 164/12

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Jätteen hyödyntäminen energiana kiertotaloudessa

73

2018/C 164/13

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Atlantin alueen meristrategiaa koskeva toimintasuunnitelma – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteuttaminen

77

2018/C 164/14

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Säädökset, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käyttämisestä

82

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/1

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan komission vuoden 2018 työohjelmasta ennen yhteisen julistuksen antamista EU:n vuoden 2018 lainsäädäntöprioriteeteista

(2018/C 164/01)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

ottaa huomioon

| — | Euroopan komission työohjelman vuodeksi 2018 (COM(2017) 650 final), |
| --- | --- |

—

Euroopan komission työohjelman vuodeksi 2018 (COM(2017) 650 final),

| — | maaliskuun 22 päivänä 2017 antamansa päätöslauselman komitean panoksesta vuoden 2018 työohjelmaan, |
| --- | --- |

—

maaliskuun 22 päivänä 2017 antamansa päätöslauselman komitean panoksesta vuoden 2018 työohjelmaan,

| — | helmikuussa 2012 Euroopan komission kanssa tehdyn yhteistyöpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

helmikuussa 2012 Euroopan komission kanssa tehdyn yhteistyöpöytäkirjan,

Työllisyys, kasvu, investoinnit ja koheesiopolitiikka

| 1. | painottaa tarvetta laatia unionille kiireellisesti Eurooppa 2020 -strategian jatkoksi pitkän aikavälin strategia, joka tähtää kestävyysperiaatteiden mukaisen, kestävän ja osallistavan kasvun varmistamiseen ja antaa suunnan EU:n monivuotiselle rahoituskehykselle, talouspolitiikan eurooppalaiselle ohjausjaksolle ja EU:n toimintapolitiikoille osana suunnitelmallista kokonaisuutta. Kun otetaan huomioon, että kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintasuunnitelma ja kestävän kehityksen tavoitteet luovat kehyksen tällaiselle strategialle, komitea ehdottaa, että EU:n yleinen kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanostrategia esitetään läheisessä yhteydessä monivuotista rahoituskehystä koskevien ehdotusten kanssa. Komitea korostaa tässä yhteydessä EU:n kaupunkiagendan ratkaisevan tärkeää roolia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja kehottaa komissiota ottamaan aiheeseen liittyvät AK:n suositukset huomioon. |
| --- | --- |

1.

painottaa tarvetta laatia unionille kiireellisesti Eurooppa 2020 -strategian jatkoksi pitkän aikavälin strategia, joka tähtää kestävyysperiaatteiden mukaisen, kestävän ja osallistavan kasvun varmistamiseen ja antaa suunnan EU:n monivuotiselle rahoituskehykselle, talouspolitiikan eurooppalaiselle ohjausjaksolle ja EU:n toimintapolitiikoille osana suunnitelmallista kokonaisuutta. Kun otetaan huomioon, että kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintasuunnitelma ja kestävän kehityksen tavoitteet luovat kehyksen tällaiselle strategialle, komitea ehdottaa, että EU:n yleinen kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanostrategia esitetään läheisessä yhteydessä monivuotista rahoituskehystä koskevien ehdotusten kanssa. Komitea korostaa tässä yhteydessä EU:n kaupunkiagendan ratkaisevan tärkeää roolia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja kehottaa komissiota ottamaan aiheeseen liittyvät AK:n suositukset huomioon.

| 2. | korostaa, että tulevalla EU:n talousarviolla tulee pystyä vastaamaan uusiin haasteisiin ja jatkamaan eurooppalaista lisäarvoa todistetusti tarjoavia perinteisiä EU:n toimintapolitiikkoja. Komitea ei kannata EU:n rahoituksen tulevaisuutta käsittelevässä pohdinta-asiakirjassa esitetyn kaltaisia skenaarioita, joissa EU:n talousarvion odotetaan suhteellisesti tarkasteltuna ja ottaen huomioon brexitin vaikutukset pienenevän tai pysyvän samansuuruisena, vaikka samalla on ratkaistava uusia haasteita. Komitea odottaakin, että komissio esittää konkreettisemman ehdotuksen EU:n omista varoista seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksensa yhteydessä. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että tulevalla EU:n talousarviolla tulee pystyä vastaamaan uusiin haasteisiin ja jatkamaan eurooppalaista lisäarvoa todistetusti tarjoavia perinteisiä EU:n toimintapolitiikkoja. Komitea ei kannata EU:n rahoituksen tulevaisuutta käsittelevässä pohdinta-asiakirjassa esitetyn kaltaisia skenaarioita, joissa EU:n talousarvion odotetaan suhteellisesti tarkasteltuna ja ottaen huomioon brexitin vaikutukset pienenevän tai pysyvän samansuuruisena, vaikka samalla on ratkaistava uusia haasteita. Komitea odottaakin, että komissio esittää konkreettisemman ehdotuksen EU:n omista varoista seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksensa yhteydessä.

| 3. | painottaa yhdessä #CohesionAlliance-kumppaneiden kanssa vahvan ja tuloksellisen koheesiopolitiikan tärkeyttä koko Euroopan unionin tulevaisuudelle, sillä yhteenkuuluvuuden kolme ulottuvuutta (taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen) liittyvät erottamattomasti EU:n poliittisiin tavoitteisiin. Koheesiopolitiikka parannetussa muodossaan olisi siksi säilytettävä kaikille alueille suunnattuna EU:n keskeisenä investointipolitiikkana, ja siihen olisi osoitettava riittävästi resursseja vuoden 2020 jälkeen samassa suhteessa kuin nykyisin. Komitea toistaa tässä yhteydessä, että koheesiopolitiikasta täytyy tehdä joustavampi ja yksinkertaisempi seuraavalla rahoituskaudella vaarantamatta sen strategista painopistettä tai suunnitteluvarmuutta alue- ja paikallisviranomaisten näkökulmasta, jotta voidaan taata monitasoisen hallinnon, kumppanuusperiaatteen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan toteutuminen yhteisen hallinnoinnin keinoin ja jotta voidaan tehdä kattava arviointi Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) hallinnointi- ja valvontajärjestelmiin kohdistuvista vaatimuksista. |
| --- | --- |

3.

painottaa yhdessä #CohesionAlliance-kumppaneiden kanssa vahvan ja tuloksellisen koheesiopolitiikan tärkeyttä koko Euroopan unionin tulevaisuudelle, sillä yhteenkuuluvuuden kolme ulottuvuutta (taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen) liittyvät erottamattomasti EU:n poliittisiin tavoitteisiin. Koheesiopolitiikka parannetussa muodossaan olisi siksi säilytettävä kaikille alueille suunnattuna EU:n keskeisenä investointipolitiikkana, ja siihen olisi osoitettava riittävästi resursseja vuoden 2020 jälkeen samassa suhteessa kuin nykyisin. Komitea toistaa tässä yhteydessä, että koheesiopolitiikasta täytyy tehdä joustavampi ja yksinkertaisempi seuraavalla rahoituskaudella vaarantamatta sen strategista painopistettä tai suunnitteluvarmuutta alue- ja paikallisviranomaisten näkökulmasta, jotta voidaan taata monitasoisen hallinnon, kumppanuusperiaatteen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan toteutuminen yhteisen hallinnoinnin keinoin ja jotta voidaan tehdä kattava arviointi Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) hallinnointi- ja valvontajärjestelmiin kohdistuvista vaatimuksista.

| 4. | toistaa vaatimuksensa, jonka mukaan ERI-rahastoihin vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella liittyvissä säädösehdotuksissa tulisi täydentää BKT-indikaattoria alueellisilla indikaattoreilla (jotka liittyvät muun muassa väestörakenteeseen, sosiaaliseen osallisuuteen, saavutettavuuteen ja ilmastonmuutokseen) ja yksinkertaistaa merkittävästi ERI-rahastojen täytäntöönpanojärjestelmää. Komitea kannattaa yhteisten sääntöjen vahvistamista ERI-rahastoille lainsäädännön monimutkaisuuden vähentämiseksi sekä Euroopan sosiaalirahaston säilyttämistä ERI-rakenteessa. |
| --- | --- |

4.

toistaa vaatimuksensa, jonka mukaan ERI-rahastoihin vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella liittyvissä säädösehdotuksissa tulisi täydentää BKT-indikaattoria alueellisilla indikaattoreilla (jotka liittyvät muun muassa väestörakenteeseen, sosiaaliseen osallisuuteen, saavutettavuuteen ja ilmastonmuutokseen) ja yksinkertaistaa merkittävästi ERI-rahastojen täytäntöönpanojärjestelmää. Komitea kannattaa yhteisten sääntöjen vahvistamista ERI-rahastoille lainsäädännön monimutkaisuuden vähentämiseksi sekä Euroopan sosiaalirahaston säilyttämistä ERI-rakenteessa.

| 5. | korostaa tarvetta ottaa nopeasti käyttöön ESIR 2.0 ja tarkistettu koontiasetus, jotta voidaan muun muassa helpottaa ERI- ja ESIR-rahastojen yhdistelyä. Komitea vaatii myös Verkkojen Eurooppa -välineen ja Horisontti 2020 -ohjelman koordinoimista paremmin muiden rahastojen kanssa ja pitää valitettavana näihin välineisiin liittyvien menettelyjen monimutkaisuutta. |
| --- | --- |

5.

korostaa tarvetta ottaa nopeasti käyttöön ESIR 2.0 ja tarkistettu koontiasetus, jotta voidaan muun muassa helpottaa ERI- ja ESIR-rahastojen yhdistelyä. Komitea vaatii myös Verkkojen Eurooppa -välineen ja Horisontti 2020 -ohjelman koordinoimista paremmin muiden rahastojen kanssa ja pitää valitettavana näihin välineisiin liittyvien menettelyjen monimutkaisuutta.

| 6. | kehottaa kehittämään Euroopan globalisaatiorahastoa tarkistamalla sen määrärahoja, alentamalla tuntuvasti sen käyttöönoton kynnysarvoja ja parantamalla synergiaa ERI-rahastojen kanssa. |
| --- | --- |

6.

kehottaa kehittämään Euroopan globalisaatiorahastoa tarkistamalla sen määrärahoja, alentamalla tuntuvasti sen käyttöönoton kynnysarvoja ja parantamalla synergiaa ERI-rahastojen kanssa.

Talouspolitiikka ja EU:n sosiaalinen ulottuvuus

| 7. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, sillä yli 60 prosenttia maakohtaisista suosituksista on osoitettu suoraan niille. Komitea toistaakin komissiolle esittämänsä kehotuksen laatia Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa AK:n ehdotuksen pohjalta käytännesäännöt paikallis- ja alueviranomaisten osallistamisesta talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon. |
| --- | --- |

7.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, sillä yli 60 prosenttia maakohtaisista suosituksista on osoitettu suoraan niille. Komitea toistaakin komissiolle esittämänsä kehotuksen laatia Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa AK:n ehdotuksen pohjalta käytännesäännöt paikallis- ja alueviranomaisten osallistamisesta talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

| 8. | korostaa, että kaikkien tasojen julkiset viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta jakavat vastuun ja halun edistää entistä hyvinvoivempaa ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaa Eurooppaa, jossa taloudellinen ja sosiaalinen kehitys kytkeytyvät toisiinsa. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että kaikkien tasojen julkiset viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta jakavat vastuun ja halun edistää entistä hyvinvoivempaa ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaa Eurooppaa, jossa taloudellinen ja sosiaalinen kehitys kytkeytyvät toisiinsa.

| 9. | kehottaa saattamaan tammikuussa 2015 tehdyn sopimuksen vakaus- ja kasvusopimukseen sisällytettävästä joustosta osaksi primaarilainsäädäntöä. Komitea toistaa myös kehotuksensa toteuttaa lisätoimenpiteitä julkisten investointien lisäämiseksi muun muassa jättämällä ERI-hankkeisiin maksetut valtiolliset, alueelliset tai paikalliset osarahoitusosuudet vakaus- ja kasvusopimuksen tilinpidon ulkopuolelle, kuten tehdään jo nyt ESIR-rahaston yhteisrahoituksessa, ja ehdottamalla uuden investointiastetta osoittavan indikaattorin lisäämistä makrotalouden tulostauluun. |
| --- | --- |

9.

kehottaa saattamaan tammikuussa 2015 tehdyn sopimuksen vakaus- ja kasvusopimukseen sisällytettävästä joustosta osaksi primaarilainsäädäntöä. Komitea toistaa myös kehotuksensa toteuttaa lisätoimenpiteitä julkisten investointien lisäämiseksi muun muassa jättämällä ERI-hankkeisiin maksetut valtiolliset, alueelliset tai paikalliset osarahoitusosuudet vakaus- ja kasvusopimuksen tilinpidon ulkopuolelle, kuten tehdään jo nyt ESIR-rahaston yhteisrahoituksessa, ja ehdottamalla uuden investointiastetta osoittavan indikaattorin lisäämistä makrotalouden tulostauluun.

| 10. | kannustaa komissiota vahvistamaan veronkierron vastaisia toimiaan veroparatiiseja koskevan mustan listan laatimisen ja alv-uudistuksen lisäksi ehdottamalla määräenemmistöäänestysten käyttöä verotuksen alalla, jotta päätöksentekoprosessia neuvostossa saataisiin nopeutettua. |
| --- | --- |

10.

kannustaa komissiota vahvistamaan veronkierron vastaisia toimiaan veroparatiiseja koskevan mustan listan laatimisen ja alv-uudistuksen lisäksi ehdottamalla määräenemmistöäänestysten käyttöä verotuksen alalla, jotta päätöksentekoprosessia neuvostossa saataisiin nopeutettua.

| 11. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin vahvistaa säännöt monikansallisten yritysten digitaalitaloudessa hankkimien voittojen verottamista varten. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin vahvistaa säännöt monikansallisten yritysten digitaalitaloudessa hankkimien voittojen verottamista varten.

| 12. | korostaa tarvetta parantaa EU:n sosiaalista ulottuvuutta täydentämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria vahvalla eurooppalaisella sosiaalisella toimintaohjelmalla, jolla mm. vahvistettaisiin sosiaalisten indikaattoreiden asemaa eurooppalaisessa ohjausjaksossa sekä lähennettäisiin reaalipalkkoja samaa tahtia tuottavuuden kanssa. |
| --- | --- |

12.

korostaa tarvetta parantaa EU:n sosiaalista ulottuvuutta täydentämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria vahvalla eurooppalaisella sosiaalisella toimintaohjelmalla, jolla mm. vahvistettaisiin sosiaalisten indikaattoreiden asemaa eurooppalaisessa ohjausjaksossa sekä lähennettäisiin reaalipalkkoja samaa tahtia tuottavuuden kanssa.

| 13. | aikoo kiinnittää erityistä huomiota uusiin säädösehdotuksiin, joiden tarkoituksena on saada aikaan jäsenvaltioiden välistä lähentymistä kohti parempia työ- ja elinoloja. Tällaisia ovat esimerkiksi ehdotus perustaa yhteinen työmarkkinaviranomainen sekä kaavaillut ehdotukset uudistaa työsopimussääntöjä ja taata kaikille pääsy sosiaalisen suojelun piiriin. |
| --- | --- |

13.

aikoo kiinnittää erityistä huomiota uusiin säädösehdotuksiin, joiden tarkoituksena on saada aikaan jäsenvaltioiden välistä lähentymistä kohti parempia työ- ja elinoloja. Tällaisia ovat esimerkiksi ehdotus perustaa yhteinen työmarkkinaviranomainen sekä kaavaillut ehdotukset uudistaa työsopimussääntöjä ja taata kaikille pääsy sosiaalisen suojelun piiriin.

Sisämarkkinastrategia, pk-yritykset, kilpailu, teollisuus ja digitaaliset sisämarkkinat

| 14. | kannattaa valtiontukisääntöjen ja erityisesti yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin sovellettavien sääntöjen yksinkertaistamisen jatkamista tarkistamalla perinpohjaisesti asiaa koskevaa päätöstä ja kehystä (nk. Almunia-paketti). Lisäksi komitea pyytää komissiota tutkimaan, tulisiko Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eroaikeen aiheuttaman taloudellisen häiriön seurauksena laajentaa yleisiä ryhmäpoikkeusasetuksia ja myöntää tilapäisiä helpotuksia tai lykkäyksiä valtiontukisäännöistä tietyille yrityksille ja aloille, jotka todennäköisesti kärsivät eniten. |
| --- | --- |

14.

kannattaa valtiontukisääntöjen ja erityisesti yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin sovellettavien sääntöjen yksinkertaistamisen jatkamista tarkistamalla perinpohjaisesti asiaa koskevaa päätöstä ja kehystä (nk. Almunia-paketti). Lisäksi komitea pyytää komissiota tutkimaan, tulisiko Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eroaikeen aiheuttaman taloudellisen häiriön seurauksena laajentaa yleisiä ryhmäpoikkeusasetuksia ja myöntää tilapäisiä helpotuksia tai lykkäyksiä valtiontukisäännöistä tietyille yrityksille ja aloille, jotka todennäköisesti kärsivät eniten.

| 15. | korostaa, että on tärkeää laatia teollisuusstrategia, jolla parannetaan kilpailukykyä, ja vakuuttaa olevansa sitoutunut tuomaan esiin paikallis- ja alueviranomaisten roolia tällaisessa strategiassa. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että on tärkeää laatia teollisuusstrategia, jolla parannetaan kilpailukykyä, ja vakuuttaa olevansa sitoutunut tuomaan esiin paikallis- ja alueviranomaisten roolia tällaisessa strategiassa.

| 16. | kehottaa komissiota saattamaan eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen ajan tasalle sekä varmistamaan sen johdonmukaisuuden start-up- ja scale-up-yrityksiä koskevasta aloitteesta annetun Euroopan komission ehdotuksen kanssa. |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota saattamaan eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen ajan tasalle sekä varmistamaan sen johdonmukaisuuden start-up- ja scale-up-yrityksiä koskevasta aloitteesta annetun Euroopan komission ehdotuksen kanssa.

| 17. | on pettynyt siihen, ettei komission työohjelmassa ole otettu huomioon AK:n kehotusta ottaa alueellisia ja paikallisia pk-yritysedustajia virallisesti ja järjestelmällisesti mukaan pk-yritysedustajien verkostoon. |
| --- | --- |

17.

on pettynyt siihen, ettei komission työohjelmassa ole otettu huomioon AK:n kehotusta ottaa alueellisia ja paikallisia pk-yritysedustajia virallisesti ja järjestelmällisesti mukaan pk-yritysedustajien verkostoon.

| 18. | suhtautuu myönteisesti komission ja AK:n yhteisen osallistavan laajakaistafoorumin perustamiseen ja käynnissä olevaan keskusteluun tarpeesta vauhdittaa laajakaistainfrastruktuurin käyttöönottoa EU:ssa erityisesti seuraavaa ohjelmakautta ajatellen ja huolehtia Älykkäät kylät -aloitteen asianmukaisista jatkotoimista. Komitea katsoo siksi, että maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla toteutetut digitaaliseen kehitykseen suunnatut investoinnit, joiden tarkoituksena on varmistaa kohtuuhintaisen laajakaistayhteyden tarjonta siellä, missä markkinat eivät toimi, olisi katsottava yleistä taloudellista etua koskeviksi palveluiksi ja niihin olisi tämän mukaisesti sovellettava valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

18.

suhtautuu myönteisesti komission ja AK:n yhteisen osallistavan laajakaistafoorumin perustamiseen ja käynnissä olevaan keskusteluun tarpeesta vauhdittaa laajakaistainfrastruktuurin käyttöönottoa EU:ssa erityisesti seuraavaa ohjelmakautta ajatellen ja huolehtia Älykkäät kylät -aloitteen asianmukaisista jatkotoimista. Komitea katsoo siksi, että maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla toteutetut digitaaliseen kehitykseen suunnatut investoinnit, joiden tarkoituksena on varmistaa kohtuuhintaisen laajakaistayhteyden tarjonta siellä, missä markkinat eivät toimi, olisi katsottava yleistä taloudellista etua koskeviksi palveluiksi ja niihin olisi tämän mukaisesti sovellettava valtiontukisääntöjä.

Maatalous, sininen talous, kansanterveys, väestörakenne

| 19. | vaatii kehittämään EU:n yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) oikeudenmukaisen, kestävyysperiaatteiden mukaisen ja yhteisvastuullisen maatalouspolitiikan, joka hyödyttää maataloustuottajia, alueita, kuluttajia ja suurta yleisöä, ja kannattaa suorien tukien rajaamista ja mukauttamista maataloustyöntekijäkohtaisesti sekä tukien yhdenmukaistamista EU:n jäsenvaltioiden välillä ensimmäisen pilarin puitteissa. Komitea pitää erittäin tärkeänä, että YMP:n tarkistamista jatketaan tarkoituksena kannustaa niin maataloustuottajia kuin elintarviketeollisuutta kestäväpohjaiseen tuotantoon. |
| --- | --- |

19.

vaatii kehittämään EU:n yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) oikeudenmukaisen, kestävyysperiaatteiden mukaisen ja yhteisvastuullisen maatalouspolitiikan, joka hyödyttää maataloustuottajia, alueita, kuluttajia ja suurta yleisöä, ja kannattaa suorien tukien rajaamista ja mukauttamista maataloustyöntekijäkohtaisesti sekä tukien yhdenmukaistamista EU:n jäsenvaltioiden välillä ensimmäisen pilarin puitteissa. Komitea pitää erittäin tärkeänä, että YMP:n tarkistamista jatketaan tarkoituksena kannustaa niin maataloustuottajia kuin elintarviketeollisuutta kestäväpohjaiseen tuotantoon.

| 20. | on pettynyt siihen, ettei komission työohjelmassa ole ehdotusta EU:n maaseutustrategiaksi. Sen puuttuminen on sitäkin valitettavampaa, koska EU:n yleinen taloudellinen tuki maaseudun kehittämiselle laskee verrattuna aiempaan ohjelmakauteen. |
| --- | --- |

20.

on pettynyt siihen, ettei komission työohjelmassa ole ehdotusta EU:n maaseutustrategiaksi. Sen puuttuminen on sitäkin valitettavampaa, koska EU:n yleinen taloudellinen tuki maaseudun kehittämiselle laskee verrattuna aiempaan ohjelmakauteen.

| 21. | toistaa komissiolle osoittamansa pyynnön selkiyttää palveludirektiivin soveltamisalaa jakamis-/yhteistyötaloudessa ja esittää ehdotuksia työntekijöiden oikeuksien suojaamisesta uusissa jakamis-/yhteistyötalouteen liittyvissä työllistymismuodoissa. |
| --- | --- |

21.

toistaa komissiolle osoittamansa pyynnön selkiyttää palveludirektiivin soveltamisalaa jakamis-/yhteistyötaloudessa ja esittää ehdotuksia työntekijöiden oikeuksien suojaamisesta uusissa jakamis-/yhteistyötalouteen liittyvissä työllistymismuodoissa.

| 22. | kehottaa komissiota täsmentämään voimassa olevien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rajoituksia, jotta olisi helpompaa soveltaa kestävyyskriteereitä. Komitea on huolissaan siitä, että EU:n lainsäädäntö estää tällä hetkellä alueellisten etuusjärjestelyjen (esim. paikallisten elintarvikkeiden) sisällyttämisen julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota täsmentämään voimassa olevien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rajoituksia, jotta olisi helpompaa soveltaa kestävyyskriteereitä. Komitea on huolissaan siitä, että EU:n lainsäädäntö estää tällä hetkellä alueellisten etuusjärjestelyjen (esim. paikallisten elintarvikkeiden) sisällyttämisen julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin.

| 23. | kehottaa komissiota antamaan uutta vauhtia Euroopan siniselle taloudelle esittämällä valkoisen kirjan ”Meriasiat Euroopan ytimeen”, ottamalla käyttöön sinisen talouden investointimekanismin ja perustamalla valtamerten hallinnointia käsittelevän poliittisen foorumin. Komitea toistaa myös kehotuksensa perustaa erityinen sinisen talouden osaamis- ja innovaatioyhteisö, joka helpottaisi ideoiden siirtämistä merentutkimuksesta yksityiselle sektorille. |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota antamaan uutta vauhtia Euroopan siniselle taloudelle esittämällä valkoisen kirjan ”Meriasiat Euroopan ytimeen”, ottamalla käyttöön sinisen talouden investointimekanismin ja perustamalla valtamerten hallinnointia käsittelevän poliittisen foorumin. Komitea toistaa myös kehotuksensa perustaa erityinen sinisen talouden osaamis- ja innovaatioyhteisö, joka helpottaisi ideoiden siirtämistä merentutkimuksesta yksityiselle sektorille.

| 24. | esittää nykyisen toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti, että komissio, neuvosto, parlamentti ja AK järjestävät yhdessä säännöllisesti valtamerten hallinnointia käsittelevään järjestelmälliseen vuoropuheluun kuuluvia tilaisuuksia kehittääkseen yhteisvoimin uusia meriin liittyviä poliittisia aloitteita. |
| --- | --- |

24.

esittää nykyisen toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti, että komissio, neuvosto, parlamentti ja AK järjestävät yhdessä säännöllisesti valtamerten hallinnointia käsittelevään järjestelmälliseen vuoropuheluun kuuluvia tilaisuuksia kehittääkseen yhteisvoimin uusia meriin liittyviä poliittisia aloitteita.

| 25. | pyytää saada osallistua terveyden tilaa EU:ssa käsittelevään prosessiin sisältyviin vapaaehtoisiin vaihtoihin vuonna 2018. |
| --- | --- |

25.

pyytää saada osallistua terveyden tilaa EU:ssa käsittelevään prosessiin sisältyviin vapaaehtoisiin vaihtoihin vuonna 2018.

| 26. | katsoo, että terveyden tulisi olla yksi tärkeimmistä aihealoista EU:n kaupunkiagendaprosessissa, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan toimiaan vuonna 2018 terveysalan kumppanuuden luomiseksi. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että terveyden tulisi olla yksi tärkeimmistä aihealoista EU:n kaupunkiagendaprosessissa, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan toimiaan vuonna 2018 terveysalan kumppanuuden luomiseksi.

| 27. | odottaa, että komissio ja neuvoston vuosien 2018–2019 puheenjohtajavaltiot huolehtivat laitoshoidosta luopumista käsittelevien, joulukuussa 2017 pidettävän työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmien kattavista jatkotoimista. Komitea kannattaa siirtymistä laitoshoidosta yhteisöperustaisiin hoito- ja hoivamuotoihin kansallisia ja alueellisia yhteiskunnallis-terveydenhoidollisia järjestelmiä ja kunkin yhteiskunnan mieltymyksiä kunnioittaen. |
| --- | --- |

27.

odottaa, että komissio ja neuvoston vuosien 2018–2019 puheenjohtajavaltiot huolehtivat laitoshoidosta luopumista käsittelevien, joulukuussa 2017 pidettävän työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmien kattavista jatkotoimista. Komitea kannattaa siirtymistä laitoshoidosta yhteisöperustaisiin hoito- ja hoivamuotoihin kansallisia ja alueellisia yhteiskunnallis-terveydenhoidollisia järjestelmiä ja kunkin yhteiskunnan mieltymyksiä kunnioittaen.

| 28. | muistuttaa komissiota tarpeesta laatia eurooppalainen väestönkehitysstrategia. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa komissiota tarpeesta laatia eurooppalainen väestönkehitysstrategia.

Matkailu ja kulttuuri

| 29. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen tarkistaa kauttaaltaan vuonna 2010 annettu matkailustrategia ja laatia selkeä monivuotinen työohjelma sekä varata eurooppalaisten matkailuhankkeiden rahoittamista varten oma budjettikohta vuoden 2020 jälkeen. Komitea kannattaa toimielinten välisen matkailualan yhteysryhmän perustamista vuonna 2018 hyödyntäen kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta. |
| --- | --- |

29.

toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen tarkistaa kauttaaltaan vuonna 2010 annettu matkailustrategia ja laatia selkeä monivuotinen työohjelma sekä varata eurooppalaisten matkailuhankkeiden rahoittamista varten oma budjettikohta vuoden 2020 jälkeen. Komitea kannattaa toimielinten välisen matkailualan yhteysryhmän perustamista vuonna 2018 hyödyntäen kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta.

| 30. | pitää harmillisena, ettei komissio ole ehdottanut kattavaa EU-strategiaa kansainvälisten kulttuurisuhteiden ja kulttuuridiplomatian kehittämisen alalla eikä ole maininnut työohjelmassaan kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta 2018. Komitea toistaa olevansa sitoutunut osallistumaan aktiivisesti teemavuoden viettoon EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden esille tuomiseksi. |
| --- | --- |

30.

pitää harmillisena, ettei komissio ole ehdottanut kattavaa EU-strategiaa kansainvälisten kulttuurisuhteiden ja kulttuuridiplomatian kehittämisen alalla eikä ole maininnut työohjelmassaan kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta 2018. Komitea toistaa olevansa sitoutunut osallistumaan aktiivisesti teemavuoden viettoon EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden esille tuomiseksi.

Energiaunioni, ilmastopolitiikka ja ympäristö

| 31. | pyytää, että komissio ottaa AK:n mukaan EU:n tulevan ilmasto- ja energiapolitiikan valmisteluun, jotta voidaan saavuttaa Pariisin sopimukseen sisältyvät tavoitteet, jotka edellyttävät kunnianhimoisempaa otetta EU:n tasolla. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten keskeisestä roolista sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä että siihen sopeutumisessa ja korostaa tukevansa ajatusta sellaisen järjestelmän kehittämisestä, jossa hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevia kansallisesti määriteltyjä panoksia täydennetään paikallisesti määritetyillä panoksilla. |
| --- | --- |

31.

pyytää, että komissio ottaa AK:n mukaan EU:n tulevan ilmasto- ja energiapolitiikan valmisteluun, jotta voidaan saavuttaa Pariisin sopimukseen sisältyvät tavoitteet, jotka edellyttävät kunnianhimoisempaa otetta EU:n tasolla. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisten keskeisestä roolista sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä että siihen sopeutumisessa ja korostaa tukevansa ajatusta sellaisen järjestelmän kehittämisestä, jossa hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevia kansallisesti määriteltyjä panoksia täydennetään paikallisesti määritetyillä panoksilla.

| 32. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä AK:n kanssa energiaunionin hallinnoinnin alalla valmisteltaessa jäsenvaltioille tarkoitettuja suosituksia paikallisten ja alueellisten osatekijöiden lisäämisestä kansallisiin suunnittelu-, seuranta- ja raportointitoimiin ja muistuttaa, että AK:n tulisi olla edustettuna hallinnointiasetuksen mukaisesti perustettavassa tulevassa energiaunionikomiteassa. |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä AK:n kanssa energiaunionin hallinnoinnin alalla valmisteltaessa jäsenvaltioille tarkoitettuja suosituksia paikallisten ja alueellisten osatekijöiden lisäämisestä kansallisiin suunnittelu-, seuranta- ja raportointitoimiin ja muistuttaa, että AK:n tulisi olla edustettuna hallinnointiasetuksen mukaisesti perustettavassa tulevassa energiaunionikomiteassa.

| 33. | odottaa, että komissio yhteistyössä EIP:n ja yksityissektorin kanssa tehostaisi toimia Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille -aloitteen kehittämiseksi ja prosessin avoimuuden lisäämiseksi, jotta asiasta annettuja suosituksia noudatettaisiin ja jotta näin syntyisi synergiaa alue- ja paikallistasolla tarjolla olevien eri rahoituslähteiden välillä. Tähän kuuluu myös kestävyysperiaatteiden mukaisten pienten paikallisten energiahankkeiden mahdollisuus saada jatkuvaa teknistä apua, jotta hankkeiden yhdistely rahoituskelpoisuuden saavuttamiseksi olisi helpompaa. |
| --- | --- |

33.

odottaa, että komissio yhteistyössä EIP:n ja yksityissektorin kanssa tehostaisi toimia Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille -aloitteen kehittämiseksi ja prosessin avoimuuden lisäämiseksi, jotta asiasta annettuja suosituksia noudatettaisiin ja jotta näin syntyisi synergiaa alue- ja paikallistasolla tarjolla olevien eri rahoituslähteiden välillä. Tähän kuuluu myös kestävyysperiaatteiden mukaisten pienten paikallisten energiahankkeiden mahdollisuus saada jatkuvaa teknistä apua, jotta hankkeiden yhdistely rahoituskelpoisuuden saavuttamiseksi olisi helpompaa.

| 34. | katsoo, että rahoituksen saanti on tärkeää energia-alan siirtymän onnistumiseksi, ja kehottaa siksi Euroopan komissiota kehittämään luokittelun kestävyysajattelua noudattavista omaisuuseristä sekä selkeät ja sitovat määritelmät erilaisille ”ilmastorahoituksen” lajeille, jotta voidaan helpottaa uusien välineiden kuten ”vihreiden” joukkovelkakirjojen ja yhteistakauksien käyttöönottoa. Komitea korostaa tarvetta parantaa ympäristö- ja ilmastoinvestointien toteutettavuutta EU:n valtiontukisääntöjen ja/tai julkisille laitoksille asetettujen eurooppalaisten kirjanpitosääntöjen puitteissa. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että rahoituksen saanti on tärkeää energia-alan siirtymän onnistumiseksi, ja kehottaa siksi Euroopan komissiota kehittämään luokittelun kestävyysajattelua noudattavista omaisuuseristä sekä selkeät ja sitovat määritelmät erilaisille ”ilmastorahoituksen” lajeille, jotta voidaan helpottaa uusien välineiden kuten ”vihreiden” joukkovelkakirjojen ja yhteistakauksien käyttöönottoa. Komitea korostaa tarvetta parantaa ympäristö- ja ilmastoinvestointien toteutettavuutta EU:n valtiontukisääntöjen ja/tai julkisille laitoksille asetettujen eurooppalaisten kirjanpitosääntöjen puitteissa.

| 35. | kehottaa komissiota huolehtimaan erilaisten ja erikokoisten valtiotasoa alempien hallintorakenteiden edustuksesta kaupunginjohtajien maailmanlaajuisen ilmasto- ja energiasopimuksen organisaatiossa ja vaalimaan siellä kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteita. |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota huolehtimaan erilaisten ja erikokoisten valtiotasoa alempien hallintorakenteiden edustuksesta kaupunginjohtajien maailmanlaajuisen ilmasto- ja energiasopimuksen organisaatiossa ja vaalimaan siellä kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteita.

| 36. | vaatii paikallis- ja alueviranomaisille virallista asemaa UNFCCC:n hallintomekanismeissa ja kehottaa komissiota asettamaan paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden etusijalle tarkistettaessa lähiaikoina EU:n strategiaa, joka koskee ilmastonmuutokseen sopeutumista. |
| --- | --- |

36.

vaatii paikallis- ja alueviranomaisille virallista asemaa UNFCCC:n hallintomekanismeissa ja kehottaa komissiota asettamaan paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden etusijalle tarkistettaessa lähiaikoina EU:n strategiaa, joka koskee ilmastonmuutokseen sopeutumista.

| 37. | on valmis takaamaan paikallis- ja alueviranomaisten aktiivisemman mukanaolon ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointisyklin kaikissa vaiheissa ja osallistumisen keskeisten ympäristödirektiivien, kuten uudelleenkäytetyn veden vähimmäislaatuvaatimuksista annetun direktiivin, tarkistamiseen ja juomavesidirektiivin REFIT-tarkistukseen. Komitea odottaa erityisesti, että se saa osallistua tiiviisti tulevaan kiertotalouden seurantakehykseen ja muihin aloitteisiin, joilla helpotetaan kiertotalouspaketin nopeaa täytäntöönpanoa. Komitea aikoo myös tuoda oman panoksensa vuoden 2020 jälkeiseen ympäristöalan toimintaohjelmaan ja osallistua nykyisen seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman arviointiin. |
| --- | --- |

37.

on valmis takaamaan paikallis- ja alueviranomaisten aktiivisemman mukanaolon ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointisyklin kaikissa vaiheissa ja osallistumisen keskeisten ympäristödirektiivien, kuten uudelleenkäytetyn veden vähimmäislaatuvaatimuksista annetun direktiivin, tarkistamiseen ja juomavesidirektiivin REFIT-tarkistukseen. Komitea odottaa erityisesti, että se saa osallistua tiiviisti tulevaan kiertotalouden seurantakehykseen ja muihin aloitteisiin, joilla helpotetaan kiertotalouspaketin nopeaa täytäntöönpanoa. Komitea aikoo myös tuoda oman panoksensa vuoden 2020 jälkeiseen ympäristöalan toimintaohjelmaan ja osallistua nykyisen seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman arviointiin.

| 38. | kannattaa luontoa, ihmisiä ja taloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman toteuttamista ja aikoo jatkaa Natura 2000 -palkintoon ja Euroopan vihreät pääkaupungit / European Green Leaf -palkintoihin liittyvää yhteistyötä sekä odottaa vihreän viikon valmisteluun liittyvän yhteistyön jatkuvan. |
| --- | --- |

38.

kannattaa luontoa, ihmisiä ja taloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman toteuttamista ja aikoo jatkaa Natura 2000 -palkintoon ja Euroopan vihreät pääkaupungit / European Green Leaf -palkintoihin liittyvää yhteistyötä sekä odottaa vihreän viikon valmisteluun liittyvän yhteistyön jatkuvan.

| 39. | korostaa, että kaikkien EU-hankkeiden, jotka liittyvät uuden infrastruktuurin rakentamiseen (ERI-rahastojen tai ESIR-rahaston tuella), tulisi olla kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien EU:n kestävän kehityksen sitoumusten mukaisia ja siten muun muassa katastrofinkestäviä. Komitea vaatii, että tämä periaate mainitaan selväsanaisesti rahastojen täytäntöönpanosäännöissä. Komitea kehottaa komissiota myös laatimaan toimintasuunnitelman olemassa olevien rakennusten maanjäristyskestävyyden parantamisesta jäsenvaltioiden operatiivisten aluekehitysohjelmien ensisijaisena tavoitteena. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että kaikkien EU-hankkeiden, jotka liittyvät uuden infrastruktuurin rakentamiseen (ERI-rahastojen tai ESIR-rahaston tuella), tulisi olla kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien EU:n kestävän kehityksen sitoumusten mukaisia ja siten muun muassa katastrofinkestäviä. Komitea vaatii, että tämä periaate mainitaan selväsanaisesti rahastojen täytäntöönpanosäännöissä. Komitea kehottaa komissiota myös laatimaan toimintasuunnitelman olemassa olevien rakennusten maanjäristyskestävyyden parantamisesta jäsenvaltioiden operatiivisten aluekehitysohjelmien ensisijaisena tavoitteena.

Oikeusasiat, turvallisuus, perusoikeudet ja muuttoliike

| 40. | panee merkille ehdotukset Euroopan turvallisuusunionin valmiiksi saattamisesta ja muistuttaa tarpeesta löytää tasapaino turvallisuusnäkökohtien ja yksilön perusoikeuksien, myös tietosuojan, välillä. Komitea toistaa ennen kaikkea komissiolle osoittamansa kehotuksen tukea paikallis- ja alueviranomaisia väkivaltaisiin ääri-ilmiöihin johtavan radikalisoitumisen torjunnassa antamalla paikallis- ja aluehallinnolle ohjeita radikalisoitumisen ennaltaehkäisystrategioiden laadinnasta. Komitea kehottaa komissiota myös soveltamaan eri viranomaiset kattavaa toimintatapaa radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden eri näkökohtien suhteen, jakamaan avoimemmin tietoa käytössä olevista rahoitusmahdollisuuksista tällä alalla ja edistämään yksityissektorin ja julkisten yritysten osallistumista. |
| --- | --- |

40.

panee merkille ehdotukset Euroopan turvallisuusunionin valmiiksi saattamisesta ja muistuttaa tarpeesta löytää tasapaino turvallisuusnäkökohtien ja yksilön perusoikeuksien, myös tietosuojan, välillä. Komitea toistaa ennen kaikkea komissiolle osoittamansa kehotuksen tukea paikallis- ja alueviranomaisia väkivaltaisiin ääri-ilmiöihin johtavan radikalisoitumisen torjunnassa antamalla paikallis- ja aluehallinnolle ohjeita radikalisoitumisen ennaltaehkäisystrategioiden laadinnasta. Komitea kehottaa komissiota myös soveltamaan eri viranomaiset kattavaa toimintatapaa radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden eri näkökohtien suhteen, jakamaan avoimemmin tietoa käytössä olevista rahoitusmahdollisuuksista tällä alalla ja edistämään yksityissektorin ja julkisten yritysten osallistumista.

| 41. | toivoo, että komissio antaisi pikaisesti ehdotuksen tarkistetusta yhtenäisestä ja tehokkaasta EU:n oikeusvaltiomekanismista, johon tulisi sisällyttää olemassa olevat demokratian ja perusoikeuksien puolustusvälineet ja jota sovellettaisiin kaikkiin hallintotasoihin. |
| --- | --- |

41.

toivoo, että komissio antaisi pikaisesti ehdotuksen tarkistetusta yhtenäisestä ja tehokkaasta EU:n oikeusvaltiomekanismista, johon tulisi sisällyttää olemassa olevat demokratian ja perusoikeuksien puolustusvälineet ja jota sovellettaisiin kaikkiin hallintotasoihin.

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita sopimaan Euroopan parlamentin kanssa Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamisesta kesäkuuhun 2018 mennessä ottaen huomioon muuttajien vastaanottamisesta ja pakolaisten kotouttamisesta kunnille ja alueille aiheutuvat mittavat seuraukset sekä AK:n aiemmat suositukset. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ja parlamenttia asettamaan mahdollisten uusien sääntöjen lähtökohdaksi ihmisoikeuksien ja kansainvälisten velvoitteiden noudattamisen sekä yhteisvastuun ja vastavuoroisuuden periaatteet. Komitea odottaa myös, että Euroopan muuttoliikeagendan tarkistamisen yhteydessä pannaan täytäntöön komission ehdotukset kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden laillisten maahanpääsykanavien parantamiseksi ja siten muuttoreittien saamiseksi hallintaan kaikilta osin. |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita sopimaan Euroopan parlamentin kanssa Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamisesta kesäkuuhun 2018 mennessä ottaen huomioon muuttajien vastaanottamisesta ja pakolaisten kotouttamisesta kunnille ja alueille aiheutuvat mittavat seuraukset sekä AK:n aiemmat suositukset. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ja parlamenttia asettamaan mahdollisten uusien sääntöjen lähtökohdaksi ihmisoikeuksien ja kansainvälisten velvoitteiden noudattamisen sekä yhteisvastuun ja vastavuoroisuuden periaatteet. Komitea odottaa myös, että Euroopan muuttoliikeagendan tarkistamisen yhteydessä pannaan täytäntöön komission ehdotukset kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden laillisten maahanpääsykanavien parantamiseksi ja siten muuttoreittien saamiseksi hallintaan kaikilta osin.

| 43. | kehottaa komissiota yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan rahoitusmenettelyjä edelleen ja helpottamaan alueiden ja kuntien mahdollisuuksia saada rahoitusvaroja, jotka on tarkoitettu humanitaaristen kriisien ratkaisemiseen ja pakolaisten kotouttamiseen. |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan rahoitusmenettelyjä edelleen ja helpottamaan alueiden ja kuntien mahdollisuuksia saada rahoitusvaroja, jotka on tarkoitettu humanitaaristen kriisien ratkaisemiseen ja pakolaisten kotouttamiseen.

Ulkopolitiikka

| 44. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n harjoittaman kauppapolitiikan paikallinen ja alueellinen ulottuvuus otetaan huomioon uusista kauppasopimuksista neuvoteltaessa, ja pyytää lukusalimenettelyn jatkamista asiaankuuluviin neuvotteluasiakirjoihin tutustumisen mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n harjoittaman kauppapolitiikan paikallinen ja alueellinen ulottuvuus otetaan huomioon uusista kauppasopimuksista neuvoteltaessa, ja pyytää lukusalimenettelyn jatkamista asiaankuuluviin neuvotteluasiakirjoihin tutustumisen mahdollistamiseksi.

| 45. | korostaa AK:n sitoutumista komission tavoitteeseen edistää vakautta ja hyvinvointia EU:n ulkopuolella ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa perustettujen neuvoa-antavien sekakomiteoiden ja työryhmien sekä Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM), EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP), AK:n Ukraina-erityistyöryhmän, Ukrainan paikallistason voimaannuttamis-, vastuullistamis- ja kehitysohjelman (U-LEAD) ja Libyan kuntien tukemiseksi perustetun Nikosian aloitteen kautta. |
| --- | --- |

45.

korostaa AK:n sitoutumista komission tavoitteeseen edistää vakautta ja hyvinvointia EU:n ulkopuolella ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa perustettujen neuvoa-antavien sekakomiteoiden ja työryhmien sekä Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM), EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP), AK:n Ukraina-erityistyöryhmän, Ukrainan paikallistason voimaannuttamis-, vastuullistamis- ja kehitysohjelman (U-LEAD) ja Libyan kuntien tukemiseksi perustetun Nikosian aloitteen kautta.

| 46. | korostaa liittymisstrategioiden alueellista ulottuvuutta ja tarvetta ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kehittämään asiaan liittyviä strategioita. |
| --- | --- |

46.

korostaa liittymisstrategioiden alueellista ulottuvuutta ja tarvetta ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kehittämään asiaan liittyviä strategioita.

| 47. | toteaa, että kaikilla hallintotasoilla tarvitaan jatkuvaa julkista keskustelua EU:n laajentumisesta, jotta EU:hun liittymisen mahdollisuus voi jatkossakin edistää toissijaisuusperiaatteen toteutumista, demokratiaa, kansallisten vähemmistöjen oikeuksien suojelua ja turvallisuutta. Komitea toistaa tässä yhteydessä Euroopan komissiolle esittämänsä kehotuksen järjestää vuosittainen laajentumisaiheinen teemapäivä yhdessä AK:n kanssa tiedon jakamiseksi ja poliittisen tuen osoittamiseksi laajentumismaiden paikallis- ja alueviranomaisille. |
| --- | --- |

47.

toteaa, että kaikilla hallintotasoilla tarvitaan jatkuvaa julkista keskustelua EU:n laajentumisesta, jotta EU:hun liittymisen mahdollisuus voi jatkossakin edistää toissijaisuusperiaatteen toteutumista, demokratiaa, kansallisten vähemmistöjen oikeuksien suojelua ja turvallisuutta. Komitea toistaa tässä yhteydessä Euroopan komissiolle esittämänsä kehotuksen järjestää vuosittainen laajentumisaiheinen teemapäivä yhdessä AK:n kanssa tiedon jakamiseksi ja poliittisen tuen osoittamiseksi laajentumismaiden paikallis- ja alueviranomaisille.

| 48. | odottaa, että Länsi-Balkania koskevassa strategiassa, jonka komissio aikoo julkaista vuoden 2018 alussa, keskitytään vahvasti paikalliseen ja alueelliseen ulottuvuuteen. |
| --- | --- |

48.

odottaa, että Länsi-Balkania koskevassa strategiassa, jonka komissio aikoo julkaista vuoden 2018 alussa, keskitytään vahvasti paikalliseen ja alueelliseen ulottuvuuteen.

| 49. | kehottaa komissiota tunnustamaan Libyan paikallisviranomaisten roolin maan vakauttamisessa ja Eurooppaan suuntautuvien muuttoreittien käytön hillitsemisessä ja pyytää, että Libya – velvoitettuna edistymään ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisessa – otetaan mukaan Välimeren alueella toteutettaviin EU-ohjelmiin (esim. rajatylittävän yhteistyön ohjelma Välimeren alueella). Komitea kehottaa hyödyntämään innovatiivisia oikeudellisia välineitä kuten EAYY:tä, jotta Libyan kunnat voivat osallistua rajatylittävään yhteistyöhön ja suoriin kumppanuuksiin EU:n kuntien ja alueiden kanssa. Komitea kehottaa niin ikään Euroopan komissiota ottamaan AK:n ja sen edustamat alue- ja paikallisviranomaiset mukaan Euroopan unionin Latinalaisessa Amerikassa toteuttamien ohjelmien suunnitteluun, toteutukseen ja seurantaan erityisesti, kun kyse on ohjelmista, joilla pyritään edistämään kestävyysajattelun mukaista kehitysyhteistyötä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota tunnustamaan Libyan paikallisviranomaisten roolin maan vakauttamisessa ja Eurooppaan suuntautuvien muuttoreittien käytön hillitsemisessä ja pyytää, että Libya – velvoitettuna edistymään ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisessa – otetaan mukaan Välimeren alueella toteutettaviin EU-ohjelmiin (esim. rajatylittävän yhteistyön ohjelma Välimeren alueella). Komitea kehottaa hyödyntämään innovatiivisia oikeudellisia välineitä kuten EAYY:tä, jotta Libyan kunnat voivat osallistua rajatylittävään yhteistyöhön ja suoriin kumppanuuksiin EU:n kuntien ja alueiden kanssa. Komitea kehottaa niin ikään Euroopan komissiota ottamaan AK:n ja sen edustamat alue- ja paikallisviranomaiset mukaan Euroopan unionin Latinalaisessa Amerikassa toteuttamien ohjelmien suunnitteluun, toteutukseen ja seurantaan erityisesti, kun kyse on ohjelmista, joilla pyritään edistämään kestävyysajattelun mukaista kehitysyhteistyötä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| 50. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset AK:n kautta mukaan Agenda 2030 -toimintaohjelman ja uuden kehityspolitiikkaa koskevan konsensuksen toteuttamiseen sekä tukemaan koordinointia kaikkien hajautetun kehitysyhteistyön osapuolten kesken. |
| --- | --- |

50.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset AK:n kautta mukaan Agenda 2030 -toimintaohjelman ja uuden kehityspolitiikkaa koskevan konsensuksen toteuttamiseen sekä tukemaan koordinointia kaikkien hajautetun kehitysyhteistyön osapuolten kesken.

| 51. | toistaa kehotuksensa mukauttaa nykyisiä EU:n rahoitusjärjestelmiä, etenkin TAIEX-ohjelmaa ja Twinning-toimintaa, jotta voidaan vastata paikallisten ja alueellisten sidosryhmien tarpeisiin. |
| --- | --- |

51.

toistaa kehotuksensa mukauttaa nykyisiä EU:n rahoitusjärjestelmiä, etenkin TAIEX-ohjelmaa ja Twinning-toimintaa, jotta voidaan vastata paikallisten ja alueellisten sidosryhmien tarpeisiin.

| 52. | korostaa tarvetta ottaa alue- ja paikallisviranomaiset tosiasiallisesti mukaan Euroopan kestävän kehityksen rahaston toteutukseen ja tukee komission aikomusta siirtyä nopeasti tukemaan paikallisia hankkeita sen kautta. |
| --- | --- |

52.

korostaa tarvetta ottaa alue- ja paikallisviranomaiset tosiasiallisesti mukaan Euroopan kestävän kehityksen rahaston toteutukseen ja tukee komission aikomusta siirtyä nopeasti tukemaan paikallisia hankkeita sen kautta.

Kansalaisuuskysymykset, hyvä hallintotapa ja sääntelyn parantaminen

| 53. | korostaa olevansa valmis tuomaan oman panoksensa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkastelevaan työryhmään kuuluvien kolmen edustajansa kautta antamalla käyttöön toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkostosta hankkimansa asiantuntemuksen ja pitkäaikaisen kokemuksensa työstä näiden aiheiden parissa. Komitea suhtautuukin myönteisesti siihen, että työryhmän toimeksiannossa mainitaan erikseen kysymys siitä, miten alue- ja paikallisviranomaiset voidaan paremmin ottaa mukaan EU-politiikan valmisteluun ja seurantaan, ja korostaa, että tämä edellyttää keskustelua paitsi mahdollisuudesta siirtää tiettyjä toimivaltuuksia takaisin jäsenvaltiotasolle myös kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta monitasoiseen hallintoon EU:ssa. |
| --- | --- |

53.

korostaa olevansa valmis tuomaan oman panoksensa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkastelevaan työryhmään kuuluvien kolmen edustajansa kautta antamalla käyttöön toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkostosta hankkimansa asiantuntemuksen ja pitkäaikaisen kokemuksensa työstä näiden aiheiden parissa. Komitea suhtautuukin myönteisesti siihen, että työryhmän toimeksiannossa mainitaan erikseen kysymys siitä, miten alue- ja paikallisviranomaiset voidaan paremmin ottaa mukaan EU-politiikan valmisteluun ja seurantaan, ja korostaa, että tämä edellyttää keskustelua paitsi mahdollisuudesta siirtää tiettyjä toimivaltuuksia takaisin jäsenvaltiotasolle myös kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta monitasoiseen hallintoon EU:ssa.

| 54. | kehottaa kiinnittämään huomiota komitean panokseen demokraattisessa ja osallistavassa keskustelussa Euroopan tulevaisuudesta, josta AK aikoo antaa myös lausunnon viimeistään lokakuussa 2018. Komitean panos perustuu ennen kaikkea laaja-alaiseen pohdintatyöhön, jossa sovelletaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja jossa on mukana kansalaisia ja paikallisia ja alueellisia sidosryhmiä. Tavoitteena on määrittää EU:n kansalaisiin kohdistuvat keskeiset haasteet ja esittää konkreettisia ehdotuksia siitä, mihin suuntaan EU:ta tulisi tulevaisuudessa ohjata, jotta sen legitimiteetti paranisi. Komitea haluaakin mainita ehdotukset, jotka esitetään tätä tavoitetta silmällä pitäen AK:n marraskuun täysistunnossa hyväksytyssä lausunnossa aiheesta ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017”. |
| --- | --- |

54.

kehottaa kiinnittämään huomiota komitean panokseen demokraattisessa ja osallistavassa keskustelussa Euroopan tulevaisuudesta, josta AK aikoo antaa myös lausunnon viimeistään lokakuussa 2018. Komitean panos perustuu ennen kaikkea laaja-alaiseen pohdintatyöhön, jossa sovelletaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja jossa on mukana kansalaisia ja paikallisia ja alueellisia sidosryhmiä. Tavoitteena on määrittää EU:n kansalaisiin kohdistuvat keskeiset haasteet ja esittää konkreettisia ehdotuksia siitä, mihin suuntaan EU:ta tulisi tulevaisuudessa ohjata, jotta sen legitimiteetti paranisi. Komitea haluaakin mainita ehdotukset, jotka esitetään tätä tavoitetta silmällä pitäen AK:n marraskuun täysistunnossa hyväksytyssä lausunnossa aiheesta ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017”.

| 55. | odottaa tiedonantoa siitä, miten unionista voidaan tehdä yhtenäisempi, vahvempi ja demokraattisempi viestinnän keinoin, ja toistaa olevansa valmis auttamaan hajautettujen viestintästrategioiden ja -toimintojen kehittämisessä tiiviissä yhteistyössä muiden EU:n toimielinten ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

55.

odottaa tiedonantoa siitä, miten unionista voidaan tehdä yhtenäisempi, vahvempi ja demokraattisempi viestinnän keinoin, ja toistaa olevansa valmis auttamaan hajautettujen viestintästrategioiden ja -toimintojen kehittämisessä tiiviissä yhteistyössä muiden EU:n toimielinten ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa kaikkialla unionissa.

| 56. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille Virolle ja Bulgarialle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

56.

antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille Virolle ja Bulgarialle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

Bryssel 1. joulukuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/7

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Pohdinta-asiakirja talous- ja rahaliiton (EMU) syventämisestä vuoteen 2025 mennessä”

(2018/C 164/02)

| Esittelijä. | Christophe Rouillon (FR, PES), Coulainesin kunnanjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Pohdinta-asiakirja talous- ja rahaliiton syventämisestä
  COM(2017) 291 final |

Esittelijä.

Christophe Rouillon (FR, PES), Coulainesin kunnanjohtaja

Viiteasiakirja:

Pohdinta-asiakirja talous- ja rahaliiton syventämisestä

COM(2017) 291 final

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että lähentymisen ja yhteenkuuluvuuden puute Euroopan unionissa sekä talouteen ja pankkitoimintaan liittyvä epävakaus, joka vaikuttaa erityisesti alue- ja paikallisyhteisöihin, koska sosiaalimenot ovat kasvaneet kriisin vuoksi ja koska niiden investointikapasiteetti ja kyky turvata tyydyttävä julkisten palvelujen laatutaso ovat heikentyneet, edellyttävät talous- ja rahaliiton (EMU) rakenteellisten puutteiden korjaamista viipymättä ennen seuraavaa kriisiä. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että lähentymisen ja yhteenkuuluvuuden puute Euroopan unionissa sekä talouteen ja pankkitoimintaan liittyvä epävakaus, joka vaikuttaa erityisesti alue- ja paikallisyhteisöihin, koska sosiaalimenot ovat kasvaneet kriisin vuoksi ja koska niiden investointikapasiteetti ja kyky turvata tyydyttävä julkisten palvelujen laatutaso ovat heikentyneet, edellyttävät talous- ja rahaliiton (EMU) rakenteellisten puutteiden korjaamista viipymättä ennen seuraavaa kriisiä.

| 2. | kaipaa näin ollen laadullista harppausta EMUn parantamisessa siten, että keskitytään vahvistamaan taloudellisten ja sosiaalisten häiriöiden sietokykyä ja tukemaan taloudellista lähentymistä ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli. Eteneminen EMUn suhteen tulisi suunnitella toteutettavaksi vaiheittain vuoteen 2025 mennessä määrittämällä nykyisten perussopimusten puitteissa välittömästi toteutettavissa olevat toimet ja toimet, jotka edellyttävät perussopimusten muuttamista, alkaen finanssipoliittisen sopimuksen saattamisesta osaksi primaarilainsäädäntöä. |
| --- | --- |

2.

kaipaa näin ollen laadullista harppausta EMUn parantamisessa siten, että keskitytään vahvistamaan taloudellisten ja sosiaalisten häiriöiden sietokykyä ja tukemaan taloudellista lähentymistä ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli. Eteneminen EMUn suhteen tulisi suunnitella toteutettavaksi vaiheittain vuoteen 2025 mennessä määrittämällä nykyisten perussopimusten puitteissa välittömästi toteutettavissa olevat toimet ja toimet, jotka edellyttävät perussopimusten muuttamista, alkaen finanssipoliittisen sopimuksen saattamisesta osaksi primaarilainsäädäntöä.

| 3. | pitää myönteisenä, että talous- ja rahaliitto määritetään pohdinta-asiakirjassa yhdeksi tärkeimmistä aiheista pidettäessä yllä Euroopan tulevaisuutta koskevaa kansalaiskeskustelua (1). Euroalueen kansalaisista 73 prosenttia ja EU:n kansalaisista 60 prosenttia suhtautuu EMUun myönteisesti (2). Tähän tukeen, jota yhteiseksi perinnöksi muodostunut euro nauttii, liittyy kuitenkin voimakas tarve uudistaa euroaluetta (3), jotta eurosta tulee vahva ja vakaa valuutta ja jotta voitaisiin rakentaa talous- ja rahapolitiikan todellista demokraattista hallintoa. AK katsookin, että talous- ja rahaliiton uudistamista tulisi käsitellä yhtenä ensisijaisena aiheena demokraattisissa valmistelukunnissa, joita voitaisiin kutsua koolle hajautetusti Euroopan alueilla ja kunnissa vuodesta 2018 alkaen, jotta kansalaisilla olisi mahdollisuus osallistua EU:n uudistusprosessiin. |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä, että talous- ja rahaliitto määritetään pohdinta-asiakirjassa yhdeksi tärkeimmistä aiheista pidettäessä yllä Euroopan tulevaisuutta koskevaa kansalaiskeskustelua (1). Euroalueen kansalaisista 73 prosenttia ja EU:n kansalaisista 60 prosenttia suhtautuu EMUun myönteisesti (2). Tähän tukeen, jota yhteiseksi perinnöksi muodostunut euro nauttii, liittyy kuitenkin voimakas tarve uudistaa euroaluetta (3), jotta eurosta tulee vahva ja vakaa valuutta ja jotta voitaisiin rakentaa talous- ja rahapolitiikan todellista demokraattista hallintoa. AK katsookin, että talous- ja rahaliiton uudistamista tulisi käsitellä yhtenä ensisijaisena aiheena demokraattisissa valmistelukunnissa, joita voitaisiin kutsua koolle hajautetusti Euroopan alueilla ja kunnissa vuodesta 2018 alkaen, jotta kansalaisilla olisi mahdollisuus osallistua EU:n uudistusprosessiin.

| 4. | pitää kuitenkin valitettavana, että pohdinta-asiakirjassa ei oteta riittävästi huomioon talous- ja rahoitustilanteesta johtuvaa tarvetta korjata kiireesti euroalueen alkuperäisiä puutteita. Tämänhetkinen kasvun elpyminen EU:ssa nojautuu itse asiassa suhdanneperusteisiin Euroopan keskuspankin (EKP) rahapoliittisiin tukitoimiin, joiden ansiosta julkisen vallan maksettavaksi koituvien korkojen määrää on vuodesta 2008 lähtien kyetty pienentämään tuhannella miljardilla eurolla ja korkotaso monissa jäsenvaltioissa pystytty pitämään erityisen matalana. Euroalueen julkisen vallan ja rahoitusalan toimijoiden on kuitenkin valmistauduttava EKP:n rahoituspoliittisen tuen asteittaiseen vähenemiseen sekä korkotason uudelleennousuun pitkällä aikavälillä. Samaan aikaan EU on tilanteessa, jossa euroalueen strategista merkitystä on tarve vahvistaa osoitettavissa olevalla taloudellisella lisäarvolla. |
| --- | --- |

4.

pitää kuitenkin valitettavana, että pohdinta-asiakirjassa ei oteta riittävästi huomioon talous- ja rahoitustilanteesta johtuvaa tarvetta korjata kiireesti euroalueen alkuperäisiä puutteita. Tämänhetkinen kasvun elpyminen EU:ssa nojautuu itse asiassa suhdanneperusteisiin Euroopan keskuspankin (EKP) rahapoliittisiin tukitoimiin, joiden ansiosta julkisen vallan maksettavaksi koituvien korkojen määrää on vuodesta 2008 lähtien kyetty pienentämään tuhannella miljardilla eurolla ja korkotaso monissa jäsenvaltioissa pystytty pitämään erityisen matalana. Euroalueen julkisen vallan ja rahoitusalan toimijoiden on kuitenkin valmistauduttava EKP:n rahoituspoliittisen tuen asteittaiseen vähenemiseen sekä korkotason uudelleennousuun pitkällä aikavälillä. Samaan aikaan EU on tilanteessa, jossa euroalueen strategista merkitystä on tarve vahvistaa osoitettavissa olevalla taloudellisella lisäarvolla.

| 5. | panee merkille, että useimmat pohdinta-asiakirjassa esitetyt konkreettiset ehdotukset koskevat jo käynnistettyjä pääomamarkkinaunioniin ja pankkiunioniin liittyviä toimia, kuten eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamista, josta päästään toivottavasti sopimukseen vuoden 2019 loppuun mennessä, jotta järjestelmä voitaisiin ottaa käyttöön vuonna 2025. AK pahoittelee, että EMUun liittyvät kysymykset on sitä vastoin jätetty pohdinta-asiakirjan loppuun ja niihin esitetään ainoastaan joitakin vaihtoehtoja sen sijaan, että tehtäisiin konkreettisia ehdotuksia, joihin komissio sitoutuu. Pohdinta-asiakirjassa ei näin ollen esitetä juurikaan mitään uutta verrattuna joulukuussa 2012 julkaistuun neljän puheenjohtajan kertomukseen (4), kesäkuussa 2015 julkaistuun viiden puheenjohtajan kertomukseen (5) ja Euroopan parlamentin lukuisiin päätöslauselmiin, joihin kuuluu muun muassa 16. helmikuuta 2017 annettu päätöslauselma euroalueen budjettikapasiteetista. |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että useimmat pohdinta-asiakirjassa esitetyt konkreettiset ehdotukset koskevat jo käynnistettyjä pääomamarkkinaunioniin ja pankkiunioniin liittyviä toimia, kuten eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamista, josta päästään toivottavasti sopimukseen vuoden 2019 loppuun mennessä, jotta järjestelmä voitaisiin ottaa käyttöön vuonna 2025. AK pahoittelee, että EMUun liittyvät kysymykset on sitä vastoin jätetty pohdinta-asiakirjan loppuun ja niihin esitetään ainoastaan joitakin vaihtoehtoja sen sijaan, että tehtäisiin konkreettisia ehdotuksia, joihin komissio sitoutuu. Pohdinta-asiakirjassa ei näin ollen esitetä juurikaan mitään uutta verrattuna joulukuussa 2012 julkaistuun neljän puheenjohtajan kertomukseen (4), kesäkuussa 2015 julkaistuun viiden puheenjohtajan kertomukseen (5) ja Euroopan parlamentin lukuisiin päätöslauselmiin, joihin kuuluu muun muassa 16. helmikuuta 2017 annettu päätöslauselma euroalueen budjettikapasiteetista.

| 6. | pitää ensisijaisen tärkeänä tehtävänä vahvistaa rakenteellista kasvua kaikissa jäsenvaltiossa ja tukea edellytysten luomista lähentymiselle euroalueen sisällä, jotta vahvistetaan alueen kykyä selviytyä tulevaisuuden rahoituskriiseistä. On nimittäin todettava, että vaikka jäsenvaltiot ovat kasvuvauhdilla mitattuna kaiken kaikkiaan lähentyneet, niiden asukasta kohti lasketut tulot eroavat toisistaan vielä huomattavasti. Lisäksi EU kärsii kilpailukyvyn puutteesta useilla talouden aloilla, sisäisen kysynnän puutteesta sekä yksityisten ja julkisten investointien vähäisyydestä. Samanaikaisesti on huolestuttavaa todeta, että reaalitalous ei näytä viime kädessä juurikaan hyötyvän rahapolitiikasta, sillä tuotantopääoman kehitys on pysähtynyt, kun taas rahoitusvarojen ja kiinteän omaisuuden arvo kasvaa suhteettomasti. |
| --- | --- |

6.

pitää ensisijaisen tärkeänä tehtävänä vahvistaa rakenteellista kasvua kaikissa jäsenvaltiossa ja tukea edellytysten luomista lähentymiselle euroalueen sisällä, jotta vahvistetaan alueen kykyä selviytyä tulevaisuuden rahoituskriiseistä. On nimittäin todettava, että vaikka jäsenvaltiot ovat kasvuvauhdilla mitattuna kaiken kaikkiaan lähentyneet, niiden asukasta kohti lasketut tulot eroavat toisistaan vielä huomattavasti. Lisäksi EU kärsii kilpailukyvyn puutteesta useilla talouden aloilla, sisäisen kysynnän puutteesta sekä yksityisten ja julkisten investointien vähäisyydestä. Samanaikaisesti on huolestuttavaa todeta, että reaalitalous ei näytä viime kädessä juurikaan hyötyvän rahapolitiikasta, sillä tuotantopääoman kehitys on pysähtynyt, kun taas rahoitusvarojen ja kiinteän omaisuuden arvo kasvaa suhteettomasti.

| 7. | antaa sen vuoksi tukensa lähentymisstrategialle, joka täydentää taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi jo toteutettavia EU:n toimintapolitiikkoja ja perustuu seuraaviin ehdotuksiin: |
| --- | --- |

7.

antaa sen vuoksi tukensa lähentymisstrategialle, joka täydentää taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi jo toteutettavia EU:n toimintapolitiikkoja ja perustuu seuraaviin ehdotuksiin:

| 7.1 | Luodaan euroalueen rahoituskapasiteetti euroalueeseen liittymistä valmistelevine osioineen sosiaalista ja makrotaloudellista lähentymistä ja globalisaation kohtaamiseksi tarvittavaa selviytymiskykyä edistävien kannustustoimien toteuttamiseksi. Komitea korostaa tässä yhteydessä tarvetta kiinnittää enemmän huomiota paikallis- ja alueviranomaisten rooliin verotuskysymyksissä ja toteaa, että monilla paikallis- ja alueviranomaisilla on jo verotusta koskevaa toimivaltaa. Tätä toimivaltaa on siis kunnioitettava EU-tason ehdotuksissa. |
| --- | --- |

7.1

Luodaan euroalueen rahoituskapasiteetti euroalueeseen liittymistä valmistelevine osioineen sosiaalista ja makrotaloudellista lähentymistä ja globalisaation kohtaamiseksi tarvittavaa selviytymiskykyä edistävien kannustustoimien toteuttamiseksi. Komitea korostaa tässä yhteydessä tarvetta kiinnittää enemmän huomiota paikallis- ja alueviranomaisten rooliin verotuskysymyksissä ja toteaa, että monilla paikallis- ja alueviranomaisilla on jo verotusta koskevaa toimivaltaa. Tätä toimivaltaa on siis kunnioitettava EU-tason ehdotuksissa.

| 7.2 | Luodaan osasta Euroopan vakausmekanismia (EVM) yhdennetty eurooppalainen ei-monetaarinen väline, joka kuuluu EU:n toimielinten vastuulle ja jolla on selkeästi määritetty toimeksianto sekä suuruudeltaan 100–200 miljardin euron lainananto- ja lainanottovalmiudet, jotta mahdollistetaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimenpiteet äkillisten rahoituskriisien ja epäsymmetristen häiriöiden varalta. |
| --- | --- |

7.2

Luodaan osasta Euroopan vakausmekanismia (EVM) yhdennetty eurooppalainen ei-monetaarinen väline, joka kuuluu EU:n toimielinten vastuulle ja jolla on selkeästi määritetty toimeksianto sekä suuruudeltaan 100–200 miljardin euron lainananto- ja lainanottovalmiudet, jotta mahdollistetaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimenpiteet äkillisten rahoituskriisien ja epäsymmetristen häiriöiden varalta.

| 7.3 | Laaditaan lähentymistä koskeva säännöstö, jota täydennetään sellaisella rakenneuudistuksiin kannustavalla järjestelmällä, jossa uudistusten kattavuus määriteltäisiin niiden tuottaman eurooppalaisen lisäarvon perusteella. Uudistuksiin voisivat sisältyä etenkin verotuksen lähentäminen, toimenpiteet, jotka liittyvät työmarkkinoiden dynaamisuuden parantamiseen koulutuksen avulla, digitalisointi sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen ottaen huomioon erityisesti väestörakenteen muutokseen liittyvät kysymykset. AK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, että teknistä tukea voidaan jo nyt vahvistaa rakenneuudistusten tukiohjelman (SRSP) välityksellä. |
| --- | --- |

7.3

Laaditaan lähentymistä koskeva säännöstö, jota täydennetään sellaisella rakenneuudistuksiin kannustavalla järjestelmällä, jossa uudistusten kattavuus määriteltäisiin niiden tuottaman eurooppalaisen lisäarvon perusteella. Uudistuksiin voisivat sisältyä etenkin verotuksen lähentäminen, toimenpiteet, jotka liittyvät työmarkkinoiden dynaamisuuden parantamiseen koulutuksen avulla, digitalisointi sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen ottaen huomioon erityisesti väestörakenteen muutokseen liittyvät kysymykset. AK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, että teknistä tukea voidaan jo nyt vahvistaa rakenneuudistusten tukiohjelman (SRSP) välityksellä.

| 8. | toistaa tässä yhteydessä vaatimuksensa, että






  — | EU:n rakenne- ja investointirahastojen puitteissa maksetut valtiolliset, alueelliset ja paikalliset osarahoitusosuudet jätetään vakaus- ja kasvusopimuksen laskentamekanismin ulkopuolelle kuten tehdään jo nyt Euroopan strategisten investointien rahaston maksuosuuksien yhteydessä |
| --- | --- | --- |

8.

toistaa tässä yhteydessä vaatimuksensa, että

—

EU:n rakenne- ja investointirahastojen puitteissa maksetut valtiolliset, alueelliset ja paikalliset osarahoitusosuudet jätetään vakaus- ja kasvusopimuksen laskentamekanismin ulkopuolelle kuten tehdään jo nyt Euroopan strategisten investointien rahaston maksuosuuksien yhteydessä

| — | vahvistetaan EU:n tason typologia julkisten menojen kirjanpitoon sisältyvien julkisten investointien laadulle niiden pitkäaikaisten vaikutusten mukaan |
| --- | --- |

—

vahvistetaan EU:n tason typologia julkisten menojen kirjanpitoon sisältyvien julkisten investointien laadulle niiden pitkäaikaisten vaikutusten mukaan

| — | tarkistetaan ”rakenteellisen alijäämän” laskutapaa siten, että otetaan huomioon kansallisen talouden ominaispiirteet ja julkisten menojen rakenteellinen erilaisuus |
| --- | --- |

—

tarkistetaan ”rakenteellisen alijäämän” laskutapaa siten, että otetaan huomioon kansallisen talouden ominaispiirteet ja julkisten menojen rakenteellinen erilaisuus

| — | lisätään makrotalouden tulostauluun investointiastetta kuvaava indikaattori. |
| --- | --- |

—

lisätään makrotalouden tulostauluun investointiastetta kuvaava indikaattori.

| 9. | kehottaa huolehtimaan Euroopan parlamentin todellisesta demokraattisesta osallistumisesta ja AK:n ja työmarkkinaosapuolten kuulemisesta ennen maakohtaisten suositusten antamista eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, jotta voidaan muun muassa varmistaa, että maakohtaiset suositukset ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia eikä niitä ole esitetty ainoastaan valtiotason lukuihin perustuvan mahdollisen makrotaloudellisen epätasapainon perusteella ottamatta huomioon lukujen alueellista ja/tai paikallista painoarvoa. |
| --- | --- |

9.

kehottaa huolehtimaan Euroopan parlamentin todellisesta demokraattisesta osallistumisesta ja AK:n ja työmarkkinaosapuolten kuulemisesta ennen maakohtaisten suositusten antamista eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, jotta voidaan muun muassa varmistaa, että maakohtaiset suositukset ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia eikä niitä ole esitetty ainoastaan valtiotason lukuihin perustuvan mahdollisen makrotaloudellisen epätasapainon perusteella ottamatta huomioon lukujen alueellista ja/tai paikallista painoarvoa.

| 10. | kehottaa vahvistamaan euroalueen demokraattista toimintaa vahvistamalla Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien roolia etenkin Euroopan vakausmekanismin ja sen eurooppalaisen rahaston muodossa toteutettavan tulevan laajennuksen valvonnassa. AK kuitenkin vastustaa ajatusta uusien parlamentaaristen rakenteiden luomisesta, sillä Euroopan parlamentti on jo euroalueen parlamentti sikäli, että perussopimusten mukaan euro on Euroopan unionin yhteinen raha. Sen sijaan pitkällä aikavälillä ja tarvittaessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tarkistamisen yhteydessä Euroopan parlamentissa voitaisiin järjestää neuvostoa koskevan, EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 138 artiklan mukaisia äänestysmenettelyjä, jotta voidaan ottaa huomioon se seikka, että Euroopan parlamenttiin voidaan valita jäseniä valtioista, jotka eivät ole euroalueen jäseniä. |
| --- | --- |

10.

kehottaa vahvistamaan euroalueen demokraattista toimintaa vahvistamalla Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien roolia etenkin Euroopan vakausmekanismin ja sen eurooppalaisen rahaston muodossa toteutettavan tulevan laajennuksen valvonnassa. AK kuitenkin vastustaa ajatusta uusien parlamentaaristen rakenteiden luomisesta, sillä Euroopan parlamentti on jo euroalueen parlamentti sikäli, että perussopimusten mukaan euro on Euroopan unionin yhteinen raha. Sen sijaan pitkällä aikavälillä ja tarvittaessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tarkistamisen yhteydessä Euroopan parlamentissa voitaisiin järjestää neuvostoa koskevan, EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 138 artiklan mukaisia äänestysmenettelyjä, jotta voidaan ottaa huomioon se seikka, että Euroopan parlamenttiin voidaan valita jäseniä valtioista, jotka eivät ole euroalueen jäseniä.

| 11. | puoltaa euroryhmän puheenjohtajan ja talous- ja rahoitusasioista vastaavan komission jäsenen tehtävien yhdistämistä tarkoituksena varmistaa euroalueen yleisen edun edustus euroryhmässä. |
| --- | --- |

11.

puoltaa euroryhmän puheenjohtajan ja talous- ja rahoitusasioista vastaavan komission jäsenen tehtävien yhdistämistä tarkoituksena varmistaa euroalueen yleisen edun edustus euroryhmässä.

| 12. | katsoo, että euroryhmälle on laadittava viralliset toimintasäännöt, joilla edistetään sen avoimuutta. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että euroryhmälle on laadittava viralliset toimintasäännöt, joilla edistetään sen avoimuutta.

| 13. | korostaa, että joulukuussa 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopiman etenemissuunnitelman mukaan talous- ja rahaliittoa tulee täydentää todellisella sosiaalisella pilarilla työllisyyden ja ylöspäin yhdenmukaistettujen sosiaalisten normien nostamiseksi makrotaloudellisten painopisteiden joukkoon (6). |
| --- | --- |

13.

korostaa, että joulukuussa 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopiman etenemissuunnitelman mukaan talous- ja rahaliittoa tulee täydentää todellisella sosiaalisella pilarilla työllisyyden ja ylöspäin yhdenmukaistettujen sosiaalisten normien nostamiseksi makrotaloudellisten painopisteiden joukkoon (6).

| 14. | esittää, että komission ehdottamiin talous- ja rahaliiton syventämistä ohjaaviin neljään periaatteeseen lisätään viides periaate, joka koskee kestävän kehityksen edistämistä ja Pariisin ilmastokonferenssin tavoitteiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

14.

esittää, että komission ehdottamiin talous- ja rahaliiton syventämistä ohjaaviin neljään periaatteeseen lisätään viides periaate, joka koskee kestävän kehityksen edistämistä ja Pariisin ilmastokonferenssin tavoitteiden täytäntöönpanoa.

| 15. | ilmaisee jälleen olevansa vakaasti sitä mieltä, ettei EU:n nykyinen talousarvio, joka vastaa suuruudeltaan vain yhtä prosenttia bruttokansantuotteesta, riitä aikaansaamaan suhdanteita tasoittavaa makrotaloudellista vaikutusta EU:n tasolla. AK korostaa kuitenkin, että Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) ovat suhteellisen pienestä koostaan huolimatta (0,37 % EU:n bruttokansantulosta, BKTL) edelleen tärkeä keino piristää paikallisia investointeja ja lähentää EU:n vastaisuudessa 27 jäsenvaltion talouksia. Komitea pyytääkin, että vuoden 2020 jälkeiseen koheesiopolitiikkaan varataan riittävästi resursseja eli ainakin kolmannes EU:n tulevasta talousarviosta. |
| --- | --- |

15.

ilmaisee jälleen olevansa vakaasti sitä mieltä, ettei EU:n nykyinen talousarvio, joka vastaa suuruudeltaan vain yhtä prosenttia bruttokansantuotteesta, riitä aikaansaamaan suhdanteita tasoittavaa makrotaloudellista vaikutusta EU:n tasolla. AK korostaa kuitenkin, että Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) ovat suhteellisen pienestä koostaan huolimatta (0,37 % EU:n bruttokansantulosta, BKTL) edelleen tärkeä keino piristää paikallisia investointeja ja lähentää EU:n vastaisuudessa 27 jäsenvaltion talouksia. Komitea pyytääkin, että vuoden 2020 jälkeiseen koheesiopolitiikkaan varataan riittävästi resursseja eli ainakin kolmannes EU:n tulevasta talousarviosta.

| 16. | huomauttaa, että unionin seuraavaa, vuodesta 2021 alkaen noudatettavaa rahoituskehystä on täydennettävä uudentyyppisillä omilla varoilla (7). Tämän ehdotuksen avulla olisi pyrittävä parantamaan demokraattista hallintoa ja EU:n talousarvion ymmärrettävyyttä sekä tehostamaan talousarviomäärärahojen hallinnointia. Uudet omat varat voisivat tukeutua etenkin yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan (CCCTB) sekä digitaalitalouden tuottamien voittojen ja/tai alan liikevaihdon EU-verotukseen, finanssitransaktioveroon ja hiiliveroon, joka kannustaisi vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Komission on määrä esittää näihin liittyviä ehdotuksia kevääseen 2018 mennessä 21. syyskuuta 2017 antamansa tiedonannon jatkoksi. |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että unionin seuraavaa, vuodesta 2021 alkaen noudatettavaa rahoituskehystä on täydennettävä uudentyyppisillä omilla varoilla (7). Tämän ehdotuksen avulla olisi pyrittävä parantamaan demokraattista hallintoa ja EU:n talousarvion ymmärrettävyyttä sekä tehostamaan talousarviomäärärahojen hallinnointia. Uudet omat varat voisivat tukeutua etenkin yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan (CCCTB) sekä digitaalitalouden tuottamien voittojen ja/tai alan liikevaihdon EU-verotukseen, finanssitransaktioveroon ja hiiliveroon, joka kannustaisi vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Komission on määrä esittää näihin liittyviä ehdotuksia kevääseen 2018 mennessä 21. syyskuuta 2017 antamansa tiedonannon jatkoksi.

| 17. | huomauttaa, että niin kauan kuin omien varojen suuruus rajoitetaan 1,23 prosenttiin EU:n bruttokansantulosta, komitea vastustaa euroalueen rahoituskapasiteetin järjestämistä EU:n talousarvioon sisällytettävän budjettikohdan muodossa. Euroalueen rahoituskapasiteetin sisällyttäminen EU:n talousarvioon merkitsisi itse asiassa sitä, että se olisi enimmillään alle 30 miljardia euroa vuodessa, mikä vaikuttaa täysin riittämättömältä täyttämään komission kaavailemat tehtävät, joita ovat 1) rakenneuudistusten tukeminen, 2) vakauttamistehtävä, 3) toimiminen pankkiunionin tukimekanismina eli varautumisjärjestelynä (”backstop”) ja 4) toimiminen liittymistä valmistelevana tukivälineenä jäsenvaltioille, joissa euro ei ole käytössä. Lisäksi skenaarioon, jossa rahoituskapasiteetti sisällytetään Euroopan unionin talousarvioon, liittyisi mahdollinen syrjäytymisvaikutusten vaara, joka kohdistuisi mm. ERI-rahastojen kaltaisten Euroopan unionin toimintapolitiikkojen rahoitukseen. |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että niin kauan kuin omien varojen suuruus rajoitetaan 1,23 prosenttiin EU:n bruttokansantulosta, komitea vastustaa euroalueen rahoituskapasiteetin järjestämistä EU:n talousarvioon sisällytettävän budjettikohdan muodossa. Euroalueen rahoituskapasiteetin sisällyttäminen EU:n talousarvioon merkitsisi itse asiassa sitä, että se olisi enimmillään alle 30 miljardia euroa vuodessa, mikä vaikuttaa täysin riittämättömältä täyttämään komission kaavailemat tehtävät, joita ovat 1) rakenneuudistusten tukeminen, 2) vakauttamistehtävä, 3) toimiminen pankkiunionin tukimekanismina eli varautumisjärjestelynä (”backstop”) ja 4) toimiminen liittymistä valmistelevana tukivälineenä jäsenvaltioille, joissa euro ei ole käytössä. Lisäksi skenaarioon, jossa rahoituskapasiteetti sisällytetään Euroopan unionin talousarvioon, liittyisi mahdollinen syrjäytymisvaikutusten vaara, joka kohdistuisi mm. ERI-rahastojen kaltaisten Euroopan unionin toimintapolitiikkojen rahoitukseen.

| 18. | katsoo, että ennen kuin perustetaan lähentymisvälineitä valtioiden euroalueeseen liittymistä silmällä pitäen, tarvitaan selvennyksiä niiden laajuudesta suhteessa rakenne- ja investointirahastoihin ja etenkin koheesiorahastoon (8). |
| --- | --- |

18.

katsoo, että ennen kuin perustetaan lähentymisvälineitä valtioiden euroalueeseen liittymistä silmällä pitäen, tarvitaan selvennyksiä niiden laajuudesta suhteessa rakenne- ja investointirahastoihin ja etenkin koheesiorahastoon (8).

| 19. | panee merkille, että pohdinta-asiakirjassa käsitellään mahdollisuutta vahvistaa rakenneuudistusten ja EU:n talousarvion välistä yhteyttä joko perustamalla erityinen rahasto, jolla jäsenvaltioita kannustetaan toteuttamaan uudistuksia, tai asettamalla Euroopan rakenne- ja investointirahastoista suoritettavien maksujen (kaikkien tai osan niistä) ehdoksi edistyminen lähentymistä edistävien konkreettisten uudistusten toteuttamisessa. Uudistusten täytäntöönpanoa seurattaisiin eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. AK muistuttaa tässä yhteydessä vastustavansa järkähtämättä kaikenlaisia makrotaloudellisia ehtoja, joissa ERI-rahastoja käytetään ehkäisevänä tai rankaisevana välineenä. Komiteaa huolestuttaa myös se, että valtioiden vuosittaisten alijäämien supistamiselle annetaan talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa huomattavasti enemmän painoarvoa kuin kasvun vahvistamiseen tähtääville toimille, kun on kyse BKT:hen suhteutetun korkean velka-asteen hillitsemisestä tai korjaamisesta. AK pitää valitettavana, että alue- ja paikallisyhteisöjen osallistaminen talouden ohjaus- ja hallintaprosessiin on edelleen erittäin epätyydyttävällä tasolla siitä huolimatta, että kolme neljäsosaa vuotta 2017 koskevista maakohtaisista suosituksista liittyy alueisiin ja niiden täytäntöönpano riippuu valtiotasoa alemmista hallinnon tasoista. |
| --- | --- |

19.

panee merkille, että pohdinta-asiakirjassa käsitellään mahdollisuutta vahvistaa rakenneuudistusten ja EU:n talousarvion välistä yhteyttä joko perustamalla erityinen rahasto, jolla jäsenvaltioita kannustetaan toteuttamaan uudistuksia, tai asettamalla Euroopan rakenne- ja investointirahastoista suoritettavien maksujen (kaikkien tai osan niistä) ehdoksi edistyminen lähentymistä edistävien konkreettisten uudistusten toteuttamisessa. Uudistusten täytäntöönpanoa seurattaisiin eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. AK muistuttaa tässä yhteydessä vastustavansa järkähtämättä kaikenlaisia makrotaloudellisia ehtoja, joissa ERI-rahastoja käytetään ehkäisevänä tai rankaisevana välineenä. Komiteaa huolestuttaa myös se, että valtioiden vuosittaisten alijäämien supistamiselle annetaan talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa huomattavasti enemmän painoarvoa kuin kasvun vahvistamiseen tähtääville toimille, kun on kyse BKT:hen suhteutetun korkean velka-asteen hillitsemisestä tai korjaamisesta. AK pitää valitettavana, että alue- ja paikallisyhteisöjen osallistaminen talouden ohjaus- ja hallintaprosessiin on edelleen erittäin epätyydyttävällä tasolla siitä huolimatta, että kolme neljäsosaa vuotta 2017 koskevista maakohtaisista suosituksista liittyy alueisiin ja niiden täytäntöönpano riippuu valtiotasoa alemmista hallinnon tasoista.

| 20. | katsoo, että neuvoston helmikuussa 2016 tekemä sopimus vakaus- ja kasvusopimuksen joustavasta soveltamisesta tulisi vahvistaa myös EU:n primaarioikeudessa. AK muistuttaa tässä yhteydessä myös esittäneensä, ettei paikallis- ja aluehallinnon julkisia investointeja sisällytettäisi laskelmiin laskettaessa vakaus- ja kasvusopimuksessa ja finanssipoliittisessa sopimuksessa määriteltyä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen verrattavaa rakenteellista alijäämää ja ettei ERI-rahastojen osarahoituksesta johtuvia jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten menoja sisällytettäisi julkisiin rakennemenoihin. Nämä osarahoitusmenot ovat luonteeltaan EU:n yleisen edun mukaisia investointeja, jotka todistetusti tukevat talouskasvua (9). |
| --- | --- |

20.

katsoo, että neuvoston helmikuussa 2016 tekemä sopimus vakaus- ja kasvusopimuksen joustavasta soveltamisesta tulisi vahvistaa myös EU:n primaarioikeudessa. AK muistuttaa tässä yhteydessä myös esittäneensä, ettei paikallis- ja aluehallinnon julkisia investointeja sisällytettäisi laskelmiin laskettaessa vakaus- ja kasvusopimuksessa ja finanssipoliittisessa sopimuksessa määriteltyä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen verrattavaa rakenteellista alijäämää ja ettei ERI-rahastojen osarahoituksesta johtuvia jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten menoja sisällytettäisi julkisiin rakennemenoihin. Nämä osarahoitusmenot ovat luonteeltaan EU:n yleisen edun mukaisia investointeja, jotka todistetusti tukevat talouskasvua (9).

| 21. | korostaa, että pankkiunionin toteuttamiseksi on tärkeää kehittää koordinoitu eurooppalainen lähestymistapa järjestämättömiin lainoihin (10), joiden arvo vuoden 2016 lopussa oli lähes 1 000 miljardia euroa eli noin 6,7 prosenttia EU:n BKT:sta ja 5,1 prosenttia pankkilainojen kokonaismäärästä ja joiden osalta EU:ssa esiintyy erittäin merkittäviä eroja: prosenttiosuudet vaihtelevat yhdestä prosentista 46 prosenttiin, ja erot talouden alojen välillä ovat suuria. AK ilmaiseekin tukensa neuvoston 11. heinäkuuta 2017 hyväksymälle toimintasuunnitelmalle, jolla järjestämättömien lainojen pankkisektorilla aiheuttamaan ongelmaan puututaan useiden pankkien valvontaa koskevien aloitteiden, maksukyvyttömyys- ja velkojen takaisinperintämenettelyjen uudistuksen, järjestämättömille lainoille kehitettävien jälkimarkkinoiden ja pankkialan rakenneuudistuksen avulla. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että pankkiunionin toteuttamiseksi on tärkeää kehittää koordinoitu eurooppalainen lähestymistapa järjestämättömiin lainoihin (10), joiden arvo vuoden 2016 lopussa oli lähes 1 000 miljardia euroa eli noin 6,7 prosenttia EU:n BKT:sta ja 5,1 prosenttia pankkilainojen kokonaismäärästä ja joiden osalta EU:ssa esiintyy erittäin merkittäviä eroja: prosenttiosuudet vaihtelevat yhdestä prosentista 46 prosenttiin, ja erot talouden alojen välillä ovat suuria. AK ilmaiseekin tukensa neuvoston 11. heinäkuuta 2017 hyväksymälle toimintasuunnitelmalle, jolla järjestämättömien lainojen pankkisektorilla aiheuttamaan ongelmaan puututaan useiden pankkien valvontaa koskevien aloitteiden, maksukyvyttömyys- ja velkojen takaisinperintämenettelyjen uudistuksen, järjestämättömille lainoille kehitettävien jälkimarkkinoiden ja pankkialan rakenneuudistuksen avulla.

| 22. | suhtautuu epäröiden ehdotukseen luoda arvopaperistettuja rahoitustuotteita, joita voisi laskea liikkeelle kaupallinen toimija tai laitos, joka ostaisi euroalueeseen kuuluvien valtioiden joukkolainoja ja laskisi liikkeelle niihin pohjautuvia omia, Yhdysvaltojen valtion joukkolainoihin verrattavia valtionvelkakirjavakuudellisia joukkolainoja (sovereign bond-backed securities, SBBS). Tällaisten arvopapereiden avulla voitaisiin tosin murtaa pankkien ja valtiollisten lainanottajien välinen kytkös ja lakkauttaa valtion joukkolainojen etusijaisuus ja samalla välttää velan yhteisvastuullistaminen ja moraalikato. Samalla arvopaperistaminen avaa kuitenkin pankeille mahdollisuuden hajauttaa rahoitusriskejä sääntelyn ulkopuolisille rahoitusalan toimijoille. Valtionvelkakirjavakuudelliset joukkolainat saattavat myös kasvattaa valtion joukkolainojen välisiä korkoeroja (spread) taloudellisesti vaikeina aikoina. |
| --- | --- |

22.

suhtautuu epäröiden ehdotukseen luoda arvopaperistettuja rahoitustuotteita, joita voisi laskea liikkeelle kaupallinen toimija tai laitos, joka ostaisi euroalueeseen kuuluvien valtioiden joukkolainoja ja laskisi liikkeelle niihin pohjautuvia omia, Yhdysvaltojen valtion joukkolainoihin verrattavia valtionvelkakirjavakuudellisia joukkolainoja (sovereign bond-backed securities, SBBS). Tällaisten arvopapereiden avulla voitaisiin tosin murtaa pankkien ja valtiollisten lainanottajien välinen kytkös ja lakkauttaa valtion joukkolainojen etusijaisuus ja samalla välttää velan yhteisvastuullistaminen ja moraalikato. Samalla arvopaperistaminen avaa kuitenkin pankeille mahdollisuuden hajauttaa rahoitusriskejä sääntelyn ulkopuolisille rahoitusalan toimijoille. Valtionvelkakirjavakuudelliset joukkolainat saattavat myös kasvattaa valtion joukkolainojen välisiä korkoeroja (spread) taloudellisesti vaikeina aikoina.

Bryssel 30. marraskuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK hyväksyi 12. toukokuuta 2017 päätöslauselman aiheesta ”Euroopan komission valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä” ja on sen jälkeen käynnistänyt pohdintaprosessia koskevan kuulemisen, jonka päätelmät se esittää lausunnon muodossa. Lausunto on määrä hyväksyä vuoden 2018 puolivälissä.

1

(2)  Ks. viimeisin Standard Eurobarometer 87, kevät 2017, s. 34–35.

2

(3)  Ks. eupinions #2016/4: ”A European Finance Minister with Budget Autonomy? Need for reforms of the Eurozone and their potential, given public opinion in Europe”, Bertelsmann Stiftung.

3

(4)  http://www2.consilium.europa.eu/media/26310/132525.pdf.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/fi/policies/emu-report-2015/

5

(6)  Ks. AK:n lausunto aiheesta ”Talous- ja rahaliitolle vahvempi sosiaalinen ulottuvuus” (ECOS-V-050), COM(2013) 690 final, esittelijä Jean-Louis Destans (FR, PES), annettu 31. tammikuuta 2014. AK:n on myös määrä hyväksyä 11.–12. lokakuuta 2017 Mauro D’Attisin (IT, EPP) laatima lausunto aiheesta ”Ehdotus – Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista” (SEDEC-VI/027).

6

(7)  Ks. Carl Fredrik Grafin (SE, EPP) aiheesta ”Rahoituskapasiteetti ja automaattiset vakauttajat talous- ja rahaliitossa” laatiman, 7. helmikuuta 2017 hyväksytyn lausunnon kohta 35.

7

(8)  Ks. Carl Fredrik Grafin (SE, EPP) aiheesta ”Rahoituskapasiteetti ja automaattiset vakauttajat talous- ja rahaliitossa” laatiman, 7. helmikuuta 2017 hyväksytyn lausunnon kohta 35.

8

(9)  Ks. Markku Markkulan (FI, EPP) aiheesta ”Investointivajeen umpeen kurominen: miten voittaa haasteet?” laatiman, 8. helmikuuta 2017 annetun lausunnon kohdat 52 ja 54.

9

(10)  Järjestämättömät lainat ovat lainoja, jotka maksetaan takaisin myöhäisessä vaiheessa tai joiden takaisinmaksu ilman vakuutena olevien omaisuuserien myyntiä on epätodennäköistä. Jatkuvasti korkeat järjestämättömien lainojen tasot ovat ongelma, sillä ne heikentävät pankkien kannattavuutta hallinnollisten kustannusten ja korkeampien perustamiskustannusten vuoksi. Rahoitustarpeet kuluttavat pankkien pääomaa, ja kyseiset lainat muodostavat riskin sellaisten pankkien elinkelpoisuudelle, joilla on runsaasti järjestämättömiä lainoja.

10

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/11

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Makroaluestrategioiden täytäntöönpano”

(2018/C 164/03)

| Esittelijä: | Raffaele Cattaneo (IT, EPP), Lombardian aluevaltuuston jäsen ja puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta
  COM(2016) 805 final |

Esittelijä:

Raffaele Cattaneo (IT, EPP), Lombardian aluevaltuuston jäsen ja puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta

COM(2016) 805 final

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa, että makroaluestrategiat ovat esimerkki toiminnallisesta ja syvällisestä eurooppalaisesta visiosta, ja on tyytyväinen Euroopan komission ensimmäiseen kertomukseen EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta. Komitea huomauttaa, että EU tarvitsee rajat ylittävää alueellista visiota (1), jotta voidaan kehittää ”globaalia lähestymistapaa”. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että makroaluestrategiat ovat esimerkki toiminnallisesta ja syvällisestä eurooppalaisesta visiosta, ja on tyytyväinen Euroopan komission ensimmäiseen kertomukseen EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta. Komitea huomauttaa, että EU tarvitsee rajat ylittävää alueellista visiota (1), jotta voidaan kehittää ”globaalia lähestymistapaa”.

| 2. | toteaa, että lyhyestä olemassaolostaan (2) huolimatta makroaluestrategiat ovat kehittyneet vakiintuneeksi alhaalta ylöspäin suuntautuneeksi ja paikkalähtöiseksi välineeksi, jonka avulla voidaan hyödyntää tehokkaammin makroalueiden yhteistä potentiaalia vahvistamalla sellaisten politiikan toimien koordinointia ja täytäntöönpanoa, joilla pystytään vastaamaan erilaisiin haasteisiin, esimerkkeinä talouskasvu, innovointi, liikenne, energia, ympäristö ja ilmastonmuutos. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että lyhyestä olemassaolostaan (2) huolimatta makroaluestrategiat ovat kehittyneet vakiintuneeksi alhaalta ylöspäin suuntautuneeksi ja paikkalähtöiseksi välineeksi, jonka avulla voidaan hyödyntää tehokkaammin makroalueiden yhteistä potentiaalia vahvistamalla sellaisten politiikan toimien koordinointia ja täytäntöönpanoa, joilla pystytään vastaamaan erilaisiin haasteisiin, esimerkkeinä talouskasvu, innovointi, liikenne, energia, ympäristö ja ilmastonmuutos.

| 3. | toteaa, että makroaluestrategiat ovat keskeinen tekijä pyrittäessä saavuttamaan EU:n strategiset tavoitteet sekä tärkeä osa EU:n monitasoista hallintorakennetta. Makroaluestrategioilla on tärkeä rooli tehostettaessa kehitysprosesseja myös vähemmän kehittyneillä alueilla. Niillä on myös merkittävä rooli siirtymätalousmaiden, liittymisneuvotteluja käyvien maiden ja naapurimaiden kaltaisissa EU:n ulkopuolisissa maissa. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että makroaluestrategiat ovat keskeinen tekijä pyrittäessä saavuttamaan EU:n strategiset tavoitteet sekä tärkeä osa EU:n monitasoista hallintorakennetta. Makroaluestrategioilla on tärkeä rooli tehostettaessa kehitysprosesseja myös vähemmän kehittyneillä alueilla. Niillä on myös merkittävä rooli siirtymätalousmaiden, liittymisneuvotteluja käyvien maiden ja naapurimaiden kaltaisissa EU:n ulkopuolisissa maissa.

| 4. | painottaa makroaluestrategioiden merkitystä tuettaessa ilmastonmuutoksen torjuntatoimia uhanalaisilla alueilla. Kyseisiä strategioita voidaan käyttää tehokkaasti esimerkiksi tulvien tai tulipalojen torjumiseen raja-alueilla. |
| --- | --- |

4.

painottaa makroaluestrategioiden merkitystä tuettaessa ilmastonmuutoksen torjuntatoimia uhanalaisilla alueilla. Kyseisiä strategioita voidaan käyttää tehokkaasti esimerkiksi tulvien tai tulipalojen torjumiseen raja-alueilla.

| 5. | uskoo, että makroaluestrategiat ja EU:n muut rajatylittävän ja ylikansallisen yhteistyön välineet, kuten EAYY:t ja muut alueellisen yhteistyön rakenteet, esimerkiksi työyhteisöt, sekä Interreg-ohjelmat, ovat olennaisia rakennettaessa tulevaisuuden EU:ta. |
| --- | --- |

5.

uskoo, että makroaluestrategiat ja EU:n muut rajatylittävän ja ylikansallisen yhteistyön välineet, kuten EAYY:t ja muut alueellisen yhteistyön rakenteet, esimerkiksi työyhteisöt, sekä Interreg-ohjelmat, ovat olennaisia rakennettaessa tulevaisuuden EU:ta.

| 6. | kannattaa voimakkaasti neljän makroaluestrategian täytäntöönpanoa käsittelevän yhden kertomuksen mallia ja odottaa täytäntöönpanokertomuksia, jotka Euroopan komission on määrä laatia vuoden 2018 lopulla. |
| --- | --- |

6.

kannattaa voimakkaasti neljän makroaluestrategian täytäntöönpanoa käsittelevän yhden kertomuksen mallia ja odottaa täytäntöönpanokertomuksia, jotka Euroopan komission on määrä laatia vuoden 2018 lopulla.

| 7. | korostaa makroaluestrategioiden mahdollista roolia yhdennetylle kehittämiselle EU:n rajojen ulkopuolella ottaen erityisesti huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta. Komitea kehottaakin tarkastelemaan, miten makroaluestrategiat voisivat osaltaan edistää Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n tulevan suhteen rakentamista, ja pyytää ottamaan kummankin osapuolen paikallis- ja alueviranomaiset vahvasti mukaan tästä aiheesta käytävään keskusteluun. |
| --- | --- |

7.

korostaa makroaluestrategioiden mahdollista roolia yhdennetylle kehittämiselle EU:n rajojen ulkopuolella ottaen erityisesti huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta. Komitea kehottaakin tarkastelemaan, miten makroaluestrategiat voisivat osaltaan edistää Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n tulevan suhteen rakentamista, ja pyytää ottamaan kummankin osapuolen paikallis- ja alueviranomaiset vahvasti mukaan tästä aiheesta käytävään keskusteluun.

| 8. | viittaa AK:n aiemmissa aiheesta laatimissaan lausunnoissa esittämiin, kutakin makroaluestrategiaa käsitteleviin erityishuomioihin (3) ja käyttää niitä perustana esittäessään käsillä olevassa lausunnossa yleisiä huomioita, jotka koskevat kaikkia makroaluestrategioita. Komitea kiinnittää huomiota tulosten ja priorisoinnin tehostamisen merkitykseen sekä käytännönläheisempään painotukseen makroaluestrategioiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

8.

viittaa AK:n aiemmissa aiheesta laatimissaan lausunnoissa esittämiin, kutakin makroaluestrategiaa käsitteleviin erityishuomioihin (3) ja käyttää niitä perustana esittäessään käsillä olevassa lausunnossa yleisiä huomioita, jotka koskevat kaikkia makroaluestrategioita. Komitea kiinnittää huomiota tulosten ja priorisoinnin tehostamisen merkitykseen sekä käytännönläheisempään painotukseen makroaluestrategioiden täytäntöönpanossa.

| 9. | korostaa makroaluestrategioiden etuna olevan se, että ne kokoavat valtio-, alue- ja paikallistason toimijat yhteiseen kehykseen, jonka avulla voidaan laatia kattava strategia ja yhteisiä menetelmiä ohjelmasuunnittelua varten. Näin voidaan antaa panos EU:n perussopimuksessa mainitun taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamiseen ja vastata tehokkaasti paikallisiin tarpeisiin. Lisäksi makroaluestrategiat edistävät kansalaisten osallistumista Euroopan yhdentymishankkeeseen ja kurovat umpeen EU:n ja paikallisen päätöksenteon välistä kuilua. |
| --- | --- |

9.

korostaa makroaluestrategioiden etuna olevan se, että ne kokoavat valtio-, alue- ja paikallistason toimijat yhteiseen kehykseen, jonka avulla voidaan laatia kattava strategia ja yhteisiä menetelmiä ohjelmasuunnittelua varten. Näin voidaan antaa panos EU:n perussopimuksessa mainitun taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamiseen ja vastata tehokkaasti paikallisiin tarpeisiin. Lisäksi makroaluestrategiat edistävät kansalaisten osallistumista Euroopan yhdentymishankkeeseen ja kurovat umpeen EU:n ja paikallisen päätöksenteon välistä kuilua.

| 10. | huomauttaa kuitenkin, että makroaluestrategiat ovat erittäin tärkeässä vaiheessa, jossa niiden potentiaali tunnustetaan yhä laajemmin, mutta että niiden käytännön täytäntöönpanoa on vielä parannettava, jotta niistä saadaan täysi hyöty. Käsillä olevassa lausunnossa esitetään paikallinen ja alueellinen näkökulma makroaluestrategioihin, mutta sillä on myös laajempi strateginen päämäärä, joka liittyy parhaillaan valmisteltavaan seuraavaan ohjelmakauteen ja yleisemmin Euroopan tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa kuitenkin, että makroaluestrategiat ovat erittäin tärkeässä vaiheessa, jossa niiden potentiaali tunnustetaan yhä laajemmin, mutta että niiden käytännön täytäntöönpanoa on vielä parannettava, jotta niistä saadaan täysi hyöty. Käsillä olevassa lausunnossa esitetään paikallinen ja alueellinen näkökulma makroaluestrategioihin, mutta sillä on myös laajempi strateginen päämäärä, joka liittyy parhaillaan valmisteltavaan seuraavaan ohjelmakauteen ja yleisemmin Euroopan tulevaisuuteen.

| 11. | kannattaa kehitteillä olevia aloitteita uusien makroaluestrategioiden perustamiseksi. Olisi kuitenkin noudatettava järjestelmällisempää menettelyä, jossa toiminnallisia tarpeita kartoitetaan alhaalta ylöspäin suuntautuvassa prosessissa. Nykyisten ja vakiintuneiden alueellisen yhteistyön rakenteiden olisi heijastettava makroaluestrategioiden mahdollista lisäarvoa ja tarjottava uusia mahdollisuuksia tehostaa olemassa olevia alueellisen yhteistyön rakenteita. |
| --- | --- |

11.

kannattaa kehitteillä olevia aloitteita uusien makroaluestrategioiden perustamiseksi. Olisi kuitenkin noudatettava järjestelmällisempää menettelyä, jossa toiminnallisia tarpeita kartoitetaan alhaalta ylöspäin suuntautuvassa prosessissa. Nykyisten ja vakiintuneiden alueellisen yhteistyön rakenteiden olisi heijastettava makroaluestrategioiden mahdollista lisäarvoa ja tarjottava uusia mahdollisuuksia tehostaa olemassa olevia alueellisen yhteistyön rakenteita.

| 12. | katsoo aiheelliseksi huomauttaa, että olemassa olevat makroaluestrategiat mahdollistavat kumppanuuden useiden EU-maiden välillä, mutta lisäksi on luotava mahdollisuus perustaa makroaluestrategioita, joihin osallistuu vähemmän maita mutta useampia alueita, joille tämä alueellinen lähestymistapa tarjoaa sopivan ja tehokkaan keinon ratkaista yhteisiä ongelmia. Komitea kehottaa lisäksi kiinnittämään erityistä huomiota luonnonhaitoista kärsiviin alueisiin sekä saarialueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin. |
| --- | --- |

12.

katsoo aiheelliseksi huomauttaa, että olemassa olevat makroaluestrategiat mahdollistavat kumppanuuden useiden EU-maiden välillä, mutta lisäksi on luotava mahdollisuus perustaa makroaluestrategioita, joihin osallistuu vähemmän maita mutta useampia alueita, joille tämä alueellinen lähestymistapa tarjoaa sopivan ja tehokkaan keinon ratkaista yhteisiä ongelmia. Komitea kehottaa lisäksi kiinnittämään erityistä huomiota luonnonhaitoista kärsiviin alueisiin sekä saarialueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin.

| 13. | katsoo, että kansalaisyhteiskunta ja vaikutusvaltaiset paikalliset sidosryhmät, alueet ja kaupungit voivat edistää huomattavasti Eurooppa-aatteen vahvistumista ja asianmukaisen vipuvaikutuksen saavuttamista. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää ottaa makroalueiden keskeiset toteuttajat ja kansalaisyhteiskunta mukaan suunnittelemaan strategisia ohjelmia. Tällaisen osallistumisen ansiosta voidaan edistää toissijaisuusperiaatteen toteutumista Euroopassa paitsi poliittisten päättäjien ja toimielinten myös paikallis- ja aluetason talous- ja yhteiskuntaelämän sidosryhmien välisissä suhteissa. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että kansalaisyhteiskunta ja vaikutusvaltaiset paikalliset sidosryhmät, alueet ja kaupungit voivat edistää huomattavasti Eurooppa-aatteen vahvistumista ja asianmukaisen vipuvaikutuksen saavuttamista. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää ottaa makroalueiden keskeiset toteuttajat ja kansalaisyhteiskunta mukaan suunnittelemaan strategisia ohjelmia. Tällaisen osallistumisen ansiosta voidaan edistää toissijaisuusperiaatteen toteutumista Euroopassa paitsi poliittisten päättäjien ja toimielinten myös paikallis- ja aluetason talous- ja yhteiskuntaelämän sidosryhmien välisissä suhteissa.

II.   TAUSTA JA RAHOITUS

| 14. | panee merkille, että makroaluestrategiat ovat ennen kaikkea ohjauskeino, jonka avulla voidaan koordinoida useiden eri politiikan alojen täytäntöönpanoa. Niiden soveltamisala on Euroopan alueellista yhteistyötä huomattavasti laajempi: yhtäältä eri politiikan alat edistävät makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa ja toisaalta kaikki EU:n politiikan alat hyötyisivät koordinoinnin parantamisesta makroaluestrategioiden kautta. |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että makroaluestrategiat ovat ennen kaikkea ohjauskeino, jonka avulla voidaan koordinoida useiden eri politiikan alojen täytäntöönpanoa. Niiden soveltamisala on Euroopan alueellista yhteistyötä huomattavasti laajempi: yhtäältä eri politiikan alat edistävät makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa ja toisaalta kaikki EU:n politiikan alat hyötyisivät koordinoinnin parantamisesta makroaluestrategioiden kautta.

| 15. | toteaa, että makroaluestrategioiden tavoitteet on sisällytettävä yhdenmukaisesti EU:n vuoden 2020 jälkeiseen yleiseen strategiaan ja luotava siten johdonmukaiset puitteet kaikille ohjelmille. Tämä johtaisi siihen, että kaikkien aluekehitykseen vaikuttavien politiikan alojen strategisessa suunnittelussa otettaisiin huomioon makroaluestrategiat. Tämä koskee kaiken muotoisia ja kaiken tasoisia, myös yhteisesti hallinnoituja politiikan aloja sekä Euroopan komission suoraan hallinnoimia ja kansallisia aluepolitiikkoja. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että makroaluestrategioiden tavoitteet on sisällytettävä yhdenmukaisesti EU:n vuoden 2020 jälkeiseen yleiseen strategiaan ja luotava siten johdonmukaiset puitteet kaikille ohjelmille. Tämä johtaisi siihen, että kaikkien aluekehitykseen vaikuttavien politiikan alojen strategisessa suunnittelussa otettaisiin huomioon makroaluestrategiat. Tämä koskee kaiken muotoisia ja kaiken tasoisia, myös yhteisesti hallinnoituja politiikan aloja sekä Euroopan komission suoraan hallinnoimia ja kansallisia aluepolitiikkoja.

| 16. | pitää valitettavana, että makroaluestrategioiden lisäarvo ei nykyisin heijastu riittävästi alakohtaisissa politiikoissa eikä niiden rahoitusohjelmissa. Tästä aiheutuu käytännön vaikeuksia, kun hankkeissa on noudatettava makroaluestrategioiden ja niiden alakohtaisten politiikkojen strategisia vaatimuksia, jotka tarjoavat rahoituksen ja jotka saattavat olla huomattavan erilaisia. Makroaluestrategioiden piiriin kuuluvat hankkeet edellyttävät tämän vuoksi pidempää valmistelua, ja ne ovatkin vähemmän kilpailukykyisiä kuin ”tavanomaiset” alakohtaisten politiikkojen hankkeet. |
| --- | --- |

16.

pitää valitettavana, että makroaluestrategioiden lisäarvo ei nykyisin heijastu riittävästi alakohtaisissa politiikoissa eikä niiden rahoitusohjelmissa. Tästä aiheutuu käytännön vaikeuksia, kun hankkeissa on noudatettava makroaluestrategioiden ja niiden alakohtaisten politiikkojen strategisia vaatimuksia, jotka tarjoavat rahoituksen ja jotka saattavat olla huomattavan erilaisia. Makroaluestrategioiden piiriin kuuluvat hankkeet edellyttävät tämän vuoksi pidempää valmistelua, ja ne ovatkin vähemmän kilpailukykyisiä kuin ”tavanomaiset” alakohtaisten politiikkojen hankkeet.

| 17. | on sitä mieltä, että varojen saatavuuden varmistamiseksi vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella, kaikilla EU:n politiikan aloilla (myös koheesiopolitiikassa) olisi laadittava erityisiä täytäntöönpanosääntöjä makroaluestrategiaa edistäviä hankkeita varten, jotta rahoituksen saanti helpottuisi ja hallinnolliset vaatimukset vähenisivät. EU:n ohjelmien täytäntöönpanoa on pikaisesti yksinkertaistettava. |
| --- | --- |

17.

on sitä mieltä, että varojen saatavuuden varmistamiseksi vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella, kaikilla EU:n politiikan aloilla (myös koheesiopolitiikassa) olisi laadittava erityisiä täytäntöönpanosääntöjä makroaluestrategiaa edistäviä hankkeita varten, jotta rahoituksen saanti helpottuisi ja hallinnolliset vaatimukset vähenisivät. EU:n ohjelmien täytäntöönpanoa on pikaisesti yksinkertaistettava.

| 18. | kehottaa vahvistamaan makroaluestrategioiden ja EU:n rahoituslähteiden yhteyksiä alakohtaisten politiikkojen suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheissa. Menettelyjen ja raportoinnin päällekkäisyyksiä on vältettävä. Varojen on lähtökohtaisesti oltava politiikkojen mukaisia eikä toisinpäin. Valitettavasti tällä hetkellä asia näyttää olevan päinvastoin, sillä makroaluestrategiat joutuvat pyytämään tukea rahoitusohjelmista. |
| --- | --- |

18.

kehottaa vahvistamaan makroaluestrategioiden ja EU:n rahoituslähteiden yhteyksiä alakohtaisten politiikkojen suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheissa. Menettelyjen ja raportoinnin päällekkäisyyksiä on vältettävä. Varojen on lähtökohtaisesti oltava politiikkojen mukaisia eikä toisinpäin. Valitettavasti tällä hetkellä asia näyttää olevan päinvastoin, sillä makroaluestrategiat joutuvat pyytämään tukea rahoitusohjelmista.

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään keskustelut siitä, miten makroaluestrategiat voitaisiin makroaluestrategioiden perusperiaatteita noudattaen sisällyttää vuoden 2020 jälkeiseen EU:n monivuotiseen rahoituskehykseen. Komission tulisi seuraavan sukupolven rahoitusohjelmien kohdalla varata asianmukainen rahoitus niihin ylikansallisiin ohjelmiin, jotka vastaavat makroaluestrategioita, sekä kehittää mekanismi, jossa asetetaan etusijalle tukikelpoiset ja makroaluestrategiassa strategisiksi määritellyt hankkeet siten, että täydennetään EU:n rajatylittävän ja ylikansallisen yhteistyön muiden välineiden kattamien hankkeiden rahoitusta. |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään keskustelut siitä, miten makroaluestrategiat voitaisiin makroaluestrategioiden perusperiaatteita noudattaen sisällyttää vuoden 2020 jälkeiseen EU:n monivuotiseen rahoituskehykseen. Komission tulisi seuraavan sukupolven rahoitusohjelmien kohdalla varata asianmukainen rahoitus niihin ylikansallisiin ohjelmiin, jotka vastaavat makroaluestrategioita, sekä kehittää mekanismi, jossa asetetaan etusijalle tukikelpoiset ja makroaluestrategiassa strategisiksi määritellyt hankkeet siten, että täydennetään EU:n rajatylittävän ja ylikansallisen yhteistyön muiden välineiden kattamien hankkeiden rahoitusta.

| 20. | kehottaa makroaluestrategioiden koordinaattoreita laatimaan pikaisesti strategia-asiakirjoja siitä, miten eri politiikkojen tulisi edistää makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa. Vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta varten laadittavia säädöksiä ajatellen tällaiset strategia-asiakirjat kannustaisivat EU:n poliittisia päättäjiä hyväksymään makroaluestrategioiden tarpeita vastaavaa lainsäädäntöä. Lisäksi strategia-asiakirjat antaisivat suoraan aineksia ohjelmasuunnitteluvaiheeseen ja muodostaisivat perustan toimenpideohjelmien laatimiselle. |
| --- | --- |

20.

kehottaa makroaluestrategioiden koordinaattoreita laatimaan pikaisesti strategia-asiakirjoja siitä, miten eri politiikkojen tulisi edistää makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa. Vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta varten laadittavia säädöksiä ajatellen tällaiset strategia-asiakirjat kannustaisivat EU:n poliittisia päättäjiä hyväksymään makroaluestrategioiden tarpeita vastaavaa lainsäädäntöä. Lisäksi strategia-asiakirjat antaisivat suoraan aineksia ohjelmasuunnitteluvaiheeseen ja muodostaisivat perustan toimenpideohjelmien laatimiselle.

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan tätä prosessia yhteistyössä Interact-ohjelman, makroaluestrategioiden temaattisten ja kansallisten koordinaattoreiden sekä nykyisten ja tulevien makroaluestrategioiden sidosryhmien kanssa järjestämällä ja rahoittamalla erityisiä työpajoja, joiden tehtävänä on laatia tällaisia strategia-asiakirjoja. Komitea kehottaa Euroopan komissiota edistämään yhdessä Interact-ohjelman kanssa neljän makroaluestrategian välistä kokemusten vaihtoa sekä strategioiden temaattisista painopisteistä että niiden toteuttamisen yleisistä näkökohdista. Uuden makroaluestrategian suunnittelua tulisi myös tukea järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan tätä prosessia yhteistyössä Interact-ohjelman, makroaluestrategioiden temaattisten ja kansallisten koordinaattoreiden sekä nykyisten ja tulevien makroaluestrategioiden sidosryhmien kanssa järjestämällä ja rahoittamalla erityisiä työpajoja, joiden tehtävänä on laatia tällaisia strategia-asiakirjoja. Komitea kehottaa Euroopan komissiota edistämään yhdessä Interact-ohjelman kanssa neljän makroaluestrategian välistä kokemusten vaihtoa sekä strategioiden temaattisista painopisteistä että niiden toteuttamisen yleisistä näkökohdista. Uuden makroaluestrategian suunnittelua tulisi myös tukea järjestelmällisesti.

| 22. | toteaa, että Euroopan komission olisi otettava entistä vahvempi tai ennakoivampi rooli koordinoitaessa ja edistettäessä makroaluestrategioiden yhteistyötä. Aluepolitiikan pääosaston lisäksi komission muidenkin pääosastojen tulisi osallistua aktiivisemmin makroaluestrategioiden strategisten tavoitteiden saavuttamisen tukemiseen. Makroaluestrategiat tulisi yhdistää paremmin kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin ja välineisiin, jotta voidaan varmistaa niiden vahvempi panos EU:n yleistavoitteisiin. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että Euroopan komission olisi otettava entistä vahvempi tai ennakoivampi rooli koordinoitaessa ja edistettäessä makroaluestrategioiden yhteistyötä. Aluepolitiikan pääosaston lisäksi komission muidenkin pääosastojen tulisi osallistua aktiivisemmin makroaluestrategioiden strategisten tavoitteiden saavuttamisen tukemiseen. Makroaluestrategiat tulisi yhdistää paremmin kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin ja välineisiin, jotta voidaan varmistaa niiden vahvempi panos EU:n yleistavoitteisiin.

| 23. | kehottaa harkitsemaan mahdollisuutta luoda kannustimia, muun muassa taloudellisia kannustimia, alueita ja jäsenvaltioita varten Euroopan komission tuella, jotta voidaan helpottaa EU:n politiikkojen ja lainsäädännön uusien toteuttamistapojen käyttöönottoa makroaluestrategioiden yhteydessä. Näihin uusiin menettelyihin voisi kuulua esimerkiksi mahdollisten tulevien eurooppalaisten standardien tai politiikkojen kokeileminen taikka jo hyväksytyn unionin lainsäädännön ja käytössä olevien politiikkojen täytäntöönpanon helpottaminen (tiettyjen tavoitteiden – esimerkiksi ilmasto-, energia- tai liikennetavoitteiden – mahdollinen nopeampi saavuttaminen tai unionin lainsäädännössä asetettujen tavoitteiden laadullinen ja määrällinen ylittäminen niin, että asetetaan kunnianhimoisempia tavoitteita). Kannustinmekanismi voitaisiin toteuttaa liittämällä makroalueelliset kumppanit ja Euroopan komissio vapaaehtoispohjalta mukaan ”ohjelmasopimukseen”, jossa asetettaisiin päämäärät, yksityiskohtaiset säännöt ja tavoitteet, jotka tulisi saavuttaa, ja tarjottaisiin kannustimia niille, jotka sitoutuvat nopeampaan täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

23.

kehottaa harkitsemaan mahdollisuutta luoda kannustimia, muun muassa taloudellisia kannustimia, alueita ja jäsenvaltioita varten Euroopan komission tuella, jotta voidaan helpottaa EU:n politiikkojen ja lainsäädännön uusien toteuttamistapojen käyttöönottoa makroaluestrategioiden yhteydessä. Näihin uusiin menettelyihin voisi kuulua esimerkiksi mahdollisten tulevien eurooppalaisten standardien tai politiikkojen kokeileminen taikka jo hyväksytyn unionin lainsäädännön ja käytössä olevien politiikkojen täytäntöönpanon helpottaminen (tiettyjen tavoitteiden – esimerkiksi ilmasto-, energia- tai liikennetavoitteiden – mahdollinen nopeampi saavuttaminen tai unionin lainsäädännössä asetettujen tavoitteiden laadullinen ja määrällinen ylittäminen niin, että asetetaan kunnianhimoisempia tavoitteita). Kannustinmekanismi voitaisiin toteuttaa liittämällä makroalueelliset kumppanit ja Euroopan komissio vapaaehtoispohjalta mukaan ”ohjelmasopimukseen”, jossa asetettaisiin päämäärät, yksityiskohtaiset säännöt ja tavoitteet, jotka tulisi saavuttaa, ja tarjottaisiin kannustimia niille, jotka sitoutuvat nopeampaan täytäntöönpanoon.

Makroaluestrategiat ja koheesiopolitiikka

| 24. | painottaa, ettei koheesiopolitiikka ole ainoastaan EU:n aluekehityspolitiikka, jolla pyritään kaventamaan eroja, vaan myös sen tärkein investointiväline. Makroaluestrategioiden ja koheesiopoliittisten toimien välille tarvitaan tiiviimpi ja suora yhteys, jotta makroaluestrategiat voivat hyötyä integroidusta ja erityisestä lähestymistavasta toimenpideohjelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

24.

painottaa, ettei koheesiopolitiikka ole ainoastaan EU:n aluekehityspolitiikka, jolla pyritään kaventamaan eroja, vaan myös sen tärkein investointiväline. Makroaluestrategioiden ja koheesiopoliittisten toimien välille tarvitaan tiiviimpi ja suora yhteys, jotta makroaluestrategiat voivat hyötyä integroidusta ja erityisestä lähestymistavasta toimenpideohjelmien yhteydessä.

| 25. | toteaa, että koheesiopolitiikka tukee merkittävästi makroaluestrategioita. Koheesiopolitiikka tarjoaa yhtäältä merkittävää taloudellista tukea hankkeille, joilla edistetään makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa, ja toisaalta koheesiopolitiikalla voidaan varmistaa makroaluestrategian päivittäinen toiminta tarjoamalla teknistä tukea sen hallinnointijärjestelmille. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että koheesiopolitiikka tukee merkittävästi makroaluestrategioita. Koheesiopolitiikka tarjoaa yhtäältä merkittävää taloudellista tukea hankkeille, joilla edistetään makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa, ja toisaalta koheesiopolitiikalla voidaan varmistaa makroaluestrategian päivittäinen toiminta tarjoamalla teknistä tukea sen hallinnointijärjestelmille.

| 26. | toteaa, että koheesiopolitiikka toimii kansallisten määrärahojen kautta ja että siinä keskitytään näin ollen etupäässä kansallisiin painopisteisiin. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että vaikka yksi maa tai alue päättää tukea hankkeita makroaluestrategian puitteissa, ei ole takeita siitä, että toinen maa tai alue toteuttaa tarvittavat toimet tukeakseen myös sen täytäntöönpanoa. Tällaisissa tapauksissa hankkeen tehokkuus valitettavasti kärsii ja makroaluestrategian lisäarvo heikkenee. Jäsenvaltioiden olisi otettava makroaluestrategiat huomioon koheesiopoliittisessa ohjelmasuunnittelussa. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että koheesiopolitiikka toimii kansallisten määrärahojen kautta ja että siinä keskitytään näin ollen etupäässä kansallisiin painopisteisiin. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että vaikka yksi maa tai alue päättää tukea hankkeita makroaluestrategian puitteissa, ei ole takeita siitä, että toinen maa tai alue toteuttaa tarvittavat toimet tukeakseen myös sen täytäntöönpanoa. Tällaisissa tapauksissa hankkeen tehokkuus valitettavasti kärsii ja makroaluestrategian lisäarvo heikkenee. Jäsenvaltioiden olisi otettava makroaluestrategiat huomioon koheesiopoliittisessa ohjelmasuunnittelussa.

| 27. | kannattaakin tämän vuoksi Euroopan alueellisen yhteistyön vahvistamista tulevassa koheesiopolitiikassa. Samalla tulisi myös lisätä tavanomaisten toimenpideohjelmien – joiden osuus koheesiopolitiikasta on noin 95 prosenttia – ylikansallista ulottuvuutta ja mukauttaa niitä tarvittaessa makroaluestrategioihin. Olisi myös parannettava ERI-rahastoihin perustuvien ohjelmien ja suoraan hallinnoitujen alakohtaisten ohjelmien, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelman, Erasmus+-ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen, yhteisvaikutuksia. Asiaankuuluvissa toimenpideohjelmissa tulisi selvästi ottaa makroaluestrategiat huomioon kulloisellakin alueella. Komitea toivoo, että kaikki EU:n sisäiset ja ulkoiset maaraja-alueet sekä meriraja-alueet (korkeintaan 150 km etäisyydellä olevat alueet tai syrjäisimpien ja saarialueiden kohdalla yli 150 km etäisyydellä olevat alueet) voivat saada tukea ja osallistua rajatylittävän ja makroalueellisen yhteistyön ohjelmiin. |
| --- | --- |

27.

kannattaakin tämän vuoksi Euroopan alueellisen yhteistyön vahvistamista tulevassa koheesiopolitiikassa. Samalla tulisi myös lisätä tavanomaisten toimenpideohjelmien – joiden osuus koheesiopolitiikasta on noin 95 prosenttia – ylikansallista ulottuvuutta ja mukauttaa niitä tarvittaessa makroaluestrategioihin. Olisi myös parannettava ERI-rahastoihin perustuvien ohjelmien ja suoraan hallinnoitujen alakohtaisten ohjelmien, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelman, Erasmus+-ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen, yhteisvaikutuksia. Asiaankuuluvissa toimenpideohjelmissa tulisi selvästi ottaa makroaluestrategiat huomioon kulloisellakin alueella. Komitea toivoo, että kaikki EU:n sisäiset ja ulkoiset maaraja-alueet sekä meriraja-alueet (korkeintaan 150 km etäisyydellä olevat alueet tai syrjäisimpien ja saarialueiden kohdalla yli 150 km etäisyydellä olevat alueet) voivat saada tukea ja osallistua rajatylittävän ja makroalueellisen yhteistyön ohjelmiin.

| 28. | toistaa äskettäin antamassaan lausunnossa ”Ihmisten väliset ja pienimuotoiset hankkeet rajat ylittävän yhteistyön ohjelmissa” esittämänsä kehotuksen, että koheesiopoliittisen rahoituksen saatavuutta olisi helpotettava pienten hankkeiden kohdalla. Kokemus on osoittanut, että eräät pienimuotoiset ja ylikansalliset hankkeet ovat makroaluestrategioiden tavoitteiden mukaisia. Useimpia EU:n rahoitusohjelmia ei kuitenkaan ole suunniteltu siten, että niistä voitaisiin tukea pieniä hankkeita. Monet paikallisyhteisöt ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eivät voi osallistua, sillä niillä ei ole tarvittavia rahoitus- ja hallintovalmiuksia. Näin ollen onkin suositeltavaa, että laaditaan helposti saatavilla olevia ja hallinnoitavia rahoitusvälineitä, mukaan luettuina ennakkomaksumallit ja hankkeiden valmistelu pienempiä hankkeita varten. |
| --- | --- |

28.

toistaa äskettäin antamassaan lausunnossa ”Ihmisten väliset ja pienimuotoiset hankkeet rajat ylittävän yhteistyön ohjelmissa” esittämänsä kehotuksen, että koheesiopoliittisen rahoituksen saatavuutta olisi helpotettava pienten hankkeiden kohdalla. Kokemus on osoittanut, että eräät pienimuotoiset ja ylikansalliset hankkeet ovat makroaluestrategioiden tavoitteiden mukaisia. Useimpia EU:n rahoitusohjelmia ei kuitenkaan ole suunniteltu siten, että niistä voitaisiin tukea pieniä hankkeita. Monet paikallisyhteisöt ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eivät voi osallistua, sillä niillä ei ole tarvittavia rahoitus- ja hallintovalmiuksia. Näin ollen onkin suositeltavaa, että laaditaan helposti saatavilla olevia ja hallinnoitavia rahoitusvälineitä, mukaan luettuina ennakkomaksumallit ja hankkeiden valmistelu pienempiä hankkeita varten.

| 29. | painottaa, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmilla on ratkaisevan tärkeä rooli tuettaessa makroaluestrategioita. Ne ovat kuitenkin vain pieni osa kokonaisrahoituksesta, ja niillä on näin ollen pikemminkin laadullinen kuin määrällinen merkitys. Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien päätarkoituksena tulisi olla rajatylittävän, ylikansallisen ja alueidenvälisen yhteistyön ja kokeilu- ja innovointiohjelmien tukeminen sekä teknisen avun tarjoaminen makroaluestrategioiden täytäntöönpanon rahoitusta varten. Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ja makroaluestrategioiden hankkeiden kilpailu samoista varoista on haitallista, ja sitä tulisi välttää. |
| --- | --- |

29.

painottaa, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmilla on ratkaisevan tärkeä rooli tuettaessa makroaluestrategioita. Ne ovat kuitenkin vain pieni osa kokonaisrahoituksesta, ja niillä on näin ollen pikemminkin laadullinen kuin määrällinen merkitys. Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien päätarkoituksena tulisi olla rajatylittävän, ylikansallisen ja alueidenvälisen yhteistyön ja kokeilu- ja innovointiohjelmien tukeminen sekä teknisen avun tarjoaminen makroaluestrategioiden täytäntöönpanon rahoitusta varten. Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ja makroaluestrategioiden hankkeiden kilpailu samoista varoista on haitallista, ja sitä tulisi välttää.

| 30. | korostaa eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) merkitystä makroaluestrategioiden sekä muiden ylikansallisten ja rajat ylittävien aloitteiden, kuten työyhteisöjen, täytäntöönpanossa. EAYY:t eivät kuitenkaan ole vielä saavuttaneet täyttä potentiaaliaan, mikä johtuu asianomaisen lainsäädännön puutteellisesta täytäntöönpanosta eräissä jäsenvaltioissa, kyseisen välineen tarjoamien mahdollisuuksien heikosta tuntemisesta sekä muista edelleen olemassa olevista hallinnollisista esteistä. |
| --- | --- |

30.

korostaa eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) merkitystä makroaluestrategioiden sekä muiden ylikansallisten ja rajat ylittävien aloitteiden, kuten työyhteisöjen, täytäntöönpanossa. EAYY:t eivät kuitenkaan ole vielä saavuttaneet täyttä potentiaaliaan, mikä johtuu asianomaisen lainsäädännön puutteellisesta täytäntöönpanosta eräissä jäsenvaltioissa, kyseisen välineen tarjoamien mahdollisuuksien heikosta tuntemisesta sekä muista edelleen olemassa olevista hallinnollisista esteistä.

Kolmen kiellon periaatteen uudelleentulkinta

| 31. | panee merkille, että makroaluestrategioihin sovellettaviin perusperiaatteisiin kuuluvat ”kolme kieltoa”: ei uutta EU:n rahoitusta, ei uusia virallisia EU:n elimiä eikä uusia EU:n säädöksiä. Käytännössä tämä periaate on kuitenkin saanut aikaan hämmennystä. Kaikkiin makroaluestrategioihin liittyen on esimerkiksi perustettu uusia elimiä, kuten yhteistyöfoorumeita ja -verkostoja, mutta niitä ei katsota virallisiksi EU:n elimiksi. Makroaluestrategioiden täytäntöönpano riippuu voimakkaasti EU:n rahoituksesta, mutta teknisesti kyse ei ole uudesta vaan eri käyttöön kohdennetusta rahoituksesta. Vaikka makroaluestrategioiden ei myöskään tulisi olla perustana uudelle lainsäädännölle, olisi kaikilla tasoilla kuitenkin oltava mahdollista esittää tai muuttaa lainsäädäntöä, jos näin parannettaisiin makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

31.

panee merkille, että makroaluestrategioihin sovellettaviin perusperiaatteisiin kuuluvat ”kolme kieltoa”: ei uutta EU:n rahoitusta, ei uusia virallisia EU:n elimiä eikä uusia EU:n säädöksiä. Käytännössä tämä periaate on kuitenkin saanut aikaan hämmennystä. Kaikkiin makroaluestrategioihin liittyen on esimerkiksi perustettu uusia elimiä, kuten yhteistyöfoorumeita ja -verkostoja, mutta niitä ei katsota virallisiksi EU:n elimiksi. Makroaluestrategioiden täytäntöönpano riippuu voimakkaasti EU:n rahoituksesta, mutta teknisesti kyse ei ole uudesta vaan eri käyttöön kohdennetusta rahoituksesta. Vaikka makroaluestrategioiden ei myöskään tulisi olla perustana uudelle lainsäädännölle, olisi kaikilla tasoilla kuitenkin oltava mahdollista esittää tai muuttaa lainsäädäntöä, jos näin parannettaisiin makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa.

| 32. | on sitä mieltä, että kolmen kiellon periaate tulisi korvata kolmen myönnön periaatteella, jotta parannettaisiin nykyisten säädösten, elinten ja rahoituksen käyttöä. Olisi sovellettava käytännöllistä toimintatapaa, jonka mukaan toteutetaan tarvittavat toimet makroaluestrategioiden toiminnan parantamiseksi sen sijaan, että keskitytään kolmen kiellon kaltaisiin hämmentäviin periaatteisiin. AK sanoo kyllä synergioiden parantamiselle rahoitusvälineiden kanssa, kyllä nykyisten rakenteiden hyödyntämiselle paremmin makroaluestrategioissa ja kyllä nykyisten sääntöjen paremmalle täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

32.

on sitä mieltä, että kolmen kiellon periaate tulisi korvata kolmen myönnön periaatteella, jotta parannettaisiin nykyisten säädösten, elinten ja rahoituksen käyttöä. Olisi sovellettava käytännöllistä toimintatapaa, jonka mukaan toteutetaan tarvittavat toimet makroaluestrategioiden toiminnan parantamiseksi sen sijaan, että keskitytään kolmen kiellon kaltaisiin hämmentäviin periaatteisiin. AK sanoo kyllä synergioiden parantamiselle rahoitusvälineiden kanssa, kyllä nykyisten rakenteiden hyödyntämiselle paremmin makroaluestrategioissa ja kyllä nykyisten sääntöjen paremmalle täytäntöönpanolle.

Hallinto

| 33. | toteaa, että makroaluestrategioiden hallinnointia on nyt vahvistettava. Tämän toteuttamiseksi on myös vahvistettava paikallis- ja aluetasoja. Hallinnointi ei voi olla vain kansallisten hallitusten tehtävä, sillä tämä on ristiriidassa makroaluestrategioiden perusidean kanssa. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että makroaluestrategioiden hallinnointia on nyt vahvistettava. Tämän toteuttamiseksi on myös vahvistettava paikallis- ja aluetasoja. Hallinnointi ei voi olla vain kansallisten hallitusten tehtävä, sillä tämä on ristiriidassa makroaluestrategioiden perusidean kanssa.

| 34. | katsoo, että makroaluestrategioiden täytäntöönpano edellyttää erityistä yhteistyöhön ja koordinointiin perustuvaa hallintoperiaatetta, ja korostaa, että tätä varten on parannettava hallinnollisia valmiuksia, jotka perustuvat sitoutumisen lisäämiseen ja koordinoinnin tehostamiseen. Tämä erityinen hallintoperiaate tulisi sisällyttää olemassa oleviin hallintorakenteisiin yhdenmukaisella tavalla niin, että voitaisiin välttää päällekkäisyyksiä ja saavuttaa sujuva järjestelmä. Koordinointipyrkimysten ei missään tapauksessa tulisi johtaa peiteltyyn keskittämiseen. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että makroaluestrategioiden täytäntöönpano edellyttää erityistä yhteistyöhön ja koordinointiin perustuvaa hallintoperiaatetta, ja korostaa, että tätä varten on parannettava hallinnollisia valmiuksia, jotka perustuvat sitoutumisen lisäämiseen ja koordinoinnin tehostamiseen. Tämä erityinen hallintoperiaate tulisi sisällyttää olemassa oleviin hallintorakenteisiin yhdenmukaisella tavalla niin, että voitaisiin välttää päällekkäisyyksiä ja saavuttaa sujuva järjestelmä. Koordinointipyrkimysten ei missään tapauksessa tulisi johtaa peiteltyyn keskittämiseen.

| 35. | painottaa, että unioni-, valtio- ja aluetason poliitikkojen ja viranomaisten sitoutuminen on hallinnollisten valmiuksien parantamisen edellytys, ja pahoittelee, että makroaluestrategiat kärsivät vielä usein puutteellisesta sitoutumisesta. Sitoutumista voidaan parantaa vahvistamalla tietoisuutta alue- ja paikallisviranomaisten merkittävästi roolista. |
| --- | --- |

35.

painottaa, että unioni-, valtio- ja aluetason poliitikkojen ja viranomaisten sitoutuminen on hallinnollisten valmiuksien parantamisen edellytys, ja pahoittelee, että makroaluestrategiat kärsivät vielä usein puutteellisesta sitoutumisesta. Sitoutumista voidaan parantaa vahvistamalla tietoisuutta alue- ja paikallisviranomaisten merkittävästi roolista.

| 36. | toteaa, että makroaluestrategioiden suunnittelu- ja täytäntöönpanoprosessit ja niihin liittyvät hankkeet voivat alussa näyttää vaikeilta ja monimutkaisilta, kun erilaiset hallintokulttuurit ja perinteet kohtaavat ja kun pyritään laatimaan yhteinen kehitysstrategia. Makroaluestrategiat edellyttävät merkittäviä henkilöresursseja ja aikaa alkuvaiheissa, kun luodaan uusia menettelyjä ja hallintorakenteita. Tarvitaan uutta (avoimempaa ja strategisempaa) hallintokulttuuria, ja tämän lisäksi on tutustuttava uusiin toimintatapoihin, oikeudellisiin puitteisiin ja kieliin. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että makroaluestrategioiden suunnittelu- ja täytäntöönpanoprosessit ja niihin liittyvät hankkeet voivat alussa näyttää vaikeilta ja monimutkaisilta, kun erilaiset hallintokulttuurit ja perinteet kohtaavat ja kun pyritään laatimaan yhteinen kehitysstrategia. Makroaluestrategiat edellyttävät merkittäviä henkilöresursseja ja aikaa alkuvaiheissa, kun luodaan uusia menettelyjä ja hallintorakenteita. Tarvitaan uutta (avoimempaa ja strategisempaa) hallintokulttuuria, ja tämän lisäksi on tutustuttava uusiin toimintatapoihin, oikeudellisiin puitteisiin ja kieliin.

| 37. | panee merkille, että jatkuva vuoropuhelu, tehokkaat yhteistyörakenteet ja vahva kumppanuus ovat keskeisen tärkeitä, jotta voidaan edistää sitoutumista makroaluestrategioiden täytäntöönpanoon. Yhteinen hallinnointi on soveltuvin täytäntöönpanomenetelmä monitasoisessa hallinnossa. Tässä yhteydessä on tärkeä selventää kaikkien yksittäisten toimijoiden vastuualat ja toimivaltuudet. |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että jatkuva vuoropuhelu, tehokkaat yhteistyörakenteet ja vahva kumppanuus ovat keskeisen tärkeitä, jotta voidaan edistää sitoutumista makroaluestrategioiden täytäntöönpanoon. Yhteinen hallinnointi on soveltuvin täytäntöönpanomenetelmä monitasoisessa hallinnossa. Tässä yhteydessä on tärkeä selventää kaikkien yksittäisten toimijoiden vastuualat ja toimivaltuudet.

| 38. | katsoo, että EU:n toimielinten olisi sovittava kokonaisvaltaisesta eurooppalaisesta visiosta ja kehitysstrategiasta, joka perustuu kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin tarpeisiin. Makroaluestrategiat perustuvat ”toiminnallisiin” alueisiin, ja niiden avulla voidaan tämän vuoksi panna EU:n kehitysstrategia parhaiten täytäntöön ja saavuttaa sen tavoitteet, sillä niillä vastataan kulloisenkin (maantieteellisen) alueen erityistarpeisiin ja vaatimuksiin ja niissä sovelletaan tehokkaasti kumppanuusperiaatetta. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että EU:n toimielinten olisi sovittava kokonaisvaltaisesta eurooppalaisesta visiosta ja kehitysstrategiasta, joka perustuu kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin tarpeisiin. Makroaluestrategiat perustuvat ”toiminnallisiin” alueisiin, ja niiden avulla voidaan tämän vuoksi panna EU:n kehitysstrategia parhaiten täytäntöön ja saavuttaa sen tavoitteet, sillä niillä vastataan kulloisenkin (maantieteellisen) alueen erityistarpeisiin ja vaatimuksiin ja niissä sovelletaan tehokkaasti kumppanuusperiaatetta.

| 39. | toistaa, että tehokas kumppanuus edellyttää kaikkien sidosryhmien osallistumista strategiseen suunnitteluun ja päätöksentekoprosesseihin. On selvää, että tämä onnistuu vain, jos paikalliset ja alueelliset tarpeet ovat tiedossa ja että ne on analysoitu EU-yhteydessä ja otettu huomioon kattavissa makroaluestrategioissa. Samalla tavoin makroaluestrategioiden täytäntöönpano voi onnistua vain, jos alueellisille ja paikallisille toimijoille ja kansalaisyhteiskunnalle tarjotaan joustavuutta, luottamusta ja taloudellisia kannustimia, joita ne tarvitsevat pyrkiessään saavuttamaan paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin sovitettuja, yleiseurooppalaisten intressien mukaisia tavoitteita. |
| --- | --- |

39.

toistaa, että tehokas kumppanuus edellyttää kaikkien sidosryhmien osallistumista strategiseen suunnitteluun ja päätöksentekoprosesseihin. On selvää, että tämä onnistuu vain, jos paikalliset ja alueelliset tarpeet ovat tiedossa ja että ne on analysoitu EU-yhteydessä ja otettu huomioon kattavissa makroaluestrategioissa. Samalla tavoin makroaluestrategioiden täytäntöönpano voi onnistua vain, jos alueellisille ja paikallisille toimijoille ja kansalaisyhteiskunnalle tarjotaan joustavuutta, luottamusta ja taloudellisia kannustimia, joita ne tarvitsevat pyrkiessään saavuttamaan paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin sovitettuja, yleiseurooppalaisten intressien mukaisia tavoitteita.

| 40. | toteaa, että kansallisen koordinoinnin kaikkien muiden poliittisten, institutionaalisten ja hallinnollisten tasojen kanssa olisi perustuttava vahvaan toimeksiantoon ja erilliseen budjettikohtaan toimien koordinointia varten. Koordinointiin voisi myös kuulua yhteenliitettyjen kansallisten koordinointifoorumien verkoston perustaminen kutakin makroaluestrategiaa varten, jotta kussakin osallistujamaassa voidaan varmistaa osallistava täytäntöönpano sekä osallistujamaiden ja -alueiden erilaisten täytäntöönpanostrategioiden välinen johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että kansallisen koordinoinnin kaikkien muiden poliittisten, institutionaalisten ja hallinnollisten tasojen kanssa olisi perustuttava vahvaan toimeksiantoon ja erilliseen budjettikohtaan toimien koordinointia varten. Koordinointiin voisi myös kuulua yhteenliitettyjen kansallisten koordinointifoorumien verkoston perustaminen kutakin makroaluestrategiaa varten, jotta kussakin osallistujamaassa voidaan varmistaa osallistava täytäntöönpano sekä osallistujamaiden ja -alueiden erilaisten täytäntöönpanostrategioiden välinen johdonmukaisuus.

| 41. | korostaa, että hallinnon parantamiseksi makroaluestrategiat edellyttävät tukea Euroopan komissiolta. Sen tulisi tukea aktiivisesti kansallista ja aihekohtaista koordinointia, pyrkiä vahvistamaan EU:n politiikkojen ja makroaluestrategioiden täytäntöönpanon välistä yhteyttä ja ottaa samalla erityisesti huomioon alueellinen ja paikallinen näkökulma. Komission tulisi järjestää usein ja säännöllisesti kokouksia ja seminaareja, joissa toteuttajille ja keskeisille sidosryhmille annetaan parempi yleiskuva EU:n tavoitteista sekä mahdollistetaan hyvien käytäntöjen vaihto olemassa olevien makroaluestrategioiden kesken. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että hallinnon parantamiseksi makroaluestrategiat edellyttävät tukea Euroopan komissiolta. Sen tulisi tukea aktiivisesti kansallista ja aihekohtaista koordinointia, pyrkiä vahvistamaan EU:n politiikkojen ja makroaluestrategioiden täytäntöönpanon välistä yhteyttä ja ottaa samalla erityisesti huomioon alueellinen ja paikallinen näkökulma. Komission tulisi järjestää usein ja säännöllisesti kokouksia ja seminaareja, joissa toteuttajille ja keskeisille sidosryhmille annetaan parempi yleiskuva EU:n tavoitteista sekä mahdollistetaan hyvien käytäntöjen vaihto olemassa olevien makroaluestrategioiden kesken.

| 42. | katsoo, että Euroopan komission tulisi parantaa merkittävästi sisäistä koordinointiaan eri pääosastoissa ja puuttua EU:n politiikkojen nykyisiin päällekkäisyyksiin. Komission seuraavassa kertomuksessa EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta olisi kiinnitettävä vielä enemmän huomiota hyviin käytäntöihin, joita voitaisiin soveltaa muissakin strategioissa. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että Euroopan komission tulisi parantaa merkittävästi sisäistä koordinointiaan eri pääosastoissa ja puuttua EU:n politiikkojen nykyisiin päällekkäisyyksiin. Komission seuraavassa kertomuksessa EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta olisi kiinnitettävä vielä enemmän huomiota hyviin käytäntöihin, joita voitaisiin soveltaa muissakin strategioissa.

| 43. | on sitä mieltä, että Euroopan komission tulevissa kertomuksissa olisi myös esitettävä konkreettisia tietoja makroaluestrategioiden rahoituksesta sekä tuettujen hankkeiden määrästä. Lopuksi Euroopan komission olisi myös tartuttava aktiivisemmin ehdotuksiin yhtenäistää terminologiaa, jolla kuvataan rooleja ja prosesseja makroaluestrategioiden yhteydessä. |
| --- | --- |

43.

on sitä mieltä, että Euroopan komission tulevissa kertomuksissa olisi myös esitettävä konkreettisia tietoja makroaluestrategioiden rahoituksesta sekä tuettujen hankkeiden määrästä. Lopuksi Euroopan komission olisi myös tartuttava aktiivisemmin ehdotuksiin yhtenäistää terminologiaa, jolla kuvataan rooleja ja prosesseja makroaluestrategioiden yhteydessä.

Seuranta, arviointi ja viestintä

| 44. | tähdentää tarvetta seurata ja arvioida makroaluestrategioiden täytäntöönpanotapaa, jotta voidaan arvioida niiden tehokkuutta ja helpottaa politiikkaoppimista. Raportointitavoitteen sekä kertomusten käyttötarkoituksen ja niihin kohdistuvien odotusten on kuitenkin oltava selviä. Raportointi ilman selkeää tavoitetta ja tarkoitusta aiheuttaa tarpeetonta byrokratiaa. |
| --- | --- |

44.

tähdentää tarvetta seurata ja arvioida makroaluestrategioiden täytäntöönpanotapaa, jotta voidaan arvioida niiden tehokkuutta ja helpottaa politiikkaoppimista. Raportointitavoitteen sekä kertomusten käyttötarkoituksen ja niihin kohdistuvien odotusten on kuitenkin oltava selviä. Raportointi ilman selkeää tavoitetta ja tarkoitusta aiheuttaa tarpeetonta byrokratiaa.

| 45. | toteaa, että makroaluestrategioiden täytäntöönpanokertomuksia olisi hyödynnettävä arvioitaessa sitä, ovatko EU:n ja valtioiden politiikat edelleen johdonmukaisia ja soveltuvatko ne makroaluestrategioiden täytäntöönpanoon. Kertomuksissa olisi tuotava EU:n ja kansallisten poliittisten päätöksentekijöiden tietoon seikkoja, joita on muutettava. Uutta lainsäädäntöä esitettäessä olisi toteutettava alueellinen vaikutustenarviointi, jotta voidaan kartoittaa mahdollisia makroaluestrategioihin kohdistuvia vaikutuksia. Kertomuksien tulisi auttaa myös makroaluestrategioiden toteuttajia ymmärtämään saavutettua edistystä, parantamaan sisäisiä prosesseja ja mukautumaan uusiin kehityskulkuihin. |
| --- | --- |

45.

toteaa, että makroaluestrategioiden täytäntöönpanokertomuksia olisi hyödynnettävä arvioitaessa sitä, ovatko EU:n ja valtioiden politiikat edelleen johdonmukaisia ja soveltuvatko ne makroaluestrategioiden täytäntöönpanoon. Kertomuksissa olisi tuotava EU:n ja kansallisten poliittisten päätöksentekijöiden tietoon seikkoja, joita on muutettava. Uutta lainsäädäntöä esitettäessä olisi toteutettava alueellinen vaikutustenarviointi, jotta voidaan kartoittaa mahdollisia makroaluestrategioihin kohdistuvia vaikutuksia. Kertomuksien tulisi auttaa myös makroaluestrategioiden toteuttajia ymmärtämään saavutettua edistystä, parantamaan sisäisiä prosesseja ja mukautumaan uusiin kehityskulkuihin.

| 46. | korostaa, että alueellinen yhteistyö on jossain määrin riskialtista, ja sitä on vaikea ennustaa tarkkaan. Seurannassa ja arvioinnissa tulisikin keskittyä numeroiden sijaan tuloksiin ja yhteistyöprosesseihin. Epäonnistumisia ja virheitä voi tapahtua ja tulee tapahtumaan, eikä niiden tulisi heti johtaa rahoituksen tarkistukseen tai toimenpiteiden päättämiseen, sillä näin estetään innovatiiviset mutta riskialttiit hankkeet. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että alueellinen yhteistyö on jossain määrin riskialtista, ja sitä on vaikea ennustaa tarkkaan. Seurannassa ja arvioinnissa tulisikin keskittyä numeroiden sijaan tuloksiin ja yhteistyöprosesseihin. Epäonnistumisia ja virheitä voi tapahtua ja tulee tapahtumaan, eikä niiden tulisi heti johtaa rahoituksen tarkistukseen tai toimenpiteiden päättämiseen, sillä näin estetään innovatiiviset mutta riskialttiit hankkeet.

| 47. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että vahvan viestintästrategian olisi oltava osa makroaluestrategioita, ja katsoo, että EU:n nykytilanteessa tarvitaan viestintää EU:n toiminnan lisäarvosta. Makroaluestrategioiden ansiosta unionin poliittisista tavoitteista tulee näkyvämpiä ja ruohonjuuritasolla kansalaisten kannalta ymmärrettävämpiä. Ne tarjoavat näin ollen vastauksen nykyisiin poliittisiin kehityskulkuihin Euroopassa ja voisivat antaa merkittävän panoksen Euroopan komission valkoisella kirjallaan Euroopan tulevaisuudesta äskettäin käynnistämään keskusteluun EU27:n tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

47.

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että vahvan viestintästrategian olisi oltava osa makroaluestrategioita, ja katsoo, että EU:n nykytilanteessa tarvitaan viestintää EU:n toiminnan lisäarvosta. Makroaluestrategioiden ansiosta unionin poliittisista tavoitteista tulee näkyvämpiä ja ruohonjuuritasolla kansalaisten kannalta ymmärrettävämpiä. Ne tarjoavat näin ollen vastauksen nykyisiin poliittisiin kehityskulkuihin Euroopassa ja voisivat antaa merkittävän panoksen Euroopan komission valkoisella kirjallaan Euroopan tulevaisuudesta äskettäin käynnistämään keskusteluun EU27:n tulevaisuudesta.

Huomioita yksittäisistä strategioista

EU:n Itämeri-strategia (EUSBSR)

| 48. | on samaa mieltä Itämeri-strategian täytäntöönpanoa ja haasteita käsittelevästä Euroopan komission arviosta ja tuo esiin, että Itämeri-strategiaa varten perustettiin vuonna 2016 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) hallintoviranomaisten verkosto. Verkoston tarkoituksena on löytää keinoja tarjota tehokkaampaa rahoitustukea Itämeri-strategian täytäntöönpanoa varten. Vastaavia verkostoja on perustettu myös muita rahastoja varten. Tämä on esimerkki hyvästä käytännöstä, jota voitaisiin soveltaa myös muissa makroaluestrategioissa. Toinen esimerkki hyvästä käytännöstä on alue- ja kaupunkiverkostojen osallistuminen Itämeri-strategiaan. |
| --- | --- |

48.

on samaa mieltä Itämeri-strategian täytäntöönpanoa ja haasteita käsittelevästä Euroopan komission arviosta ja tuo esiin, että Itämeri-strategiaa varten perustettiin vuonna 2016 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) hallintoviranomaisten verkosto. Verkoston tarkoituksena on löytää keinoja tarjota tehokkaampaa rahoitustukea Itämeri-strategian täytäntöönpanoa varten. Vastaavia verkostoja on perustettu myös muita rahastoja varten. Tämä on esimerkki hyvästä käytännöstä, jota voitaisiin soveltaa myös muissa makroaluestrategioissa. Toinen esimerkki hyvästä käytännöstä on alue- ja kaupunkiverkostojen osallistuminen Itämeri-strategiaan.

| 49. | toteaa, että Itämeri-strategian siemenrahoitusmahdollisuus on ollut tehokas väline kumppanuuksien luomisessa ja sellaisten yhteistyöhankkeiden valmistelussa, jotka hakevat rahoitusta joko Itämeri-strategian Interreg-ohjelmasta tai muista rahoitusohjelmista. Koska EU:n Itämeri-strategia oli ensimmäinen makroaluestrategia, se tarjoaa paljon hyviä käytäntöjä myös muita makroaluestrategioita varten. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että Itämeri-strategian siemenrahoitusmahdollisuus on ollut tehokas väline kumppanuuksien luomisessa ja sellaisten yhteistyöhankkeiden valmistelussa, jotka hakevat rahoitusta joko Itämeri-strategian Interreg-ohjelmasta tai muista rahoitusohjelmista. Koska EU:n Itämeri-strategia oli ensimmäinen makroaluestrategia, se tarjoaa paljon hyviä käytäntöjä myös muita makroaluestrategioita varten.

Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia (EUSDR)

| 50. | yhtyy Euroopan komission arvioon EUSDR:n täytäntöönpanosta ja haasteista. Yksi EUSDR:n näkyvimmistä tuloksista on ollut Tonavan alueen valtioiden välisen Interreg-ohjelman perustaminen. Ohjelma kattaa täsmälleen Tonavan aluetta koskevan strategian maantieteellisen alueen. EUSDR:n yhteydessä on kehitetty useita hankkeita, ja monet niistä on hyväksytty Tonavan alueen valtioiden välisessä ohjelmassa tai muissa rahoituslähteissä. Lisäksi vuonna 2014 neljätoista maata perusti yhdessä uuden elimen (Danube Strategic Point, DSP) helpottamaan EUSDR:n täytäntöönpanoa ja kaikkien nykyisten ja potentiaalisten toimijoiden osallistumista. Molemmat aloitteet ovat edistyneet hyvin, ja niiden tukemista olisi jatkettava. |
| --- | --- |

50.

yhtyy Euroopan komission arvioon EUSDR:n täytäntöönpanosta ja haasteista. Yksi EUSDR:n näkyvimmistä tuloksista on ollut Tonavan alueen valtioiden välisen Interreg-ohjelman perustaminen. Ohjelma kattaa täsmälleen Tonavan aluetta koskevan strategian maantieteellisen alueen. EUSDR:n yhteydessä on kehitetty useita hankkeita, ja monet niistä on hyväksytty Tonavan alueen valtioiden välisessä ohjelmassa tai muissa rahoituslähteissä. Lisäksi vuonna 2014 neljätoista maata perusti yhdessä uuden elimen (Danube Strategic Point, DSP) helpottamaan EUSDR:n täytäntöönpanoa ja kaikkien nykyisten ja potentiaalisten toimijoiden osallistumista. Molemmat aloitteet ovat edistyneet hyvin, ja niiden tukemista olisi jatkettava.

| 51. | on tyytyväinen siihen, että EUSDR tarjoaa innovatiivisen alustan aluepolitiikkaa sekä laajentumis- ja naapuruuspolitiikkaa varten ja että se edistää valtiotasoa alempien hallintotasojen ja kansalaisyhteiskunnan, myös työmarkkinaosapuolien osallistumista. |
| --- | --- |

51.

on tyytyväinen siihen, että EUSDR tarjoaa innovatiivisen alustan aluepolitiikkaa sekä laajentumis- ja naapuruuspolitiikkaa varten ja että se edistää valtiotasoa alempien hallintotasojen ja kansalaisyhteiskunnan, myös työmarkkinaosapuolien osallistumista.

Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR)

| 52. | toteaa, että pakolais- ja muuttoliiketilanne on vaikuttanut valtavasti Adrian- ja Joonianmeren maihin. EUSAIRin toisessa foorumissa, joka järjestettiin Ioanninassa Kreikassa 11. ja 12. toukokuuta 2017, keskityttiin siihen, miten EUSAIR voi auttaa vahvistamaan Adrian- ja Joonianmeren maiden selviytymiskykyä kriisitilanteessa. Toisessa foorumissa hyväksytyssä päätöslauselmassa kehotettiin osanottajamaita perustamaan yhteistyöfoorumi, jonka avulla alueen maat voisivat parantaa kriisin johdosta toteuttamiensa toimien koordinointia ja oppia toisiltaan. |
| --- | --- |

52.

toteaa, että pakolais- ja muuttoliiketilanne on vaikuttanut valtavasti Adrian- ja Joonianmeren maihin. EUSAIRin toisessa foorumissa, joka järjestettiin Ioanninassa Kreikassa 11. ja 12. toukokuuta 2017, keskityttiin siihen, miten EUSAIR voi auttaa vahvistamaan Adrian- ja Joonianmeren maiden selviytymiskykyä kriisitilanteessa. Toisessa foorumissa hyväksytyssä päätöslauselmassa kehotettiin osanottajamaita perustamaan yhteistyöfoorumi, jonka avulla alueen maat voisivat parantaa kriisin johdosta toteuttamiensa toimien koordinointia ja oppia toisiltaan.

| 53. | on tyytyväinen pyrkimyksiin edistää ERI-rahastojen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) välistä yhteistyötä. Tämä tarkoittaa, että ERI-rahastojen, IPA:n ja muiden asianomaisten kansallisten ja alueellisten rahoitusvirtojen avulla olisi edistettävä EUSAIRin tavoitteiden saavuttamista. Lisää yhteisvaikutuksia voitaisiin mahdollisesti saavuttaa EUSDR:n ja kansainvälisten alueellisten järjestöjen kanssa. Valitettavasti erilaisen terminologian käyttö kuvaamaan eri rahoitusohjelmien täytäntöönpanoprosesseja aiheuttaa edelleenkin sekaannusta ja estää yhteisvaikutusten hyödyntämisen. |
| --- | --- |

53.

on tyytyväinen pyrkimyksiin edistää ERI-rahastojen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) välistä yhteistyötä. Tämä tarkoittaa, että ERI-rahastojen, IPA:n ja muiden asianomaisten kansallisten ja alueellisten rahoitusvirtojen avulla olisi edistettävä EUSAIRin tavoitteiden saavuttamista. Lisää yhteisvaikutuksia voitaisiin mahdollisesti saavuttaa EUSDR:n ja kansainvälisten alueellisten järjestöjen kanssa. Valitettavasti erilaisen terminologian käyttö kuvaamaan eri rahoitusohjelmien täytäntöönpanoprosesseja aiheuttaa edelleenkin sekaannusta ja estää yhteisvaikutusten hyödyntämisen.

| 54. | toteaa, että strategia tuottaa lisäarvoa nykyiseen hallitusten väliseen ja monenväliseen yhteistyöhön EUSAIRin alueella. |
| --- | --- |

54.

toteaa, että strategia tuottaa lisäarvoa nykyiseen hallitusten väliseen ja monenväliseen yhteistyöhön EUSAIRin alueella.

| 55. | toteaa, että poliittisten kannanottojen ja täytäntöönpanoa varten käytettävissä olevien välineiden välinen kuilu olisi kurottava umpeen. Strategian tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos sen käyttöön asetetaan tarvittavat rahoitus- ja hallintovälineet. |
| --- | --- |

55.

toteaa, että poliittisten kannanottojen ja täytäntöönpanoa varten käytettävissä olevien välineiden välinen kuilu olisi kurottava umpeen. Strategian tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos sen käyttöön asetetaan tarvittavat rahoitus- ja hallintovälineet.

Alppien aluetta koskeva EU:n strategia (EUSALP)

| 56. | toteaa, että EUSALPin täytäntöönpano alkoi vuoden 2016 alkupuoliskolla. Vaikka on liian aikaista tehdä johtopäätöksiä, EUSALP on epäilemättä lähtenyt hyvin käyntiin. On myönteistä, että useimmat seitsemästä EUSALP-maasta ovat mukana etupäässä aluetasonsa kautta. Valtio-/liittovaltiotaso osallistuu johtokuntaan, mutta strategia pannaan täytäntöön pääasiassa aluetasolla. Valtio-/liittovaltiotason sitoutuminen strategiaan – kun tähän on päästy – voisi olla keskeinen tekijä annettaessa strategialle lisäpontta lähitulevaisuudessa. Paikallis- ja aluetason osallistuminen edistää ilman muuta sitoutumista ja johtaa strategian osallistavaan ja tuloksekkaaseen täytäntöönpanoon lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

56.

toteaa, että EUSALPin täytäntöönpano alkoi vuoden 2016 alkupuoliskolla. Vaikka on liian aikaista tehdä johtopäätöksiä, EUSALP on epäilemättä lähtenyt hyvin käyntiin. On myönteistä, että useimmat seitsemästä EUSALP-maasta ovat mukana etupäässä aluetasonsa kautta. Valtio-/liittovaltiotaso osallistuu johtokuntaan, mutta strategia pannaan täytäntöön pääasiassa aluetasolla. Valtio-/liittovaltiotason sitoutuminen strategiaan – kun tähän on päästy – voisi olla keskeinen tekijä annettaessa strategialle lisäpontta lähitulevaisuudessa. Paikallis- ja aluetason osallistuminen edistää ilman muuta sitoutumista ja johtaa strategian osallistavaan ja tuloksekkaaseen täytäntöönpanoon lähitulevaisuudessa.

| 57. | katsoo, että Alppien aluetta koskeva strategia voi edistää osaltaan eurooppalaisten makroalueiden yhteisen kestävän kehitysmallin täytäntöönpanoa. Euroopassa väestö ja vauraus keskittyvät pääasiassa kaupunki- ja suurkaupunkialueille, mutta kaupunkien kestävän kehityksen jatkuminen edellyttää maaseutu- ja alppialueiden säilyttämistä niiden ympärillä. Luonnonvarojen suojelu antaa kansalaisille mahdollisuuden hyvinvointia edistävästä ympäristöstä nauttimiseen, terveellisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden hankkimiseen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen. Tuotantoa sekä luovuutta ja innovointia edistävien suurkaupunkialueiden ja maaseutu- ja vuoristoalueiden yhteyksien olisi oltava keskeinen tekijä kehitettäessä hankkeiden synergiaetuja ja kansalaisille suunnattuja yhteisiä viestintäkampanjoja. |
| --- | --- |

57.

katsoo, että Alppien aluetta koskeva strategia voi edistää osaltaan eurooppalaisten makroalueiden yhteisen kestävän kehitysmallin täytäntöönpanoa. Euroopassa väestö ja vauraus keskittyvät pääasiassa kaupunki- ja suurkaupunkialueille, mutta kaupunkien kestävän kehityksen jatkuminen edellyttää maaseutu- ja alppialueiden säilyttämistä niiden ympärillä. Luonnonvarojen suojelu antaa kansalaisille mahdollisuuden hyvinvointia edistävästä ympäristöstä nauttimiseen, terveellisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden hankkimiseen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen. Tuotantoa sekä luovuutta ja innovointia edistävien suurkaupunkialueiden ja maaseutu- ja vuoristoalueiden yhteyksien olisi oltava keskeinen tekijä kehitettäessä hankkeiden synergiaetuja ja kansalaisille suunnattuja yhteisiä viestintäkampanjoja.

| 58. | toteaa kuitenkin alueen pitkän yhteistyöhistorian ja vauraan talouden taustaa vasten, että EUSALPin toimijat voisivat olla vieläkin kunnianhimoisempia ja mennä vakiintunutta Interreg-yhteistyötä pidemmälle ja näyttää siten esimerkkiä muille makroalueille. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla hallintojärjestelmää tehokkaasti tukevan pysyvän koordinointirakenteen luominen strategian täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

58.

toteaa kuitenkin alueen pitkän yhteistyöhistorian ja vauraan talouden taustaa vasten, että EUSALPin toimijat voisivat olla vieläkin kunnianhimoisempia ja mennä vakiintunutta Interreg-yhteistyötä pidemmälle ja näyttää siten esimerkkiä muille makroalueille. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla hallintojärjestelmää tehokkaasti tukevan pysyvän koordinointirakenteen luominen strategian täytäntöönpanoa varten.

| 59. | suhtautuu myönteisesti puheenjohtajana toimivan Baijerin ja muiden osallistuvien alueiden yhteiseen kantaan, jonka mukaan strategiat tulisi sisällyttää tulevan monivuotisen rahoituskehyksen sääntelypuitteisiin. |
| --- | --- |

59.

suhtautuu myönteisesti puheenjohtajana toimivan Baijerin ja muiden osallistuvien alueiden yhteiseen kantaan, jonka mukaan strategiat tulisi sisällyttää tulevan monivuotisen rahoituskehyksen sääntelypuitteisiin.

Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta

| 60. | katsoo, että makroaluestrategioiden perusperiaatteet tarjoavat vakaan ja realistisen perustan, jolla Yhdistyneen kuningaskunnan hajautetun hallinnon tahot, alue- ja paikallisviranomaiset sekä asianomaiset yhteisöt voivat tehdä yhteistyötä EU:n vastaavien tahojen kanssa tulevaisuudessa. Komitea kehottaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n neuvottelijoita kirjaamaan tämän kysymyksen yhdeksi neuvotteluaiheista Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimusta käsiteltäessä. |
| --- | --- |

60.

katsoo, että makroaluestrategioiden perusperiaatteet tarjoavat vakaan ja realistisen perustan, jolla Yhdistyneen kuningaskunnan hajautetun hallinnon tahot, alue- ja paikallisviranomaiset sekä asianomaiset yhteisöt voivat tehdä yhteistyötä EU:n vastaavien tahojen kanssa tulevaisuudessa. Komitea kehottaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n neuvottelijoita kirjaamaan tämän kysymyksen yhdeksi neuvotteluaiheista Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimusta käsiteltäessä.

Bryssel 30. marraskuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Alueellinen visio 2050, minkälainen tulevaisuus?” (COR-2015-04285).

1

(2)  Ensimmäinen makroaluestrategia (EU:n Itämeri-strategia, EUSBSR) käynnistettiin vuonna 2009.

2

(3)  Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia, CdR 86/2011 fin; Itämeren aluetta varten laadittu Euroopan unionin tarkistettu strategia, CdR 1272/2012 fin; Makroaluestrategioiden lisäarvo, CdR 5074/2013 fin; Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia, CdR 23/2014 fin; Alppien aluetta koskeva Euroopan unionin makroaluestrategia, CdR 2994/2014 fin.

3

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/19

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017”

(2018/C 164/04)

| Esittelijä: | Guillermo Martínez Suárez (PES, ES), puheenjohtajan kansliasta vastaava Asturiasin aluehallituksen jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kansalaisten oikeuksista vahvempia demokraattisen muutoksen unionissa – Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017
  COM(2017) 30 final/2 |

Esittelijä:

Guillermo Martínez Suárez (PES, ES), puheenjohtajan kansliasta vastaava Asturiasin aluehallituksen jäsen

Viiteasiakirja:

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kansalaisten oikeuksista vahvempia demokraattisen muutoksen unionissa – Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017

COM(2017) 30 final/2

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto ja tausta

| 1. | toteaa, että Euroopan unionia tällä hetkellä ravistelevan epävarmuuden tilanteessa on ensiarvoisen tärkeää vahvistaa kansalaisten tietoisuutta kuulumisesta yhdentymishankkeeseen, jota on toteutettu kuudenkymmenen viime vuoden aikana, sekä heidän osallistumistaan ja lähentymistään hankkeeseen. Eurooppalainen malli on säilyttänyt edelleen vetovoimansa, mutta etenemisen kohti kansalaisten voimaannuttamista kaikilla aloilla (poliittinen, sosiaalinen, taloudellinen ja kulttuurinen) on oltava yksi keinoista tuoda uutta verta prosessiin. Tässä yhteydessä EU:n kansalaisuus, joka otettiin käyttöön 25 vuotta sitten Maastrichtin sopimuksella yhteisen aseman luomiseksi unionin kansalaisille, voi olla soveltuva väline näihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että Euroopan unionia tällä hetkellä ravistelevan epävarmuuden tilanteessa on ensiarvoisen tärkeää vahvistaa kansalaisten tietoisuutta kuulumisesta yhdentymishankkeeseen, jota on toteutettu kuudenkymmenen viime vuoden aikana, sekä heidän osallistumistaan ja lähentymistään hankkeeseen. Eurooppalainen malli on säilyttänyt edelleen vetovoimansa, mutta etenemisen kohti kansalaisten voimaannuttamista kaikilla aloilla (poliittinen, sosiaalinen, taloudellinen ja kulttuurinen) on oltava yksi keinoista tuoda uutta verta prosessiin. Tässä yhteydessä EU:n kansalaisuus, joka otettiin käyttöön 25 vuotta sitten Maastrichtin sopimuksella yhteisen aseman luomiseksi unionin kansalaisille, voi olla soveltuva väline näihin tarkoituksiin.

| 2. | katsoo, että olisi aiheellista ryhtyä vahvistamaan kansalaisten oikeuksia globalisaatioprosessissa, joka luo sekä mahdollisuuksia että haasteita EU:n kansalaisille. Komitea suhtautuu tästä näkökulmasta katsottuna myönteisesti komission äskettäin käynnistämään keskusteluun tarkoituksena valjastaa globalisaatioprosessi, jotta varmistetaan EU:n kansalaisten suojelu ja voimaannuttaminen vahvoja sosiaalipolitiikkoja kehittämällä ja tuetaan elintason lähentymistä yhä paremmaksi sekä varmistetaan tarvittava tuki koulutukselle ja elinikäiselle oppimiselle ottamalla erityisesti yksityissektori vahvasti mukaan toimintaan. Komitea kiinnittää erityisesti huomiota rooliin, joka EU:n rakenne- ja investointirahastoilla voi olla toteutettaessa näitä toimenpiteitä haavoittuvassa asemassa olevilla alueilla. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että olisi aiheellista ryhtyä vahvistamaan kansalaisten oikeuksia globalisaatioprosessissa, joka luo sekä mahdollisuuksia että haasteita EU:n kansalaisille. Komitea suhtautuu tästä näkökulmasta katsottuna myönteisesti komission äskettäin käynnistämään keskusteluun tarkoituksena valjastaa globalisaatioprosessi, jotta varmistetaan EU:n kansalaisten suojelu ja voimaannuttaminen vahvoja sosiaalipolitiikkoja kehittämällä ja tuetaan elintason lähentymistä yhä paremmaksi sekä varmistetaan tarvittava tuki koulutukselle ja elinikäiselle oppimiselle ottamalla erityisesti yksityissektori vahvasti mukaan toimintaan. Komitea kiinnittää erityisesti huomiota rooliin, joka EU:n rakenne- ja investointirahastoilla voi olla toteutettaessa näitä toimenpiteitä haavoittuvassa asemassa olevilla alueilla.

| 3. | korostaa tarvetta varmistaa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen myös paikallis- ja aluetasolla, sillä kyseinen periaate avautuu kansalaisille nimenomaan niiden kautta. Itse asiassa, kuten komitea on todennut (1), lähes 100 000 paikallis- ja alueviranomaista Euroopan unionissa kantaa yhteyksissään kansalaisiin – heidän kaikessa moninaisuudessaan – suuren osan vastuusta perusoikeuksien ja -vapauksien toteutumiseen liittyen. |
| --- | --- |

3.

korostaa tarvetta varmistaa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen myös paikallis- ja aluetasolla, sillä kyseinen periaate avautuu kansalaisille nimenomaan niiden kautta. Itse asiassa, kuten komitea on todennut (1), lähes 100 000 paikallis- ja alueviranomaista Euroopan unionissa kantaa yhteyksissään kansalaisiin – heidän kaikessa moninaisuudessaan – suuren osan vastuusta perusoikeuksien ja -vapauksien toteutumiseen liittyen.

| 4. | toistaa kansalaisuutta käsitelleistä aiemmista katsauksista antamiensa lausuntojen mukaisesti, ettei pidä jättää huomiotta kansalaisuuteen erottamattomasti liittyvää sosiaalista ulottuvuutta ja erityistä vastuuta, joka alue- ja paikallisviranomaisilla on tältä osin. Komitea on näin ollen tyytyväinen toimielinten ilmaisemaan sitoumukseen tukea elintason lähentymistä yhä paremmaksi ja korostaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa tulee noudattaa toissijaisuusperiaatetta. Se kiinnittää huomiota vaikutukseen, joka tämän pilarin III luvulla (sosiaalinen suojelu ja osallisuus) on paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuuksiin, kun ajatellaan esimerkiksi lastensuojeluun liittyviä toimenpiteitä, vähimmäistulon asettamista, vammaisten osallisuutta, asunnon saamista ja keskeisiä palveluja (2). Komitea korostaa, että vahvistettaessa näitä oikeuksia asiakirjassa ehdotetulla tavalla on tehtävä alueellisten vaikutusten arviointi ja analyysi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumisesta, jotta voidaan olla varmoja paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuuksien kunnioittamisesta. |
| --- | --- |

4.

toistaa kansalaisuutta käsitelleistä aiemmista katsauksista antamiensa lausuntojen mukaisesti, ettei pidä jättää huomiotta kansalaisuuteen erottamattomasti liittyvää sosiaalista ulottuvuutta ja erityistä vastuuta, joka alue- ja paikallisviranomaisilla on tältä osin. Komitea on näin ollen tyytyväinen toimielinten ilmaisemaan sitoumukseen tukea elintason lähentymistä yhä paremmaksi ja korostaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa tulee noudattaa toissijaisuusperiaatetta. Se kiinnittää huomiota vaikutukseen, joka tämän pilarin III luvulla (sosiaalinen suojelu ja osallisuus) on paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuuksiin, kun ajatellaan esimerkiksi lastensuojeluun liittyviä toimenpiteitä, vähimmäistulon asettamista, vammaisten osallisuutta, asunnon saamista ja keskeisiä palveluja (2). Komitea korostaa, että vahvistettaessa näitä oikeuksia asiakirjassa ehdotetulla tavalla on tehtävä alueellisten vaikutusten arviointi ja analyysi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumisesta, jotta voidaan olla varmoja paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuuksien kunnioittamisesta.

| 5. | on erittäin huolissaan vaikutuksista, joita Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta saattaa aiheuttaa kansalaisten kannalta, ja katsoo, että on ehdottoman välttämätöntä turvata – asianmukaista selkeyttä ja oikeusvarmuutta kaikilta osin noudattaen – Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuvien EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä sekä muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa asuvien Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten oikeudet vastavuoroisuusperiaatteen pohjalta. Asiaan on kiinnitettävä erityistä huomiota tulevina vuosina. Tulevassa sopimuksessa onkin annettava tarvittavat tehokkaat, syrjimättömät ja mahdollisimman laajat takeet siitä, että kansalaisten oikeudet, mukaan lukien EU:n kansalaisten oikeus voida saada pysyvä oleskelulupa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten oikeus voida saada pysyvä oleskelulupa EU:ssa, säilytetään. Tasapuolisen ratkaisun saavuttamiseksi on selvää, että nämä oikeudet olisi myös turvattava vastavuoroisesti. |
| --- | --- |

5.

on erittäin huolissaan vaikutuksista, joita Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta saattaa aiheuttaa kansalaisten kannalta, ja katsoo, että on ehdottoman välttämätöntä turvata – asianmukaista selkeyttä ja oikeusvarmuutta kaikilta osin noudattaen – Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuvien EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä sekä muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa asuvien Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten oikeudet vastavuoroisuusperiaatteen pohjalta. Asiaan on kiinnitettävä erityistä huomiota tulevina vuosina. Tulevassa sopimuksessa onkin annettava tarvittavat tehokkaat, syrjimättömät ja mahdollisimman laajat takeet siitä, että kansalaisten oikeudet, mukaan lukien EU:n kansalaisten oikeus voida saada pysyvä oleskelulupa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten oikeus voida saada pysyvä oleskelulupa EU:ssa, säilytetään. Tasapuolisen ratkaisun saavuttamiseksi on selvää, että nämä oikeudet olisi myös turvattava vastavuoroisesti.

| 6. | on toiveikas osapuolten neuvotteluprosessissa näihin kysymyksiin osoittaman suhtautumisen johdosta ja halukas saamaan jatkuvasti mahdollisimman kattavia ja ajantasaistettuja tietoja neuvotteluprosessin kehittymisestä, ja katsoo, että on varmistettava edunsaajien täsmällinen kartoittaminen, turvattavat perusoikeudet – koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen saatavuus ja hyödynnettävyys mukaan luettuina – sekä sellaisten tiettyjen tilanteiden säilyttäminen ennallaan (Pohjois-Irlanti ja Kypros), joissa EU:n kansalaisuuteen liittyviin oikeuksiin voisi erityisesti kohdistua vaikutuksia. Komitea katsoo, että tämän prosessin kaikissa vaiheissa asianomaisille henkilöille on annettava mahdollisimmat kattavat tiedot alue- ja paikallisviranomaisten myötävaikutuksella ja että on estettävä kaikenlaiset viitteet heihin kohdistuvasta syrjinnästä tai muukalaisvihasta. |
| --- | --- |

6.

on toiveikas osapuolten neuvotteluprosessissa näihin kysymyksiin osoittaman suhtautumisen johdosta ja halukas saamaan jatkuvasti mahdollisimman kattavia ja ajantasaistettuja tietoja neuvotteluprosessin kehittymisestä, ja katsoo, että on varmistettava edunsaajien täsmällinen kartoittaminen, turvattavat perusoikeudet – koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen saatavuus ja hyödynnettävyys mukaan luettuina – sekä sellaisten tiettyjen tilanteiden säilyttäminen ennallaan (Pohjois-Irlanti ja Kypros), joissa EU:n kansalaisuuteen liittyviin oikeuksiin voisi erityisesti kohdistua vaikutuksia. Komitea katsoo, että tämän prosessin kaikissa vaiheissa asianomaisille henkilöille on annettava mahdollisimmat kattavat tiedot alue- ja paikallisviranomaisten myötävaikutuksella ja että on estettävä kaikenlaiset viitteet heihin kohdistuvasta syrjinnästä tai muukalaisvihasta.

| 7. | suhtautuu edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen erittäin myönteisesti ehdotuksiin, jotka Euroopan komissio esittää katsauksessaan Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017, ja pitää ehdotuksia soveltuvina käynnistettäessä uusi vaihe unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien vahvistamisessa, vaikka katsookin, että katsauksen sisältöä voitaisiin täydentää. |
| --- | --- |

7.

suhtautuu edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen erittäin myönteisesti ehdotuksiin, jotka Euroopan komissio esittää katsauksessaan Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017, ja pitää ehdotuksia soveltuvina käynnistettäessä uusi vaihe unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien vahvistamisessa, vaikka katsookin, että katsauksen sisältöä voitaisiin täydentää.

EU:n kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien ja EU:n yhteisten arvojen edistäminen

| 8. | toteaa, että Euroopan unionin kansalaiset luottavat eniten alue- ja paikallisviranomaisiin ja että alue- ja paikallispoliitikoilla tulee olla paljon nykyistä merkittävämpi rooli EU:n päätöksentekoprosessissa kansalaisten näkemysten esille tuomiseksi. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että Euroopan unionin kansalaiset luottavat eniten alue- ja paikallisviranomaisiin ja että alue- ja paikallispoliitikoilla tulee olla paljon nykyistä merkittävämpi rooli EU:n päätöksentekoprosessissa kansalaisten näkemysten esille tuomiseksi.

| 9. | pitää alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa ratkaisevan tärkeänä, jotta voidaan viedä eteenpäin komission ehdotuksia, jotka liittyvät tietoisuuden lisäämiseen kansalaisten oikeuksista. Nämä viranomaistahot on pyrittävä ottamaan toimintaan mukaan, jotta helpotetaan välitöntä pääsyä näihin tietoihin, sillä kyseiset hallintotahot ovat luonnostaan lähimpänä kansalaisia ja helpoimmin heidän ulottuvillaan. Tässä yhteydessä olisi aiheellista optimoida Europe Direct -tiedotuspisteiden rooli kansalaisten valveuttamisessa ja heille suunnattavassa tiedottamisessa, joka koskee heidän oikeuksiaan EU:ssa, rahoitusmahdollisuuksia, Eurooppa-aiheisia tapahtumia ja seminaareja sekä asianomaisten organisaatioiden yhteystietoja. |
| --- | --- |

9.

pitää alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa ratkaisevan tärkeänä, jotta voidaan viedä eteenpäin komission ehdotuksia, jotka liittyvät tietoisuuden lisäämiseen kansalaisten oikeuksista. Nämä viranomaistahot on pyrittävä ottamaan toimintaan mukaan, jotta helpotetaan välitöntä pääsyä näihin tietoihin, sillä kyseiset hallintotahot ovat luonnostaan lähimpänä kansalaisia ja helpoimmin heidän ulottuvillaan. Tässä yhteydessä olisi aiheellista optimoida Europe Direct -tiedotuspisteiden rooli kansalaisten valveuttamisessa ja heille suunnattavassa tiedottamisessa, joka koskee heidän oikeuksiaan EU:ssa, rahoitusmahdollisuuksia, Eurooppa-aiheisia tapahtumia ja seminaareja sekä asianomaisten organisaatioiden yhteystietoja.

| 10. | katsoo, että toimet kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi on kohdistettava ennen kaikkea nuoriin, jotka ovat tähän mennessä kärsineet eniten talouskriisistä. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota siihen, että he ovat menettäneet luottamuksensa yhdentymisprosessiin ja kansalaisuuteen, jotka eivät takaa heille heidän täysimääräistä henkilökohtaista ja ammatillista kehittymistään. Toteutettavien toimenpiteiden – joissa paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli – on käsitettävä Euroopan solidaarisuusjoukkojen perustamisen ohella erilaisia toimenpiteitä (työllistyminen, liikkuvuus, koulutus, osaamisen kehittäminen jne.) Eurooppa-neuvoston viime joulukuussa esittämän kehotuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että toimet kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi on kohdistettava ennen kaikkea nuoriin, jotka ovat tähän mennessä kärsineet eniten talouskriisistä. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota siihen, että he ovat menettäneet luottamuksensa yhdentymisprosessiin ja kansalaisuuteen, jotka eivät takaa heille heidän täysimääräistä henkilökohtaista ja ammatillista kehittymistään. Toteutettavien toimenpiteiden – joissa paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli – on käsitettävä Euroopan solidaarisuusjoukkojen perustamisen ohella erilaisia toimenpiteitä (työllistyminen, liikkuvuus, koulutus, osaamisen kehittäminen jne.) Eurooppa-neuvoston viime joulukuussa esittämän kehotuksen mukaisesti.

| 11. | katsoo, että demokratian periaatteen vahvistamisessa paikallisviranomaisten panos on ratkaisevan tärkeä, sillä se on taso, jolla edustuksellinen demokratia näyttäytyy ensisijaisesti ja välittömimmin EU:n kansalaisille. Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kansalaisten kanssa käytävään vuoropuheluun ja julkiseen keskusteluun edistää lisäksi osaltaan osallistavaa demokratiaa, joten tällaista osallistumista olisi näin ollen vahvistettava tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että demokratian periaatteen vahvistamisessa paikallisviranomaisten panos on ratkaisevan tärkeä, sillä se on taso, jolla edustuksellinen demokratia näyttäytyy ensisijaisesti ja välittömimmin EU:n kansalaisille. Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kansalaisten kanssa käytävään vuoropuheluun ja julkiseen keskusteluun edistää lisäksi osaltaan osallistavaa demokratiaa, joten tällaista osallistumista olisi näin ollen vahvistettava tulevaisuudessa.

| 12. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulee myös tukien tai sosiaalietuuksien myöntäjinä olla merkittävä rooli turvattaessa EU:n kansalaisten oikeus oleskeluun toisessa jäsenvaltiossa. Joka tapauksessa niiden toiminnassa ”sosiaalisen kansalaisuuden” alalla on noudatettava Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja ja oikeuskäytännön täydentämiä perusteita, joiden tunteminen ja tunnetuksi tekeminen on erityisesti tarpeen. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulee myös tukien tai sosiaalietuuksien myöntäjinä olla merkittävä rooli turvattaessa EU:n kansalaisten oikeus oleskeluun toisessa jäsenvaltiossa. Joka tapauksessa niiden toiminnassa ”sosiaalisen kansalaisuuden” alalla on noudatettava Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja ja oikeuskäytännön täydentämiä perusteita, joiden tunteminen ja tunnetuksi tekeminen on erityisesti tarpeen.

| 13. | toteaa, että vapaa liikkuminen matkailun, kulttuurivaihdon sekä koulutusalan ja taloudellisen vaihdon merkeissä on edistänyt Euroopan kansalaisuutta koskevaa tietoisuuden luomista ja keskinäistä yhteisymmärrystä. Komitea suosittaa tiivistämään näitä yhteyksiä yhtenäisyyden tunteen vahvistamiseksi EU:n kansalaisten keskuudessa. Tätä voidaan osaltaan edistää erityisesti hyödyntämällä EU:n kulttuurista moninaisuutta ja kulttuuriperintöä. Unionin toimielimet ovatkin tunnustaneet tämän nimeämällä vuoden 2018 kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi. Paikallis- ja alueviranomaisilla on siinä avainasema, ja ne ovat strategisia toimijoita kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä toteutettavissa toimissa ja aloitteissa. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että vapaa liikkuminen matkailun, kulttuurivaihdon sekä koulutusalan ja taloudellisen vaihdon merkeissä on edistänyt Euroopan kansalaisuutta koskevaa tietoisuuden luomista ja keskinäistä yhteisymmärrystä. Komitea suosittaa tiivistämään näitä yhteyksiä yhtenäisyyden tunteen vahvistamiseksi EU:n kansalaisten keskuudessa. Tätä voidaan osaltaan edistää erityisesti hyödyntämällä EU:n kulttuurista moninaisuutta ja kulttuuriperintöä. Unionin toimielimet ovatkin tunnustaneet tämän nimeämällä vuoden 2018 kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi. Paikallis- ja alueviranomaisilla on siinä avainasema, ja ne ovat strategisia toimijoita kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä toteutettavissa toimissa ja aloitteissa.

Kansalaisten EU:n demokratiaan osallistumisen edistäminen ja vahvistaminen

| 14. | on samaa mieltä siitä, että yksi kansalaisuuden keskeisistä – myös sen välittömimmistä – ulottuvuuksista on osallistuminen alueellisiin ja paikallisiin vaaleihin. Komitea korostaa lisäksi, että osallistuminen Euroopan parlamentin vaaleihin asuinmaassa on myös merkittävä osoitus Euroopan kansalaisten oikeuksista mutta että valtioittain vaihtelevien sääntöjen mukaan toteutettava vaali on ristiriidassa osallistumista koskevan yleiseurooppalaisen periaatteen kanssa. Komitea kehottaakin hyväksymään Euroopan parlamentin ehdotukset vaalikampanjoinnin eurooppalaistamisesta sekä ajatuksen ylikansallisista listoista Euroopan parlamentin jäsenten valitsemista varten. |
| --- | --- |

14.

on samaa mieltä siitä, että yksi kansalaisuuden keskeisistä – myös sen välittömimmistä – ulottuvuuksista on osallistuminen alueellisiin ja paikallisiin vaaleihin. Komitea korostaa lisäksi, että osallistuminen Euroopan parlamentin vaaleihin asuinmaassa on myös merkittävä osoitus Euroopan kansalaisten oikeuksista mutta että valtioittain vaihtelevien sääntöjen mukaan toteutettava vaali on ristiriidassa osallistumista koskevan yleiseurooppalaisen periaatteen kanssa. Komitea kehottaakin hyväksymään Euroopan parlamentin ehdotukset vaalikampanjoinnin eurooppalaistamisesta sekä ajatuksen ylikansallisista listoista Euroopan parlamentin jäsenten valitsemista varten.

| 15. | huomauttaa kuitenkin, ettei osallistuminen aluevaaleihin sisälly EU:n kansalaisten oikeuksien joukkoon. Tämä on kysymys, joka edellyttäisi erityistä lainsäätämisjärjestystä, jossa päätökset tehdään yksimielisesti (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 25 artiklan toinen kohta), joten sitä kannattaisi pohtia tarkemmin. Tällä välin jäsenvaltioita voitaisiin kehottaa kehittämään avoimia osallistumismalleja EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa kuitenkin, ettei osallistuminen aluevaaleihin sisälly EU:n kansalaisten oikeuksien joukkoon. Tämä on kysymys, joka edellyttäisi erityistä lainsäätämisjärjestystä, jossa päätökset tehdään yksimielisesti (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 25 artiklan toinen kohta), joten sitä kannattaisi pohtia tarkemmin. Tällä välin jäsenvaltioita voitaisiin kehottaa kehittämään avoimia osallistumismalleja EU:n kansalaisille.

| 16. | katsoo, että pyrittäessä lisäämään EU:n kansalaisten osallistumista paikallisvaaleihin on ryhdyttävä – tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa – erilaisiin toimenpiteisiin (tiedon levittäminen, valveuttamiskampanjat, vaaliluetteloon liittyvien menettelyjen yksinkertaistaminen jne.). Samaan aikaan kun EU:n kansalaiset osallistuvat yhä laajemmin paikallisvaaleihin, olisi viipymättä tarkasteltava vammaisten oikeutta täysimääräiseen poliittiseen osallistumiseen ja poistettava kaikki jäsenvaltioissa nykyisin mahdollisesti olemassa olevat esteet heidän osallistumiseltaan. Komission tulisi tarkastella ehdotuksissaan tätä kysymystä, joka ylittää alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltuudet. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että pyrittäessä lisäämään EU:n kansalaisten osallistumista paikallisvaaleihin on ryhdyttävä – tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa – erilaisiin toimenpiteisiin (tiedon levittäminen, valveuttamiskampanjat, vaaliluetteloon liittyvien menettelyjen yksinkertaistaminen jne.). Samaan aikaan kun EU:n kansalaiset osallistuvat yhä laajemmin paikallisvaaleihin, olisi viipymättä tarkasteltava vammaisten oikeutta täysimääräiseen poliittiseen osallistumiseen ja poistettava kaikki jäsenvaltioissa nykyisin mahdollisesti olemassa olevat esteet heidän osallistumiseltaan. Komission tulisi tarkastella ehdotuksissaan tätä kysymystä, joka ylittää alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltuudet.

| 17. | korostaa, että myös EU:ssa laillisesti asuvilla kolmansien maiden kansalaisilla tulisi olla mahdollisuus osallistua paikallis- ja aluetason politiikkaan asuinmaan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että myös EU:ssa laillisesti asuvilla kolmansien maiden kansalaisilla tulisi olla mahdollisuus osallistua paikallis- ja aluetason politiikkaan asuinmaan lainsäädännön mukaisesti.

| 18. | muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulosta lähtien kansalaisten osallistuminen ei rajoitu äänioikeuden käyttöön, vaan merkitsee myös heidän osallistumistaan demokraattiseen prosessiin osallistavan demokratian eri muotojen kautta. Tämän mukaisesti alue- ja paikallisviranomaisten on edistettävä näiden uusien osallistumistapojen yleistymistä ja tunnettuutta EU:n kansalaisten keskuudessa ja otettava ne osaksi omaa toimintaansa. |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulosta lähtien kansalaisten osallistuminen ei rajoitu äänioikeuden käyttöön, vaan merkitsee myös heidän osallistumistaan demokraattiseen prosessiin osallistavan demokratian eri muotojen kautta. Tämän mukaisesti alue- ja paikallisviranomaisten on edistettävä näiden uusien osallistumistapojen yleistymistä ja tunnettuutta EU:n kansalaisten keskuudessa ja otettava ne osaksi omaa toimintaansa.

| 19. | korostaa, että näihin välineisiin sisältyy myös eurooppalainen kansalaisaloite, joka on tähän mennessä ollut osallistavan demokratian näkyvin ulottuvuus EU:ssa ja voi tiivistää kansalaisten ja viranomaisten – joihin myös alue- ja paikallistason elimet kuuluvat – välisiä yhteyksiä. Katsauksessaan komissio luonnehtiikin tätä viisi vuotta käytössä ollutta välinettä tyydyttäväksi, vaikka on selvää, että sitä on kehitettävä edelleen ja että siitä on tehtävä käyttäjäystävällisempi, jotta sen demokraattista potentiaalia voidaan hyödyntää täysimääräisesti. AK seuraa jatkossakin kriittisesti eurooppalaisen kansalaisaloitteen kehittämistä ja on parhaillaan laatimassa suosituksia asetuksen (EU) N:o 211/2011 ehdotettua tarkistusta varten. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että näihin välineisiin sisältyy myös eurooppalainen kansalaisaloite, joka on tähän mennessä ollut osallistavan demokratian näkyvin ulottuvuus EU:ssa ja voi tiivistää kansalaisten ja viranomaisten – joihin myös alue- ja paikallistason elimet kuuluvat – välisiä yhteyksiä. Katsauksessaan komissio luonnehtiikin tätä viisi vuotta käytössä ollutta välinettä tyydyttäväksi, vaikka on selvää, että sitä on kehitettävä edelleen ja että siitä on tehtävä käyttäjäystävällisempi, jotta sen demokraattista potentiaalia voidaan hyödyntää täysimääräisesti. AK seuraa jatkossakin kriittisesti eurooppalaisen kansalaisaloitteen kehittämistä ja on parhaillaan laatimassa suosituksia asetuksen (EU) N:o 211/2011 ehdotettua tarkistusta varten.

| 20. | pitää tervetulleina unionin yleisen tuomioistuimen viimeaikaisia eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevia päätöksiä, joilla pyritään rajoittamaan komission laajaa harkintavaltaa ja parantamaan mahdollisuuksia vaikuttaa kansalaisaloitteella erilaisiin menettelyihin (3). Komitea kehottaakin uudistamaan mekanismia, jotta varmistetaan kansalaisten todellinen voimaannuttaminen EU:n poliittisissa ja oikeudellisissa menettelyissä. |
| --- | --- |

20.

pitää tervetulleina unionin yleisen tuomioistuimen viimeaikaisia eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevia päätöksiä, joilla pyritään rajoittamaan komission laajaa harkintavaltaa ja parantamaan mahdollisuuksia vaikuttaa kansalaisaloitteella erilaisiin menettelyihin (3). Komitea kehottaakin uudistamaan mekanismia, jotta varmistetaan kansalaisten todellinen voimaannuttaminen EU:n poliittisissa ja oikeudellisissa menettelyissä.

EU:n kansalaisten arkipäivän elämän helpottaminen

| 21. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset joutuvat hoitamaan päivittäin monia muodollisuuksia, joita kansalaiset niiltä edellyttävät. Ne ovat tavallisesti myös ensimmäinen hallintotaho, johon otetaan yhteyttä. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset joutuvat hoitamaan päivittäin monia muodollisuuksia, joita kansalaiset niiltä edellyttävät. Ne ovat tavallisesti myös ensimmäinen hallintotaho, johon otetaan yhteyttä.

| 22. | toteaa, että EU:n kansalaiset valittavat kuitenkin tietojen puutteesta sekä monien sellaisten hallinnollisten menettelyjen hitaudesta ja monimutkaisuudesta, jotka on toteutettava, jotta he voivat käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun muissa jäsenvaltioissa. Kritiikki voi olla osoitus siitä, etteivät viranomaiset – alue- ja paikallisviranomaiset mukaan luettuina – kiinnitä riittävästi huomiota kansalaisten ehdotuksiin, odotuksiin ja tarpeisiin heidän yhteyksissään viranomaisiin. Komitea korostaa yksinkertaisten ja avointen sääntöjen merkitystä sen mahdollistamiseksi, että EU:n kansalaiset voivat asua muissa EU-jäsenvaltioissa ja osallistua täysimääräisesti maan yhteiskuntaelämään. Komitea pitää tarpeellisena monitasoisen hallinnon lähestymistapaa, jossa kaikki hallintotasot toimivat yhdessä tämän prosessin edistämiseksi. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että EU:n kansalaiset valittavat kuitenkin tietojen puutteesta sekä monien sellaisten hallinnollisten menettelyjen hitaudesta ja monimutkaisuudesta, jotka on toteutettava, jotta he voivat käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun muissa jäsenvaltioissa. Kritiikki voi olla osoitus siitä, etteivät viranomaiset – alue- ja paikallisviranomaiset mukaan luettuina – kiinnitä riittävästi huomiota kansalaisten ehdotuksiin, odotuksiin ja tarpeisiin heidän yhteyksissään viranomaisiin. Komitea korostaa yksinkertaisten ja avointen sääntöjen merkitystä sen mahdollistamiseksi, että EU:n kansalaiset voivat asua muissa EU-jäsenvaltioissa ja osallistua täysimääräisesti maan yhteiskuntaelämään. Komitea pitää tarpeellisena monitasoisen hallinnon lähestymistapaa, jossa kaikki hallintotasot toimivat yhdessä tämän prosessin edistämiseksi.

| 23. | katsoo, että komission suunnittelemiin toimenpiteisiin, jotka koskevat ”yhden kaikenkattavan portaalin” perustamista, olisi otettava mukaan kansallisten viranomaisten lisäksi myös alue- ja paikallisviranomaiset soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa tähän ensimmäiseen askeleeseen kohti tarvittavaa hallinnon yksinkertaistamis- ja virtaviivaistamisprosessia. Komitea toteaakin, että koska Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuihin demokraattisiin arvoihin perustuvan Euroopan kansalaisuuden vahvistaminen on suoraan yhteydessä siihen, että julkishallinnon tahot varmistavat avoimuuden periaatteen noudattamisen, olisi erittäin hyödyllistä, että Euroopan unionin toimielimet tekisivät yhteistyötä näiden kanssa ja tarjoaisivat niiden käyttöön tekniset välineet ja asianmukaiset taloudelliset resurssit, jotta ne voisivat varmistaa avoimuuden ja hyvän hallinnon periaatteiden tehokkaan toteuttamisen Euroopan julkisen hallinnon eri tasoilla, sekä mahdollisuuden kokemusten vaihtoon ja arviointiin. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että komission suunnittelemiin toimenpiteisiin, jotka koskevat ”yhden kaikenkattavan portaalin” perustamista, olisi otettava mukaan kansallisten viranomaisten lisäksi myös alue- ja paikallisviranomaiset soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa tähän ensimmäiseen askeleeseen kohti tarvittavaa hallinnon yksinkertaistamis- ja virtaviivaistamisprosessia. Komitea toteaakin, että koska Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuihin demokraattisiin arvoihin perustuvan Euroopan kansalaisuuden vahvistaminen on suoraan yhteydessä siihen, että julkishallinnon tahot varmistavat avoimuuden periaatteen noudattamisen, olisi erittäin hyödyllistä, että Euroopan unionin toimielimet tekisivät yhteistyötä näiden kanssa ja tarjoaisivat niiden käyttöön tekniset välineet ja asianmukaiset taloudelliset resurssit, jotta ne voisivat varmistaa avoimuuden ja hyvän hallinnon periaatteiden tehokkaan toteuttamisen Euroopan julkisen hallinnon eri tasoilla, sekä mahdollisuuden kokemusten vaihtoon ja arviointiin.

| 24. | toteaa, että etenkin raja-alueiden asukkaat kohtaavat rajan läheisyydessä sijaitsevan asuinpaikkansa vuoksi päivittäin esteitä vapaata liikkuvuutta koskevien oikeuksiensa harjoittamisessa. Erityisesti rajatyöntekijät kohtaavat lukuisia liikkuvuuden esteitä, jotka johtuvat kyseisten jäsenvaltioiden lainsäädännön koordinoinnin puutteista sosiaaliturvan, välittömän verotuksen ja veroetujen sekä työlainsäädännön alalla. Nämä estävät heitä harjoittamasta oikeuttaan yhtäläisiin mahdollisuuksiin työpaikan saamisessa. Myös EU:n kannalta pitäisi olla oleellista kysyä, mitä EU:n kansalaisuus näin ollen merkitsee tai voi merkitä, koska Eurooppa-ajatus ja yhteiset arvot nousevat jo nyt erityisellä tavalla esiin nimenomaan kyseisillä eurooppalaisilla raja-alueilla. Euroopan komission tulisi edistää raja-alueilla ja rajatylittävissä yhteistyörakenteissa rajatylittäviä vuoropuheluja, prosesseja ja osallistumista. Lisäksi Euroopan komission olisi kannustettava jäsenvaltioita parantamaan lainsäädännön koordinointia, jotta voitaisiin suojella raja-alueiden asukkaiden oikeuksia. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että etenkin raja-alueiden asukkaat kohtaavat rajan läheisyydessä sijaitsevan asuinpaikkansa vuoksi päivittäin esteitä vapaata liikkuvuutta koskevien oikeuksiensa harjoittamisessa. Erityisesti rajatyöntekijät kohtaavat lukuisia liikkuvuuden esteitä, jotka johtuvat kyseisten jäsenvaltioiden lainsäädännön koordinoinnin puutteista sosiaaliturvan, välittömän verotuksen ja veroetujen sekä työlainsäädännön alalla. Nämä estävät heitä harjoittamasta oikeuttaan yhtäläisiin mahdollisuuksiin työpaikan saamisessa. Myös EU:n kannalta pitäisi olla oleellista kysyä, mitä EU:n kansalaisuus näin ollen merkitsee tai voi merkitä, koska Eurooppa-ajatus ja yhteiset arvot nousevat jo nyt erityisellä tavalla esiin nimenomaan kyseisillä eurooppalaisilla raja-alueilla. Euroopan komission tulisi edistää raja-alueilla ja rajatylittävissä yhteistyörakenteissa rajatylittäviä vuoropuheluja, prosesseja ja osallistumista. Lisäksi Euroopan komission olisi kannustettava jäsenvaltioita parantamaan lainsäädännön koordinointia, jotta voitaisiin suojella raja-alueiden asukkaiden oikeuksia.

| 25. | katsoo, että voi olla myös aiheellista ottaa huomioon hyvät käytänteet, joita on saatu paikallisviranomaisten osallistumisesta ”Älykkäät kaupungit” -hankkeeseen. Ottamalla nämä käytänteet huomioon voidaan osaltaan parantaa komission suunnittelemia uusia välineitä. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että voi olla myös aiheellista ottaa huomioon hyvät käytänteet, joita on saatu paikallisviranomaisten osallistumisesta ”Älykkäät kaupungit” -hankkeeseen. Ottamalla nämä käytänteet huomioon voidaan osaltaan parantaa komission suunnittelemia uusia välineitä.

Turvallisuuden vahvistaminen ja yhdenvertaisuuden edistäminen

| 26. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten toimilla on erityisen merkittävä rooli yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä. Taloudellinen osallisuus on erottamaton osa EU:n kansalaisuutta, koska sillä on tärkeä rooli köyhyyden vähentämisessä, tuloerojen kaventamisessa ja talouskasvun lisäämisessä. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisikin toteuttaa kumppanuusjärjestelyjen puitteissa toimenpiteitä taloudellisen syrjäytymisen ja ylivelkaantumisen ennaltaehkäisemiseksi ja torjumiseksi kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvimmassa asemassa oleviin kansalaisiin. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten toimilla on erityisen merkittävä rooli yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä. Taloudellinen osallisuus on erottamaton osa EU:n kansalaisuutta, koska sillä on tärkeä rooli köyhyyden vähentämisessä, tuloerojen kaventamisessa ja talouskasvun lisäämisessä. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisikin toteuttaa kumppanuusjärjestelyjen puitteissa toimenpiteitä taloudellisen syrjäytymisen ja ylivelkaantumisen ennaltaehkäisemiseksi ja torjumiseksi kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvimmassa asemassa oleviin kansalaisiin.

| 27. | katsoo, että sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseen tähtäävien ehdotettujen toimenpiteiden kohdalla on olennaisen tärkeää vauhdittaa sitä, että jäsenvaltiot saattavat direktiivin 2011/99/EU osaksi kansallista lainsäädäntöään, kannustaa niitä liittymään Istanbulin sopimukseen sekä ottaa huomioon alue- ja paikallisviranomaisten rooli, koska paikallis- tai aluetasolla toteutetaan aiheeseen liittyviä ohjelmia (opastus, uhrien vastaanottokeskusten hallinnointi, etuudet tai taloudellinen tuki jne.) ja koska kyseiset viranomaiset ovat luontaisesti lähellä uhreja. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseen tähtäävien ehdotettujen toimenpiteiden kohdalla on olennaisen tärkeää vauhdittaa sitä, että jäsenvaltiot saattavat direktiivin 2011/99/EU osaksi kansallista lainsäädäntöään, kannustaa niitä liittymään Istanbulin sopimukseen sekä ottaa huomioon alue- ja paikallisviranomaisten rooli, koska paikallis- tai aluetasolla toteutetaan aiheeseen liittyviä ohjelmia (opastus, uhrien vastaanottokeskusten hallinnointi, etuudet tai taloudellinen tuki jne.) ja koska kyseiset viranomaiset ovat luontaisesti lähellä uhreja.

| 28. | painottaa, että näiden viranomaistahojen rooli on niin ikään keskeisen tärkeä toimenpiteissä, joilla pyritään helpottamaan perhe- ja työelämän yhteensovittamista, sillä päätökset esimerkiksi tukitoimenpiteistä ja koulupäivien pituudesta kuuluvat niiden toimivallan piiriin. Komitea paneekin tyytyväisenä merkille komission esittämään, aihetta koskevaan lainsäädäntöaloitteeseen sisältyvät ehdotukset. Työ- ja yksityiselämän välisen tasapainon parantamisen osalta komitea korostaa lisäksi, että Euroopan tasolla on syytä edistää yksittäisten alueiden ja paikallisviranomaisten kehittämiä parhaita käytänteitä ja politiikkoja vaikeuksissa olevien kotitalouksien ja etenkin suurperheiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

28.

painottaa, että näiden viranomaistahojen rooli on niin ikään keskeisen tärkeä toimenpiteissä, joilla pyritään helpottamaan perhe- ja työelämän yhteensovittamista, sillä päätökset esimerkiksi tukitoimenpiteistä ja koulupäivien pituudesta kuuluvat niiden toimivallan piiriin. Komitea paneekin tyytyväisenä merkille komission esittämään, aihetta koskevaan lainsäädäntöaloitteeseen sisältyvät ehdotukset. Työ- ja yksityiselämän välisen tasapainon parantamisen osalta komitea korostaa lisäksi, että Euroopan tasolla on syytä edistää yksittäisten alueiden ja paikallisviranomaisten kehittämiä parhaita käytänteitä ja politiikkoja vaikeuksissa olevien kotitalouksien ja etenkin suurperheiden tukemiseksi.

| 29. | korostaa, että yhdenvertaisuuden edistämisessä erityisen merkittäviä ovat myös paikallis- ja aluetasolla toteutettavat aloitteet homo- ja biseksuaalisiin sekä trans- ja intersukupuolisiin henkilöihin (hlbti) kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi ja yhteiskunnallisen hyväksynnän puuttumisen paikkaamiseksi. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että yhdenvertaisuuden edistämisessä erityisen merkittäviä ovat myös paikallis- ja aluetasolla toteutettavat aloitteet homo- ja biseksuaalisiin sekä trans- ja intersukupuolisiin henkilöihin (hlbti) kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi ja yhteiskunnallisen hyväksynnän puuttumisen paikkaamiseksi.

| 30. | muistuttaa tärkeästä roolista, joka alue- ja paikallisviranomaisilla on edistettäessä toimenpiteitä vammaisten integroimiseksi ja osallistumiseksi tasavertaisin ehdoin. Tässä yhteydessä komitea tukee eurooppalaiseen vammaiskorttiin liittyvää hanketta. Kyseessä on väline, joka antaa vammaisille mahdollisuuden saada eräitä erityisetuja (etenkin kulttuurin, liikenteen, vapaa-ajan ja urheilun aloilla) kussakin osallistujamaassa. |
| --- | --- |

30.

muistuttaa tärkeästä roolista, joka alue- ja paikallisviranomaisilla on edistettäessä toimenpiteitä vammaisten integroimiseksi ja osallistumiseksi tasavertaisin ehdoin. Tässä yhteydessä komitea tukee eurooppalaiseen vammaiskorttiin liittyvää hanketta. Kyseessä on väline, joka antaa vammaisille mahdollisuuden saada eräitä erityisetuja (etenkin kulttuurin, liikenteen, vapaa-ajan ja urheilun aloilla) kussakin osallistujamaassa.

| 31. | painottaa, että sinti- ja romanivähemmistöihin sekä muihin vähemmistöihin liittyvissä toimissa paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä rooli muun muassa sosiaalitukien, koulutuksen ja asumisen kaltaisissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

31.

painottaa, että sinti- ja romanivähemmistöihin sekä muihin vähemmistöihin liittyvissä toimissa paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä rooli muun muassa sosiaalitukien, koulutuksen ja asumisen kaltaisissa kysymyksissä.

| 32. | toteaa, että ehdotetuissa toimissa yhdenvertaisuuden edistämiseksi ei oteta huomioon nuorten erityisiä tarpeita. Työllistymisen vaikeus ja työsuhteiden epävarmuus ovat tekijöitä, jotka vaikeuttavat heidän mahdollisuuksiaan käyttää perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa heille myönnettyjä ihmis- ja kansalaisoikeuksia tasavertaisin ehdoin. Näissä olosuhteissa nuorten tyytymättömyys voi johtaa avoimeen vihamielisyyteen Eurooppa-hanketta kohtaan – mitä populistiset ja muukalaisvihamieliset liikkeet ruokkivat – tai radikalisoitumiseen. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että ehdotetuissa toimissa yhdenvertaisuuden edistämiseksi ei oteta huomioon nuorten erityisiä tarpeita. Työllistymisen vaikeus ja työsuhteiden epävarmuus ovat tekijöitä, jotka vaikeuttavat heidän mahdollisuuksiaan käyttää perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa heille myönnettyjä ihmis- ja kansalaisoikeuksia tasavertaisin ehdoin. Näissä olosuhteissa nuorten tyytymättömyys voi johtaa avoimeen vihamielisyyteen Eurooppa-hanketta kohtaan – mitä populistiset ja muukalaisvihamieliset liikkeet ruokkivat – tai radikalisoitumiseen.

| 33. | katsoo, että koska nuorten eurooppalaisten koulutuksessa on saatu aikaan kiistämättömiä parannuksia lisäämällä mahdollisuuksia hyödyntää EU:n koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelmia, jotka on nykyisin yhdistetty Erasmus+-ohjelman piiriin, on entistäkin välttämättömämpää ryhtyä toimenpiteisiin, jotta helpotetaan nuorten siirtymistä koulutuksesta työelämään ja tarjotaan heille mahdollisuus hankkia lisätaitoja ja parantaa työllistettävyyttään joko hyödyntämällä paikallisviranomaisten jo käynnistämiä aloitteita (esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston avulla) tai tiivistämällä asiaankuuluvien sektorien yhteistyötä ja ratkaistaan näin ristiriitainen tilanne, jossa Euroopan parhaimmin koulutetulla sukupolvella on suurimmat vaikeudet löytää laadukas työpaikka. Komitea korostaa lisäksi, että on tärkeää parantaa nuorten työllistettävyyttä, jotta voitaisiin palauttaa nuorten yhteys Euroopan unioniin ja sen arvoihin. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että koska nuorten eurooppalaisten koulutuksessa on saatu aikaan kiistämättömiä parannuksia lisäämällä mahdollisuuksia hyödyntää EU:n koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelmia, jotka on nykyisin yhdistetty Erasmus+-ohjelman piiriin, on entistäkin välttämättömämpää ryhtyä toimenpiteisiin, jotta helpotetaan nuorten siirtymistä koulutuksesta työelämään ja tarjotaan heille mahdollisuus hankkia lisätaitoja ja parantaa työllistettävyyttään joko hyödyntämällä paikallisviranomaisten jo käynnistämiä aloitteita (esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston avulla) tai tiivistämällä asiaankuuluvien sektorien yhteistyötä ja ratkaistaan näin ristiriitainen tilanne, jossa Euroopan parhaimmin koulutetulla sukupolvella on suurimmat vaikeudet löytää laadukas työpaikka. Komitea korostaa lisäksi, että on tärkeää parantaa nuorten työllistettävyyttä, jotta voitaisiin palauttaa nuorten yhteys Euroopan unioniin ja sen arvoihin.

Bryssel 30. marraskuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Alueiden komitea, RESOL-VI/020, ”Oikeusvaltioperiaate EU:ssa paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta”, 22.–23. maaliskuuta 2017 pidetty 122.täysistunto.

1

(2)  Euroopan komissio, Ehdotus – Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, Bryssel, 26. huhtikuuta 2017, COM(2017) 251 final. Ks. myös https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_fi (sivulla käyty 15.5.2017).

2

(3)  Euroopan unionin tuomioistuimen 3. helmikuuta 2017 antama tuomio asiassa T-646/13, Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe vs. Euroopan komissio, ECLI:EU:T:2017:59; unionin yleisen tuomioistuimen 10. toukokuuta 2017 antama tuomio asiassa T754/14, Michael Efler ja muut vs. Euroopan komissio.

3

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/24

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistaminen”

(2018/C 164/05)

| Esittelijä: | Csaba Borboly (RO, EPP), Harghitan lääninvaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n uusi korkeakoulutussuunnitelma
  COM(2017) 247 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Koulujen kehittämisellä ja huipputason opetuksella hyvät lähtökohdat elämälle
  COM(2017) 248 final
  Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta
  COM(2017) 249 final |

Esittelijä:

Csaba Borboly (RO, EPP), Harghitan lääninvaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n uusi korkeakoulutussuunnitelma

COM(2017) 247 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Koulujen kehittämisellä ja huipputason opetuksella hyvät lähtökohdat elämälle

COM(2017) 248 final

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

COM(2017) 249 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Useissa jäsenvaltioissa on huolenaiheena tutkinnon suorittaneiden työllistyvyys koulutuksen päättymisen jälkeen, etenkin koska vastikään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden työllisyysaste unionissa ei ole täysin elpynyt vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen ja ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllisyystilanne vaihtelee jäsenvaltioittain. | Useissa jäsenvaltioissa on huolenaiheena tutkinnon suorittaneiden työllistyvyys koulutuksen päättymisen jälkeen, etenkin koska vastikään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden työllisyysaste unionissa ei ole täysin elpynyt vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen ja ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllisyystilanne vaihtelee jäsenvaltioittain
  ja alueittain ja usein maantieteellisen sijainnin mukaan
  .
  Syrjäisimpien alueiden erityinen tilanne on otettava huomioon, sillä niiden työttömyysasteet ovat EU:n korkeimpia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Useissa jäsenvaltioissa on huolenaiheena tutkinnon suorittaneiden työllistyvyys koulutuksen päättymisen jälkeen, etenkin koska vastikään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden työllisyysaste unionissa ei ole täysin elpynyt vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen ja ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllisyystilanne vaihtelee jäsenvaltioittain.

Useissa jäsenvaltioissa on huolenaiheena tutkinnon suorittaneiden työllistyvyys koulutuksen päättymisen jälkeen, etenkin koska vastikään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden työllisyysaste unionissa ei ole täysin elpynyt vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen ja ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllisyystilanne vaihtelee jäsenvaltioittain
  ja alueittain ja usein maantieteellisen sijainnin mukaan
  .
  Syrjäisimpien alueiden erityinen tilanne on otettava huomioon, sillä niiden työttömyysasteet ovat EU:n korkeimpia.

Perustelu

Jäsenvaltioiden välillä havaittujen erojen lisäksi on tärkeää ottaa huomioon myös alueelliset erot.

Muutosehdotus 2

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaikka jäsenvaltiot ovat kehittämässä seurantajärjestelmiä, tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista on vain vähän. | Vaikka jäsenvaltiot
  ja alue- ja paikallisviranomaiset
  ovat kehittämässä seurantajärjestelmiä, tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista on vain vähän. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaikka jäsenvaltiot ovat kehittämässä seurantajärjestelmiä, tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista on vain vähän.

Vaikka jäsenvaltiot
  ja alue- ja paikallisviranomaiset
  ovat kehittämässä seurantajärjestelmiä, tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista on vain vähän.

Perustelu

Seurantajärjestelmiä eivät kehitä vain jäsenvaltiot, vaan sitä tekevät myös eräät alue- ja paikallisviranomaiset seudun ja/tai alueen työllisyyden hyväksi.

Muutosehdotus 3

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot ovat pyytäneet unionin tason toimia, joilla parannettaisiin työllisyyttä, osaamisen kohtaanto-ongelmia ja työmarkkinoiden tarpeita koskevien tietojen kulkua. Etenkin neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteisessä raportissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta ehdotetaan korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssin ja yhteiskunnallisen merkityksen edistämistä muun muassa siten, että hankitaan paremmin tietoa työmarkkinoiden tarpeista ja tuloksista ja ennakoidaan ne paremmin, esimerkiksi seuraamalla vastavalmistuneiden urakehitystä. | Jäsenvaltiot ovat pyytäneet unionin tason toimia, joilla parannettaisiin työllisyyttä, osaamisen kohtaanto-ongelmia ja työmarkkinoiden tarpeita koskevien tietojen kulkua
  mahdollisimman tarkkaan jaotellusti
  . Etenkin neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteisessä raportissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta ehdotetaan korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssin ja yhteiskunnallisen merkityksen edistämistä muun muassa siten, että hankitaan paremmin tietoa työmarkkinoiden tarpeista ja tuloksista ja ennakoidaan ne paremmin, esimerkiksi seuraamalla vastavalmistuneiden urakehitystä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot ovat pyytäneet unionin tason toimia, joilla parannettaisiin työllisyyttä, osaamisen kohtaanto-ongelmia ja työmarkkinoiden tarpeita koskevien tietojen kulkua. Etenkin neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteisessä raportissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta ehdotetaan korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssin ja yhteiskunnallisen merkityksen edistämistä muun muassa siten, että hankitaan paremmin tietoa työmarkkinoiden tarpeista ja tuloksista ja ennakoidaan ne paremmin, esimerkiksi seuraamalla vastavalmistuneiden urakehitystä.

Jäsenvaltiot ovat pyytäneet unionin tason toimia, joilla parannettaisiin työllisyyttä, osaamisen kohtaanto-ongelmia ja työmarkkinoiden tarpeita koskevien tietojen kulkua
  mahdollisimman tarkkaan jaotellusti
  . Etenkin neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteisessä raportissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta ehdotetaan korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssin ja yhteiskunnallisen merkityksen edistämistä muun muassa siten, että hankitaan paremmin tietoa työmarkkinoiden tarpeista ja tuloksista ja ennakoidaan ne paremmin, esimerkiksi seuraamalla vastavalmistuneiden urakehitystä.

Perustelu

Mahdollisimman tarkka jaottelu mahdollistaa sen, että toimintapolitiikat ovat entistä täsmällisempiä ja vastaavat havaittuja tarpeita.

Muutosehdotus 4

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vuonna 2015 annetussa Riian julkilausumassa ammatillisen koulutuksen keskipitkän aikavälin uusista tavoitteista 2015–2020 jäsenvaltiot sitoutuivat myös varmistamaan jatkuvien tieto- ja palautemekanismien luomisen muun muassa käyttämällä ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyttä koskevia tietoja, yhdistämällä oppimista, työmarkkinoille pääsyä ja urakehitystä koskevia tietoja sekä kehittämällä kansallisen tason toimijoiden valmiuksia käyttää tutkinnon suorittaneita koskevia tietoja perustana opetussuunnitelmien, ammattiprofiilien ja ammatillisten tutkintojen sisällön mukauttamisessa uusiin taloudellisiin ja teknisiin vaatimuksiin. | Vuonna 2015 annetussa Riian julkilausumassa ammatillisen koulutuksen keskipitkän aikavälin uusista tavoitteista 2015–2020 jäsenvaltiot sitoutuivat myös varmistamaan jatkuvien tieto- ja palautemekanismien luomisen muun muassa käyttämällä ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyttä koskevia tietoja, yhdistämällä oppimista, työmarkkinoille pääsyä ja urakehitystä koskevia tietoja sekä kehittämällä kansallisen
  , alueellisen ja paikallisen
  tason toimijoiden valmiuksia käyttää tutkinnon suorittaneita koskevia tietoja perustana opetussuunnitelmien, ammattiprofiilien ja ammatillisten tutkintojen sisällön mukauttamisessa uusiin taloudellisiin ja teknisiin vaatimuksiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vuonna 2015 annetussa Riian julkilausumassa ammatillisen koulutuksen keskipitkän aikavälin uusista tavoitteista 2015–2020 jäsenvaltiot sitoutuivat myös varmistamaan jatkuvien tieto- ja palautemekanismien luomisen muun muassa käyttämällä ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyttä koskevia tietoja, yhdistämällä oppimista, työmarkkinoille pääsyä ja urakehitystä koskevia tietoja sekä kehittämällä kansallisen tason toimijoiden valmiuksia käyttää tutkinnon suorittaneita koskevia tietoja perustana opetussuunnitelmien, ammattiprofiilien ja ammatillisten tutkintojen sisällön mukauttamisessa uusiin taloudellisiin ja teknisiin vaatimuksiin.

Vuonna 2015 annetussa Riian julkilausumassa ammatillisen koulutuksen keskipitkän aikavälin uusista tavoitteista 2015–2020 jäsenvaltiot sitoutuivat myös varmistamaan jatkuvien tieto- ja palautemekanismien luomisen muun muassa käyttämällä ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyttä koskevia tietoja, yhdistämällä oppimista, työmarkkinoille pääsyä ja urakehitystä koskevia tietoja sekä kehittämällä kansallisen
  , alueellisen ja paikallisen
  tason toimijoiden valmiuksia käyttää tutkinnon suorittaneita koskevia tietoja perustana opetussuunnitelmien, ammattiprofiilien ja ammatillisten tutkintojen sisällön mukauttamisessa uusiin taloudellisiin ja teknisiin vaatimuksiin.

Perustelu

Myös alueellisilla ja paikallisilla toimijoilla on nykyisin tärkeä rooli koulutus- ja työmarkkina-asioissa.

Muutosehdotus 5

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | relevanttien hallinnollisten tietojen keruu koulutuksen, verotuksen ja sosiaaliturvan tietokannoista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

relevanttien hallinnollisten tietojen keruu koulutuksen, verotuksen ja sosiaaliturvan tietokannoista;

| a) | relevanttien hallinnollisten tietojen keruu koulutuksen, verotuksen ja sosiaaliturvan tietokannoista
  , ilman että tästä aiheutuu alue- tai paikallisviranomaisille lisärasite
  ; |
| --- | --- |

a)

relevanttien hallinnollisten tietojen keruu koulutuksen, verotuksen ja sosiaaliturvan tietokannoista
  , ilman että tästä aiheutuu alue- tai paikallisviranomaisille lisärasite
  ;

Perustelu

Tästä toimenpiteestä aiheutuva hallinnollinen lisärasite ei saa johtaa sellaisiin uusiin budjettitarpeisiin, jotka ylittävät sen, mikä on välttämätöntä haluttuihin tuloksiin pääsemiseksi.

Muutosehdotus 6

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | viranomaisten mahdollisuus liittää yhteen eri lähteistä
  olevia
  tietoja anonymisoidulta pohjalta saadakseen kokonaiskuvan tutkinnon suorittaneiden tuotoksista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

viranomaisten mahdollisuus liittää yhteen eri lähteistä
  olevia
  tietoja anonymisoidulta pohjalta saadakseen kokonaiskuvan tutkinnon suorittaneiden tuotoksista.

| c) | viranomaisten mahdollisuus liittää yhteen
  maiden sisällä ja rajatylittävästi
  eri lähteistä
  saatavia
  tietoja anonymisoidulta pohjalta saadakseen kokonaiskuvan tutkinnon suorittaneiden tuotoksista. |
| --- | --- |

c)

viranomaisten mahdollisuus liittää yhteen
  maiden sisällä ja rajatylittävästi
  eri lähteistä
  saatavia
  tietoja anonymisoidulta pohjalta saadakseen kokonaiskuvan tutkinnon suorittaneiden tuotoksista.

Perustelu

Oppijoiden liikkuvuuden lisääntyminen huomioon ottaen kokonaiskuvan saaminen tutkinnon suorittaneiden menestymisestä edellyttää, että voidaan käyttää tietoja muualtakin kuin pelkästään yhdestä jäsenvaltiosta.

Muutosehdotus 7

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot keräävät tietoja, joihin sisältyvät: | Jäsenvaltiot keräävät
  mahdollisimman tarkkaan jaoteltuja
  tietoja, joihin sisältyvät: |
| a) | seuraavat määrälliset tiedot: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot keräävät tietoja, joihin sisältyvät:

Jäsenvaltiot keräävät
  mahdollisimman tarkkaan jaoteltuja
  tietoja, joihin sisältyvät:

a)

seuraavat määrälliset tiedot:

| a) | seuraavat määrälliset tiedot: |
| --- | --- |

a)

seuraavat määrälliset tiedot:

| i) | sosio-biografiset ja sosioekonomiset tiedot |
| --- | --- |

i)

sosio-biografiset ja sosioekonomiset tiedot

| ii) | tutkimuksen suoritustiheys |
| --- | --- |

ii)

tutkimuksen suoritustiheys

| iii) | tutkimusmenetelmä |
| --- | --- |

iii)

tutkimusmenetelmä

| iv) | kelpoisuus (kelpoisuudet) |
| --- | --- |

iv)

kelpoisuus (kelpoisuudet)

| v) | saadut opintopisteet |
| --- | --- |

v)

saadut opintopisteet

| vi) | opintoala |
| --- | --- |

vi)

opintoala

| vii) | siirtyminen työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen |
| --- | --- |

vii)

siirtyminen työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen

| viii) | palkkaus |
| --- | --- |

viii)

palkkaus

| ix) | sopimustyyppi |
| --- | --- |

ix)

sopimustyyppi

| x) | työsuhteen tyyppi |
| --- | --- |

x)

työsuhteen tyyppi

| xi) | ammatti, ammattiasema ja/tai ammatillinen toiminta |
| --- | --- |

xi)

ammatti, ammattiasema ja/tai ammatillinen toiminta

| xii) | maantieteellinen ja/tai alakohtainen liikkuvuus |
| --- | --- |

xii)

maantieteellinen ja/tai alakohtainen liikkuvuus

| i) | sosio-biografiset ja sosioekonomiset tiedot |
| --- | --- |

i)

sosio-biografiset ja sosioekonomiset tiedot

| ii) | tutkimuksen suoritustiheys |
| --- | --- |

ii)

tutkimuksen suoritustiheys

| iii) | tutkimusmenetelmä |
| --- | --- |

iii)

tutkimusmenetelmä

| iv) | kelpoisuus (kelpoisuudet) |
| --- | --- |

iv)

kelpoisuus (kelpoisuudet)

| v) | saadut opintopisteet |
| --- | --- |

v)

saadut opintopisteet

| vi) | opintoala |
| --- | --- |

vi)

opintoala

| vii) | siirtyminen työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen |
| --- | --- |

vii)

siirtyminen työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen

| viii) | palkkaus |
| --- | --- |

viii)

palkkaus

| ix) | sopimustyyppi |
| --- | --- |

ix)

sopimustyyppi

| x) | työsuhteen tyyppi |
| --- | --- |

x)

työsuhteen tyyppi

| xi) | ammatti, ammattiasema ja/tai ammatillinen toiminta |
| --- | --- |

xi)

ammatti, ammattiasema ja/tai ammatillinen toiminta

| xii) | maantieteellinen ja/tai alakohtainen liikkuvuus |
| --- | --- |

xii)

maantieteellinen ja/tai alakohtainen liikkuvuus

| b) | seuraavat laadulliset tiedot: |
| --- | --- |

b)

seuraavat laadulliset tiedot:

| b) | seuraavat laadulliset tiedot: |
| --- | --- |

b)

seuraavat laadulliset tiedot:

| i) | opintojen relevanssi työllisyyden kannalta |
| --- | --- |

i)

opintojen relevanssi työllisyyden kannalta

| ii) | osallistuminen vapaaehtoistyöhön tai kansalaistoimintaan |
| --- | --- |

ii)

osallistuminen vapaaehtoistyöhön tai kansalaistoimintaan

| iii) | uran eteneminen ja tyytyväisyys |
| --- | --- |

iii)

uran eteneminen ja tyytyväisyys

| iv) | käsitys oman koulutuksen laadusta ja relevanssista. |
| --- | --- |

iv)

käsitys oman koulutuksen laadusta ja relevanssista.

| i) | opintojen relevanssi työllisyyden kannalta |
| --- | --- |

i)

opintojen relevanssi työllisyyden kannalta

| ii) | osallistuminen vapaaehtoistyöhön tai kansalaistoimintaan |
| --- | --- |

ii)

osallistuminen vapaaehtoistyöhön tai kansalaistoimintaan

| iii) | uran eteneminen ja tyytyväisyys |
| --- | --- |

iii)

uran eteneminen ja tyytyväisyys

| iv) | käsitys oman koulutuksen laadusta ja relevanssista. |
| --- | --- |

iv)

käsitys oman koulutuksen laadusta ja relevanssista.

Perustelu

Mahdollisimman tarkka jaottelu antaa selkeämmän kuvan ratkaistavista ongelmista.

Muutosehdotus 8

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tutkinnon suorittaneita koskevat pitkittäistutkimukset







  3. | Jäsenvaltiot kannustavat laajaa, edustavaa ja jatkuvaa osallistumista tutkinnon suorittaneita koskeviin pitkittäistutkimuksiin, mukaan luettuna niiden tutkinnon suorittaneiden seuranta, jotka ovat muuttaneet ulkomaille opiskelemaan tai opintojen suorittamisen jälkeen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tutkinnon suorittaneita koskevat pitkittäistutkimukset

3.

Jäsenvaltiot kannustavat laajaa, edustavaa ja jatkuvaa osallistumista tutkinnon suorittaneita koskeviin pitkittäistutkimuksiin, mukaan luettuna niiden tutkinnon suorittaneiden seuranta, jotka ovat muuttaneet ulkomaille opiskelemaan tai opintojen suorittamisen jälkeen.

Tutkinnon suorittaneita koskevat pitkittäistutkimukset

| 3. | Jäsenvaltiot kannustavat laajaa, edustavaa ja jatkuvaa osallistumista tutkinnon suorittaneita koskeviin pitkittäistutkimuksiin, mukaan luettuna niiden tutkinnon suorittaneiden seuranta, jotka ovat muuttaneet ulkomaille opiskelemaan tai opintojen suorittamisen jälkeen
  , sekä niiden tutkinnon suorittaneiden seuranta, jotka ovat palanneet suoritettuaan päätökseen minkä tahansa tasoisen korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen toisessa jäsenvaltiossa tai missä tahansa kolmannessa maassa, erityisesti unionin naapurivaltiossa
  . |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltiot kannustavat laajaa, edustavaa ja jatkuvaa osallistumista tutkinnon suorittaneita koskeviin pitkittäistutkimuksiin, mukaan luettuna niiden tutkinnon suorittaneiden seuranta, jotka ovat muuttaneet ulkomaille opiskelemaan tai opintojen suorittamisen jälkeen
  , sekä niiden tutkinnon suorittaneiden seuranta, jotka ovat palanneet suoritettuaan päätökseen minkä tahansa tasoisen korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen toisessa jäsenvaltiossa tai missä tahansa kolmannessa maassa, erityisesti unionin naapurivaltiossa
  .

Perustelu

EU:n työmarkkinoiden yhä tiiviimmät kytkökset ja oppijoiden korkea liikkuvuus huomioon ottaen pätevyyden hankkiminen ja työllistettävyys ovat kaikkien jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien tavoitteena. Näin ollen tutkinnon suorittaneiden seurannan on ylitettävä valtiolliset rajat.

Muutosehdotus 9

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| e) | myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen sekä kansallisella että unionin tasolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

e)

myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen sekä kansallisella että unionin tasolla.

| e) | myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen sekä kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella
  että unionin tasolla. |
| --- | --- |

e)

myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen sekä kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella
  että unionin tasolla.

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat tärkeitä toimijoita koulutuksen ja työmarkkinatoimenpiteiden alalla.

Muutosehdotus 10

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

9 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio tarjoaa tarpeen mukaan tukea ammatillisen koulutuksen valmiuksien parantamiseen, jotta voidaan perustaa tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmiä, jotka perustuvat kaikki jäsenvaltiot kattavassa laajassa kartoituksessa havaittuihin hyviin käytäntöihin, ja helpottaa viranomaisten, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja ohjauspalveluiden välistä yhteistyötä tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatavien tietojen käytön osalta. | Komissio tarjoaa tarpeen mukaan tukea ammatillisen koulutuksen valmiuksien parantamiseen, jotta voidaan perustaa tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmiä, jotka perustuvat kaikki jäsenvaltiot
  ja niiden valtiolliset, alueelliset ja/tai paikalliset tasot
  kattavassa laajassa kartoituksessa havaittuihin hyviin käytäntöihin, ja helpottaa
  eri
  viranomaisten, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja ohjauspalveluiden välistä yhteistyötä tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatavien tietojen käytön osalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio tarjoaa tarpeen mukaan tukea ammatillisen koulutuksen valmiuksien parantamiseen, jotta voidaan perustaa tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmiä, jotka perustuvat kaikki jäsenvaltiot kattavassa laajassa kartoituksessa havaittuihin hyviin käytäntöihin, ja helpottaa viranomaisten, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja ohjauspalveluiden välistä yhteistyötä tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatavien tietojen käytön osalta.

Komissio tarjoaa tarpeen mukaan tukea ammatillisen koulutuksen valmiuksien parantamiseen, jotta voidaan perustaa tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmiä, jotka perustuvat kaikki jäsenvaltiot
  ja niiden valtiolliset, alueelliset ja/tai paikalliset tasot
  kattavassa laajassa kartoituksessa havaittuihin hyviin käytäntöihin, ja helpottaa
  eri
  viranomaisten, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja ohjauspalveluiden välistä yhteistyötä tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatavien tietojen käytön osalta.

Perustelu

On tarpeen tunnustaa kunkin jäsenvaltion eri viranomaisten keskeinen rooli.

Muutosehdotus 11

Ehdotus – Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta

11 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio varmistaa, että kerättävät tiedot ja niitä koskevat analyysit ovat jäsenvaltioiden ja sidosryhmien käytettävissä,
  myös EU:n verkkotyökalujen kautta
  . | Komissio varmistaa, että kerättävät tiedot ja niitä koskevat analyysit ovat
  myös EU:n verkkotyökalujen kautta
  jäsenvaltioiden
  ja alue- ja paikallisviranomaisten sekä myös
  sidosryhmien käytettävissä,
  jos henkilötietojen suoja pystytään takaamaan ja käyttöoikeus on perusteltu yleisen edun vuoksi tai koska tietoja käytetään tutkimukseen tai strategiseen suunnitteluun
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio varmistaa, että kerättävät tiedot ja niitä koskevat analyysit ovat jäsenvaltioiden ja sidosryhmien käytettävissä,
  myös EU:n verkkotyökalujen kautta
  .

Komissio varmistaa, että kerättävät tiedot ja niitä koskevat analyysit ovat
  myös EU:n verkkotyökalujen kautta
  jäsenvaltioiden
  ja alue- ja paikallisviranomaisten sekä myös
  sidosryhmien käytettävissä,
  jos henkilötietojen suoja pystytään takaamaan ja käyttöoikeus on perusteltu yleisen edun vuoksi tai koska tietoja käytetään tutkimukseen tai strategiseen suunnitteluun
  .

Perustelu

On selvää, että käyttöoikeus tulee myöntää myös alue- ja paikallisviranomaisille. Sidosryhmille myönnettävää käyttöoikeutta on sen sijaan syytä rajata käyttötarkoituksen perusteella.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää komission ehdotusta neuvoston suositukseksi tervetulleena mutta varovaisena ensimmäisenä askeleena EU-yhteistyötä ajatellen, kun otetaan huomioon, että tutkinnon suorittaneiden työllistymistä (tai työttömyyttä) koskevan vertailukelpoisen tiedon saatavuus kaikkialta EU:sta on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan puuttua esimerkiksi unionin alueiden sisäisen ja niiden välisen aivovuodon ongelmaan. Tällaisen tiedon saatavuus antaisi myös komissiolle mahdollisuuden esittää yhdenmukaisia suosituksia osana kokonaisvaltaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

1.

pitää komission ehdotusta neuvoston suositukseksi tervetulleena mutta varovaisena ensimmäisenä askeleena EU-yhteistyötä ajatellen, kun otetaan huomioon, että tutkinnon suorittaneiden työllistymistä (tai työttömyyttä) koskevan vertailukelpoisen tiedon saatavuus kaikkialta EU:sta on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan puuttua esimerkiksi unionin alueiden sisäisen ja niiden välisen aivovuodon ongelmaan. Tällaisen tiedon saatavuus antaisi myös komissiolle mahdollisuuden esittää yhdenmukaisia suosituksia osana kokonaisvaltaista lähestymistapaa.

| 2. | on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää edelleen erityistä huomiota koulutuksen kehittämiseen, onhan koulutus historiallinen saavutus Euroopassa ja yksi tärkeimmistä jäsenvaltioiden ja alueiden kilpailukykyä, ihmisten yhtäläisiä mahdollisuuksia, sosiaalista liikkuvuutta ja unionin kansalaisuutta tukevista tekijöistä. |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää edelleen erityistä huomiota koulutuksen kehittämiseen, onhan koulutus historiallinen saavutus Euroopassa ja yksi tärkeimmistä jäsenvaltioiden ja alueiden kilpailukykyä, ihmisten yhtäläisiä mahdollisuuksia, sosiaalista liikkuvuutta ja unionin kansalaisuutta tukevista tekijöistä.

| 3. | tarjoaa Euroopan komissiolle tukeaan prosessissa, jolla voidaan parantaa – jäsenvaltioiden vastuu opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän organisoinnista täysin tunnustaen – eurooppalaisten yleissivistävän, ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen järjestelmien yhteensopivuutta ja yhteentoimivuutta. Komitea toteaa, että ehdotettu toiminta ei tästä näkökulmasta sinällään vaikuta herättävän toissijaisuuteen liittyviä huolenaiheita, ja korostaa suhteellisuusperiaatteen kunnioittamisen merkitystä, jotta voidaan välttää uusien taloudellisten tai hallinnollisten rasitteiden syntyminen. |
| --- | --- |

3.

tarjoaa Euroopan komissiolle tukeaan prosessissa, jolla voidaan parantaa – jäsenvaltioiden vastuu opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän organisoinnista täysin tunnustaen – eurooppalaisten yleissivistävän, ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen järjestelmien yhteensopivuutta ja yhteentoimivuutta. Komitea toteaa, että ehdotettu toiminta ei tästä näkökulmasta sinällään vaikuta herättävän toissijaisuuteen liittyviä huolenaiheita, ja korostaa suhteellisuusperiaatteen kunnioittamisen merkitystä, jotta voidaan välttää uusien taloudellisten tai hallinnollisten rasitteiden syntyminen.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio mainitsee tiedonannossaan, että jos kaikille nuorille taattaisiin todellinen mahdollisuus hankkia kaikki tarvittavat avaintaidot, se olisi merkittävä askel kohti EU:n kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Komissio toistaa näin ajatuksen, joka on esitetty ensimmäisen kerran Euroopan alueiden komitean lausunnossa ”Nuorisoalan eurooppalainen yhteistyö (2010–2018)”. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio mainitsee tiedonannossaan, että jos kaikille nuorille taattaisiin todellinen mahdollisuus hankkia kaikki tarvittavat avaintaidot, se olisi merkittävä askel kohti EU:n kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Komissio toistaa näin ajatuksen, joka on esitetty ensimmäisen kerran Euroopan alueiden komitean lausunnossa ”Nuorisoalan eurooppalainen yhteistyö (2010–2018)”.

| 5. | pitää tärkeänä, että koulutusmahdollisuuksien saatavuus ei riipu perheen tuloista eikä oppilaan alkuperästä tai äidinkielestä ja että tasa-arvo määritetään eurooppalaisten koulujärjestelmien ja korkea-asteen koulutusjärjestelmien ydinkysymykseksi, jotta kaikki EU:n kansalaiset pystyvät toteuttamaan potentiaalinsa. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio pitää tärkeänä lisätä koulutusalaan tehtäviä investointeja muun muassa koulunkäynnin ja korkeakouluopintojen keskeyttämiseen puuttumiseksi, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat taata kaikille oikeuden opiskeluun ja poistaa taloudelliset esteet, jotka haittaavat opintojen valintaa ja etenkin koulutukseen osallistumista. |
| --- | --- |

5.

pitää tärkeänä, että koulutusmahdollisuuksien saatavuus ei riipu perheen tuloista eikä oppilaan alkuperästä tai äidinkielestä ja että tasa-arvo määritetään eurooppalaisten koulujärjestelmien ja korkea-asteen koulutusjärjestelmien ydinkysymykseksi, jotta kaikki EU:n kansalaiset pystyvät toteuttamaan potentiaalinsa. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio pitää tärkeänä lisätä koulutusalaan tehtäviä investointeja muun muassa koulunkäynnin ja korkeakouluopintojen keskeyttämiseen puuttumiseksi, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat taata kaikille oikeuden opiskeluun ja poistaa taloudelliset esteet, jotka haittaavat opintojen valintaa ja etenkin koulutukseen osallistumista.

| 6. | toteaa, että ajatus kansalaisyliopistosta voi toteutua vain, jos unioni ja jäsenvaltiot kuulevat aidosti ja tarkoituksenmukaisesti alue- ja paikallisyhteisöjä laatiessaan korkea-asteen koulutukseen liittyvää toimintapolitiikkaa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota antamaan uuden sysäyksen Bolognan prosessille ja ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin muun muassa tutkintojen – myös tohtorin ja muiden akateemisten oppiarvojen – ja ammattipätevyyden nopean tai jopa automaattisen tunnustamisen ja vastaavuuksien alalla. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että ajatus kansalaisyliopistosta voi toteutua vain, jos unioni ja jäsenvaltiot kuulevat aidosti ja tarkoituksenmukaisesti alue- ja paikallisyhteisöjä laatiessaan korkea-asteen koulutukseen liittyvää toimintapolitiikkaa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota antamaan uuden sysäyksen Bolognan prosessille ja ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin muun muassa tutkintojen – myös tohtorin ja muiden akateemisten oppiarvojen – ja ammattipätevyyden nopean tai jopa automaattisen tunnustamisen ja vastaavuuksien alalla.

| 7. | katsoo, että digitalisointi tarjoaa mahdollisuuden ratkaista useita koulutusjärjestelmän haasteita ja on lisäksi oleellisen tärkeää koulutusjärjestelmän nykyaikaistamisen kannalta. Se voi helpottaa muun muassa






  — | entistä yksilöllisemmän ja osallistavamman opetuksen järjestämistä etenkin eritasoisista oppilaista muodostuvissa luokissa |
| --- | --- | --- |

7.

katsoo, että digitalisointi tarjoaa mahdollisuuden ratkaista useita koulutusjärjestelmän haasteita ja on lisäksi oleellisen tärkeää koulutusjärjestelmän nykyaikaistamisen kannalta. Se voi helpottaa muun muassa

—

entistä yksilöllisemmän ja osallistavamman opetuksen järjestämistä etenkin eritasoisista oppilaista muodostuvissa luokissa

| — | etäopetusta, jotta voidaan saavuttaa esimerkiksi syrjäisimmät tai kaukaisimmat alueet ja vaikeasti saavutettavat yhteisöt |
| --- | --- |

—

etäopetusta, jotta voidaan saavuttaa esimerkiksi syrjäisimmät tai kaukaisimmat alueet ja vaikeasti saavutettavat yhteisöt

| — | oppilaan oppimiskehityksen seuraamista ja opettajien arviointityötä sekä keventää hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

—

oppilaan oppimiskehityksen seuraamista ja opettajien arviointityötä sekä keventää hallinnollista taakkaa.

| 8. | korostaa, että koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistamiseksi ei riitä, että keskustellaan tavoitteista, sillä parhaillaan suunnitellaan EU:n varojen käyttöä seuraavalla ohjelmakaudella, ja on syytä painottaa, että tässä yhteydessä on varattava vuoden 2020 jälkeen erityistä tukea hankkeille ja toiminnoille, joilla edistetään koulutusohjelmien ja koulu- ja korkea-asteen infrastruktuurin kehittämistä heikommin kehittyneillä alueilla. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistamiseksi ei riitä, että keskustellaan tavoitteista, sillä parhaillaan suunnitellaan EU:n varojen käyttöä seuraavalla ohjelmakaudella, ja on syytä painottaa, että tässä yhteydessä on varattava vuoden 2020 jälkeen erityistä tukea hankkeille ja toiminnoille, joilla edistetään koulutusohjelmien ja koulu- ja korkea-asteen infrastruktuurin kehittämistä heikommin kehittyneillä alueilla.

| 9. | painottaa, että yhtäläiset mahdollisuudet epäsuotuisilta alueilta, reuna-alueilta tai syrjäisimmiltä alueilta tulevien tai vähemmistöjä edustavien oppilaiden ja muiden pääsyssä korkea-asteen opetukseen voidaan taata paremmin, kun on huolehdittu siitä, että kyseisten oppilaiden saama julkinen kouluopetus on yhtä tehokasta, tuloksellista ja osallistavaa kuin muualla. |
| --- | --- |

9.

painottaa, että yhtäläiset mahdollisuudet epäsuotuisilta alueilta, reuna-alueilta tai syrjäisimmiltä alueilta tulevien tai vähemmistöjä edustavien oppilaiden ja muiden pääsyssä korkea-asteen opetukseen voidaan taata paremmin, kun on huolehdittu siitä, että kyseisten oppilaiden saama julkinen kouluopetus on yhtä tehokasta, tuloksellista ja osallistavaa kuin muualla.

| 10. | muistuttaa, että matkustamisen ja kulttuurivaihdon mahdollisuus EU:ssa (esimerkiksi Erasmus-ohjelman avulla) voi rikastuttaa opiskelijoiden koulutuskokemusta ja auttaa EU:n kansalaisuuden tunnetta orastumaan. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet liikkumiseen, jotta kaikki nuoret voisivat liikkua samoin ehdoin asuinpaikastaan riippumatta. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että matkustamisen ja kulttuurivaihdon mahdollisuus EU:ssa (esimerkiksi Erasmus-ohjelman avulla) voi rikastuttaa opiskelijoiden koulutuskokemusta ja auttaa EU:n kansalaisuuden tunnetta orastumaan. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet liikkumiseen, jotta kaikki nuoret voisivat liikkua samoin ehdoin asuinpaikastaan riippumatta.

| 11. | katsoo, että olisi hyödyllistä edistää jatkokoulutusjärjestelmien ja muunlaisten täydentävien koulutusohjelmien yleistymistä keinona edistää pääsyä tietyltä koulutustasolta ylemmälle koulutustasolle. Hyvien käytänteiden vaihtoa tällä alalla olisi tuettava soveltuvalla tavalla. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että olisi hyödyllistä edistää jatkokoulutusjärjestelmien ja muunlaisten täydentävien koulutusohjelmien yleistymistä keinona edistää pääsyä tietyltä koulutustasolta ylemmälle koulutustasolle. Hyvien käytänteiden vaihtoa tällä alalla olisi tuettava soveltuvalla tavalla.

| 12. | ehdottaa, että harkitaan uudelleen ehdotusta, jonka mukaan korkea-asteen oppilaitosten rahoituksen olisi oltava nykyistä enemmän tulospainotteista, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon erityishaasteet, jotka kohdistuvat alueellisesti ja paikallisesti merkittäviin korkeakouluihin ja erityisesti vähemmistöille suunnattuun, opiskelijamääriltään suppeaan korkea-asteen opetukseen, joiden katoaminen olisi huomattava vahinko kulttuurin, yhteisön ja talouden näkökulmasta. |
| --- | --- |

12.

ehdottaa, että harkitaan uudelleen ehdotusta, jonka mukaan korkea-asteen oppilaitosten rahoituksen olisi oltava nykyistä enemmän tulospainotteista, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon erityishaasteet, jotka kohdistuvat alueellisesti ja paikallisesti merkittäviin korkeakouluihin ja erityisesti vähemmistöille suunnattuun, opiskelijamääriltään suppeaan korkea-asteen opetukseen, joiden katoaminen olisi huomattava vahinko kulttuurin, yhteisön ja talouden näkökulmasta.

| 13. | painottaa, että korkea-asteen opetuksen kansainvälistymisen alalla tarvitaan uusia toimenpiteitä, jotka koskevat muun muassa eurooppalaisia ja kansainvälisiä vaihto- ja liikkuvuusohjelmia, yhteistutkintoja ja Erasmus-ohjelman laajentamista liittymisneuvotteluja käyviin maihin ja EU:n ulkopuolisiin naapurimaihin. Tässä yhteydessä on noudatettava laatuvaatimuksia. |
| --- | --- |

13.

painottaa, että korkea-asteen opetuksen kansainvälistymisen alalla tarvitaan uusia toimenpiteitä, jotka koskevat muun muassa eurooppalaisia ja kansainvälisiä vaihto- ja liikkuvuusohjelmia, yhteistutkintoja ja Erasmus-ohjelman laajentamista liittymisneuvotteluja käyviin maihin ja EU:n ulkopuolisiin naapurimaihin. Tässä yhteydessä on noudatettava laatuvaatimuksia.

| 14. | toteaa, että korkea-asteen koulutusta edeltävän yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kansainvälistymiseen tällä hetkellä varatut määrärahat ovat riittämättömät, ja katsoo siksi tarpeelliseksi, että tähän osoitetaan järjestelmällisesti uusia varoja EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla mutta myös alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että korkea-asteen koulutusta edeltävän yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kansainvälistymiseen tällä hetkellä varatut määrärahat ovat riittämättömät, ja katsoo siksi tarpeelliseksi, että tähän osoitetaan järjestelmällisesti uusia varoja EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla mutta myös alue- ja paikallistasolla.

| 15. | kun otetaan huomioon, että nykyisessä korkea-asteen opetusjärjestelmässä ja ammatillisessa koulutusjärjestelmässä tutkinnon suorittaneiden valmius, pätevyys ja taidot eivät usein vastaakaan työmarkkinoiden tarpeita ja työllistyvyyden edellytyksiä, kehottaa pyrkimään siihen, että korkea-asteen opetukseen sisällytetään tarveperusteisia koulutusmoduuleja, joissa opiskelija voi esimerkiksi valita vapaasti oppiaineita useista korkeakouluista. Tässä yhteydessä tulisi osallistaa ja kuulla kaikkia asianomaisia sidosryhmiä, myös paikallisia työnantajia. Kun opiskelijat ovat suorittaneet kyseiset kurssit, heille voidaan myöntää opintopisteet, jotka vastaavat tavanomaisista korkea-asteen koulutuskursseista saatavia opintopisteitä. |
| --- | --- |

15.

kun otetaan huomioon, että nykyisessä korkea-asteen opetusjärjestelmässä ja ammatillisessa koulutusjärjestelmässä tutkinnon suorittaneiden valmius, pätevyys ja taidot eivät usein vastaakaan työmarkkinoiden tarpeita ja työllistyvyyden edellytyksiä, kehottaa pyrkimään siihen, että korkea-asteen opetukseen sisällytetään tarveperusteisia koulutusmoduuleja, joissa opiskelija voi esimerkiksi valita vapaasti oppiaineita useista korkeakouluista. Tässä yhteydessä tulisi osallistaa ja kuulla kaikkia asianomaisia sidosryhmiä, myös paikallisia työnantajia. Kun opiskelijat ovat suorittaneet kyseiset kurssit, heille voidaan myöntää opintopisteet, jotka vastaavat tavanomaisista korkea-asteen koulutuskursseista saatavia opintopisteitä.

| 16. | kannattaa harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusmallia, joka tukee yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tarjonnan kytkemistä ympäröivään alueeseen ottaen huomioon työelämän konkreettiset tarpeet. Tähän pyritään myös hyödyntämällä organisointimalleja, joilla varmistetaan julkisten ja yksityisten toimijoiden yhteinen vastuu jaettujen tavoitteiden saavuttamisesta. Komitea kannattaa oppisopimusten tai työharjoittelun kaltaisten, työhön perustuvien oppimiskokemusten vahvistamista, koska ne tarjoavat mahdollisuuden kehittää työmarkkinoilla kysyttyjä taitoja. |
| --- | --- |

16.

kannattaa harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusmallia, joka tukee yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tarjonnan kytkemistä ympäröivään alueeseen ottaen huomioon työelämän konkreettiset tarpeet. Tähän pyritään myös hyödyntämällä organisointimalleja, joilla varmistetaan julkisten ja yksityisten toimijoiden yhteinen vastuu jaettujen tavoitteiden saavuttamisesta. Komitea kannattaa oppisopimusten tai työharjoittelun kaltaisten, työhön perustuvien oppimiskokemusten vahvistamista, koska ne tarjoavat mahdollisuuden kehittää työmarkkinoilla kysyttyjä taitoja.

| 17. | katsoo, että on todella tarpeen kehittää lyhyitä koulutuksia, jotta voidaan lisätä korkea-asteen opetusjärjestelmän joustavuutta ja luoda mahdollisia vastaavuuksia ammatillisten organisaatioiden ja toimialajärjestöjen tarjoamien sisäisten koulutusten ja jatkokoulutusten sekä korkea-asteen koulutusten välille. Tapauksen mukaan on huolehdittava siitä, että koulutuksen suorittaminen katsotaan – asianmukaisia laatuvaatimuksia noudattaen – ainakin osittain vastaavaksi yhden tai useamman korkeakouluopintoihin sisältyvän opintosuorituksen kanssa. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että on todella tarpeen kehittää lyhyitä koulutuksia, jotta voidaan lisätä korkea-asteen opetusjärjestelmän joustavuutta ja luoda mahdollisia vastaavuuksia ammatillisten organisaatioiden ja toimialajärjestöjen tarjoamien sisäisten koulutusten ja jatkokoulutusten sekä korkea-asteen koulutusten välille. Tapauksen mukaan on huolehdittava siitä, että koulutuksen suorittaminen katsotaan – asianmukaisia laatuvaatimuksia noudattaen – ainakin osittain vastaavaksi yhden tai useamman korkeakouluopintoihin sisältyvän opintosuorituksen kanssa.

| 18. | korostaa tarvetta vahvistaa korkea-asteen ammatillista koulutusta edistämällä ammatillisten kurssien järjestämistä sekä teknillisissä oppilaitoksissa että korkeakouluissa. |
| --- | --- |

18.

korostaa tarvetta vahvistaa korkea-asteen ammatillista koulutusta edistämällä ammatillisten kurssien järjestämistä sekä teknillisissä oppilaitoksissa että korkeakouluissa.

| 19. | katsoo, että korkeakoulujen riippumattomuuden kunnioittamisen lisäksi on myös taattava luokkaopetuksena järjestettävien korkeakoulukurssien ja erityisesti verkkokurssien julkinen saatavuus universitas-käsitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että korkeakoulujen riippumattomuuden kunnioittamisen lisäksi on myös taattava luokkaopetuksena järjestettävien korkeakoulukurssien ja erityisesti verkkokurssien julkinen saatavuus universitas-käsitteen mukaisesti.

| 20. | toteaa huolestuneena, että vaikka eurooppalaisissa korkeakouluissa tehdään laaja-alaista tutkimusta, joka rahoitetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tai kansallisin julkisin varoin, hyvin usein on niin, että niiden tuloksia ei anneta maksutta ainakaan ammatinharjoittajille, muun kuin korkea-asteen opettajille tai muille mahdollisesti kiinnostuneille. Tämä rajoittaa huomattavasti eurooppalaisen tutkimus- ja kehittämisjärjestelmän vaikutusalaa ja vähävaraisempien opettajien ja koulutukseen osallistujien mahdollisuuksia tutustua uusimpiin tutkimustuloksiin. |
| --- | --- |

20.

toteaa huolestuneena, että vaikka eurooppalaisissa korkeakouluissa tehdään laaja-alaista tutkimusta, joka rahoitetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tai kansallisin julkisin varoin, hyvin usein on niin, että niiden tuloksia ei anneta maksutta ainakaan ammatinharjoittajille, muun kuin korkea-asteen opettajille tai muille mahdollisesti kiinnostuneille. Tämä rajoittaa huomattavasti eurooppalaisen tutkimus- ja kehittämisjärjestelmän vaikutusalaa ja vähävaraisempien opettajien ja koulutukseen osallistujien mahdollisuuksia tutustua uusimpiin tutkimustuloksiin.

| 21. | on samaa mieltä siitä, että yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä korkea-asteen opettajien ja kouluttajien pedagoginen, psykologinen ja metodologinen valmennus on ehdoton edellytys opetuksen onnistumiselle tulevaisuudessa. Komitea pitääkin erityisen tarpeellisena, että tällä nopeasti kehittyvällä alalla jaetaan hyviä käytänteitä, joihin opettajat ja kouluttajat voivat tutustua ja jotka he voivat omaksua Erasmus-ohjelman tarjoaman liikkuvuuden avulla, ja tuetaan yhteisiä innovointihankkeita, myös aloitteita, jotka liittyvät opettajien ja kouluttajien kouluttamisesta ja täydennyskoulutuksesta vastaavan henkilöstön koulutus- ja opinto-ohjelmiin. Lisäksi opettajien ja kouluttajien teknisen osaamisen päivittäminen etenkin eräillä alueilla voi auttaa parantamaan koulutuksen tasoa ja siten kaventaa alueiden ja jäsenvaltioiden välillä edelleen esiintyviä eroja tulostasossa. |
| --- | --- |

21.

on samaa mieltä siitä, että yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä korkea-asteen opettajien ja kouluttajien pedagoginen, psykologinen ja metodologinen valmennus on ehdoton edellytys opetuksen onnistumiselle tulevaisuudessa. Komitea pitääkin erityisen tarpeellisena, että tällä nopeasti kehittyvällä alalla jaetaan hyviä käytänteitä, joihin opettajat ja kouluttajat voivat tutustua ja jotka he voivat omaksua Erasmus-ohjelman tarjoaman liikkuvuuden avulla, ja tuetaan yhteisiä innovointihankkeita, myös aloitteita, jotka liittyvät opettajien ja kouluttajien kouluttamisesta ja täydennyskoulutuksesta vastaavan henkilöstön koulutus- ja opinto-ohjelmiin. Lisäksi opettajien ja kouluttajien teknisen osaamisen päivittäminen etenkin eräillä alueilla voi auttaa parantamaan koulutuksen tasoa ja siten kaventaa alueiden ja jäsenvaltioiden välillä edelleen esiintyviä eroja tulostasossa.

| 22. | on huolissaan siitä, että brexit saattaa heikentää Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkintonsa suorittaneiden tai opiskelevien oppilaiden ja korkea-asteen opiskelijoiden oikeuksia. Komitea korostaa, että riski ei johdu ainoastaan heitä koskevista todennäköisistä muutoksista Yhdistyneen kuningaskunnan koulutuspolitiikassa vaan myös epävarmuudesta sen suhteen, tunnustetaanko heidän koulutuksensa, pätevyytensä ja tutkintonsa vastaavuus jäsenvaltioissa. Tämä riski koskee kaikkia EU:n jäsenvaltioita ja voisi siksi oikeuttaa yhteisen toiminnan unionin tasolla. |
| --- | --- |

22.

on huolissaan siitä, että brexit saattaa heikentää Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkintonsa suorittaneiden tai opiskelevien oppilaiden ja korkea-asteen opiskelijoiden oikeuksia. Komitea korostaa, että riski ei johdu ainoastaan heitä koskevista todennäköisistä muutoksista Yhdistyneen kuningaskunnan koulutuspolitiikassa vaan myös epävarmuudesta sen suhteen, tunnustetaanko heidän koulutuksensa, pätevyytensä ja tutkintonsa vastaavuus jäsenvaltioissa. Tämä riski koskee kaikkia EU:n jäsenvaltioita ja voisi siksi oikeuttaa yhteisen toiminnan unionin tasolla.

| 23. | pyytää Euroopan komissiota huolehtimaan Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen yhteydessä siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan lähdöstä aiheutuvat oheisvahingot, jollainen olisi esimerkiksi kanaalin toisella puolella sijaitsevien korkea-asteen oppilaitosten ja tutkimus- ja kehittämiskeskusten kanssa tehdyn pitkäkestoisen, erinomaisen yhteistyön supistuminen, jäisivät mahdollisimman pieniksi – edellyttäen, että pidetään kiinni vastavuoroisuuden periaatteesta –, vaikka tästä aiheutuisikin kohtuullinen rasite talousarvioon. |
| --- | --- |

23.

pyytää Euroopan komissiota huolehtimaan Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen yhteydessä siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan lähdöstä aiheutuvat oheisvahingot, jollainen olisi esimerkiksi kanaalin toisella puolella sijaitsevien korkea-asteen oppilaitosten ja tutkimus- ja kehittämiskeskusten kanssa tehdyn pitkäkestoisen, erinomaisen yhteistyön supistuminen, jäisivät mahdollisimman pieniksi – edellyttäen, että pidetään kiinni vastavuoroisuuden periaatteesta –, vaikka tästä aiheutuisikin kohtuullinen rasite talousarvioon.

| 24. | korostaa, että tietyt vähemmän kehittyneet alueet uhkaavat joutua väestön vähentymisen ja koulutuksen supistumisen noidankehään, sillä nämä kaksi prosessia ruokkivat toisiaan, ja ilmiö saattaa osaltaan heikentää myös niiden kilpailukykyä ja johtaa samaan aikaan opetusjärjestelmien laadun heikkenemiseen. Komitea vaatiikin, että kehitetään strategisia ratkaisuja, joilla voidaan tukea oppilaiden ja opiskelijoiden liikkuvuuden parantamista mutta myös helpottaa heidän mahdollista paluutaan kotialueelleen. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että tietyt vähemmän kehittyneet alueet uhkaavat joutua väestön vähentymisen ja koulutuksen supistumisen noidankehään, sillä nämä kaksi prosessia ruokkivat toisiaan, ja ilmiö saattaa osaltaan heikentää myös niiden kilpailukykyä ja johtaa samaan aikaan opetusjärjestelmien laadun heikkenemiseen. Komitea vaatiikin, että kehitetään strategisia ratkaisuja, joilla voidaan tukea oppilaiden ja opiskelijoiden liikkuvuuden parantamista mutta myös helpottaa heidän mahdollista paluutaan kotialueelleen.

| 25. | katsoo, että nyt on korkea aika tehdä tarvittavat investoinnit koulutusinfrastruktuuriin sekä edistyneimmillä alueilla että heikommin kehittyneillä alueilla huolehtien aina siitä, että investoinnit ovat koordinoituja ja kyseisen alueen erityispiirteet huomioon ottavia. Tätä varten olisi erityisesti harkittava opetuksen kehittämistä koskeviin alueellisiin aloitteisiin suunnatun Euroopan investointipankin ja EU:n rahastojen tuen lisäämistä. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että nyt on korkea aika tehdä tarvittavat investoinnit koulutusinfrastruktuuriin sekä edistyneimmillä alueilla että heikommin kehittyneillä alueilla huolehtien aina siitä, että investoinnit ovat koordinoituja ja kyseisen alueen erityispiirteet huomioon ottavia. Tätä varten olisi erityisesti harkittava opetuksen kehittämistä koskeviin alueellisiin aloitteisiin suunnatun Euroopan investointipankin ja EU:n rahastojen tuen lisäämistä.

| 26. | huomauttaa, että tehokkuuden, suoran kilpailukyvyn ja nopean tai jopa välittömän työllistyvyyden vaatimusten asettaminen korkea-asteen opetuksen, ammatillisen koulutuksen ja perusopetuksen järjestelmille voi vaarantaa sellaisten oppiaineiden ja ammattien olemassaolon, joiden katoamisesta aiheutuisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä mittaamatonta vahinkoa Euroopan kulttuurille, taiteille, korkeatasoiselle tieteelle tai paikallisosaamiselle, vaikka ne tarjoavat vain niukasti työllistymismahdollisuuksia tutkinnon suorittaneille. |
| --- | --- |

26.

huomauttaa, että tehokkuuden, suoran kilpailukyvyn ja nopean tai jopa välittömän työllistyvyyden vaatimusten asettaminen korkea-asteen opetuksen, ammatillisen koulutuksen ja perusopetuksen järjestelmille voi vaarantaa sellaisten oppiaineiden ja ammattien olemassaolon, joiden katoamisesta aiheutuisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä mittaamatonta vahinkoa Euroopan kulttuurille, taiteille, korkeatasoiselle tieteelle tai paikallisosaamiselle, vaikka ne tarjoavat vain niukasti työllistymismahdollisuuksia tutkinnon suorittaneille.

| 27. | pohtii kansallisilla tai etnisillä vähemmistökielillä opetusta tarjoavien koulujen ja ammatillisten ja tilanteen mukaan korkea-asteen oppilaitosten asemaa ja korostaa, että on vältettävä kaikin tavoin rajoittamasta vähemmistöjä edustavien oppilaiden pääsyä koulutukseen ja on luotava järjestelmiä, joiden ansiosta kaikilla vähemmistöjä tai EU:n sisäisiä maahanmuuttajia edustavilla tutkinnon suorittaneilla on samat mahdollisuudet päästä jatkokoulutukseen ja työelämään kuin muilla tutkinnon suorittaneilla. |
| --- | --- |

27.

pohtii kansallisilla tai etnisillä vähemmistökielillä opetusta tarjoavien koulujen ja ammatillisten ja tilanteen mukaan korkea-asteen oppilaitosten asemaa ja korostaa, että on vältettävä kaikin tavoin rajoittamasta vähemmistöjä edustavien oppilaiden pääsyä koulutukseen ja on luotava järjestelmiä, joiden ansiosta kaikilla vähemmistöjä tai EU:n sisäisiä maahanmuuttajia edustavilla tutkinnon suorittaneilla on samat mahdollisuudet päästä jatkokoulutukseen ja työelämään kuin muilla tutkinnon suorittaneilla.

| 28. | toteaa, että uskonnolliset oppilaitokset sekä kirkkojen tai uskonnollisten järjestöjen hallinnoimat koulut ja ammatilliset ja korkea-asteen oppilaitokset tuovat monissa jäsenvaltioissa merkittävän panoksen eurooppalaiseen opetukseen ja korkea-asteen koulutukseen, eikä niitä näin ollen tule – kuten ei muitakaan oppilaitoksia – syrjiä, kunhan ne noudattavat kansallisia opetusohjelmia. Samaan aikaan komitea korostaa, että sekulaarinen koulutus sekä eri uskontojen ja vakaumusten kunnioittaminen ovat Euroopan yhdentymisen kulmakiviä. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että uskonnolliset oppilaitokset sekä kirkkojen tai uskonnollisten järjestöjen hallinnoimat koulut ja ammatilliset ja korkea-asteen oppilaitokset tuovat monissa jäsenvaltioissa merkittävän panoksen eurooppalaiseen opetukseen ja korkea-asteen koulutukseen, eikä niitä näin ollen tule – kuten ei muitakaan oppilaitoksia – syrjiä, kunhan ne noudattavat kansallisia opetusohjelmia. Samaan aikaan komitea korostaa, että sekulaarinen koulutus sekä eri uskontojen ja vakaumusten kunnioittaminen ovat Euroopan yhdentymisen kulmakiviä.

| 29. | katsoo, että yksi muuttokriisin ja pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja vastaavissa olosuhteissa olevien henkilöiden tilanteen keskeisistä haasteista on asianomaisten henkilöiden taitojen, osaamisen ja tutkintojen kartoittaminen ja tarvittaessa vastaavuuksien määrittäminen. Ilman tätä ei voida puhua todellisesta koulutuksellisesta kotouttamisesta tai pääsystä työmarkkinoille. Komitea toistaakin kehotuksensa antaa jäsenvaltioille tukea, jotta ne järjestävät mahdollisuuden osallistua kartoittamistoimiin, kielten alkeisopetukseen, taitojen parantamiseen ja muihin toimenpiteisiin, jotka tukevat sijoittautumista työelämään ja asettumista yhteiskuntaan. On myös tärkeää, että maahanmuuttajan kotimaassaan hankkima koulutus tai tutkinto voidaan arvioida viipymättä (1). Komitea pitääkin aiheellisena kuulla asianomaisia alue- ja paikallisyhteisöjä, jotta voidaan löytää yhteinen, tehokas ratkaisu tähän tilanteeseen kunnioittaen kotouttamiseen, yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja ihmisoikeuksiin liittyviä tavoitteita. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että yksi muuttokriisin ja pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja vastaavissa olosuhteissa olevien henkilöiden tilanteen keskeisistä haasteista on asianomaisten henkilöiden taitojen, osaamisen ja tutkintojen kartoittaminen ja tarvittaessa vastaavuuksien määrittäminen. Ilman tätä ei voida puhua todellisesta koulutuksellisesta kotouttamisesta tai pääsystä työmarkkinoille. Komitea toistaakin kehotuksensa antaa jäsenvaltioille tukea, jotta ne järjestävät mahdollisuuden osallistua kartoittamistoimiin, kielten alkeisopetukseen, taitojen parantamiseen ja muihin toimenpiteisiin, jotka tukevat sijoittautumista työelämään ja asettumista yhteiskuntaan. On myös tärkeää, että maahanmuuttajan kotimaassaan hankkima koulutus tai tutkinto voidaan arvioida viipymättä (1). Komitea pitääkin aiheellisena kuulla asianomaisia alue- ja paikallisyhteisöjä, jotta voidaan löytää yhteinen, tehokas ratkaisu tähän tilanteeseen kunnioittaen kotouttamiseen, yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja ihmisoikeuksiin liittyviä tavoitteita.

| 30. | kehottaa pohtimaan keinoja, joilla voidaan vahvistaa liikunnan ja terveyskasvatuksen asemaa koulutusjärjestelmässä, erityisesti alemman perusasteen koulutuksessa, muun muassa tukemalla koulun ulkopuolisia ohjelmia. Terveyskasvatuksen tulee olla kokonaisvaltaista, ja siinä on otettava huomioon sekä fyysinen että psyykkinen hyvinvointi, jotta voidaan ehkäistä koulukiusaamista ja -väkivaltaa. |
| --- | --- |

30.

kehottaa pohtimaan keinoja, joilla voidaan vahvistaa liikunnan ja terveyskasvatuksen asemaa koulutusjärjestelmässä, erityisesti alemman perusasteen koulutuksessa, muun muassa tukemalla koulun ulkopuolisia ohjelmia. Terveyskasvatuksen tulee olla kokonaisvaltaista, ja siinä on otettava huomioon sekä fyysinen että psyykkinen hyvinvointi, jotta voidaan ehkäistä koulukiusaamista ja -väkivaltaa.

| 31. | korostaa, että opetuksen ja koulutuksen tulisi edistää suvaitsevaisuutta ja EU:n perustana olevia arvoja – ihmisarvon kunnioittamista, vapautta, kansanvaltaa, tasa-arvoa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina – jotta voidaan torjua radikalisoitumista, syrjäytymistä, muukalaisvihaa ja ääriajattelun kaikkien muotojen yleistymisen uhkaa. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että opetuksen ja koulutuksen tulisi edistää suvaitsevaisuutta ja EU:n perustana olevia arvoja – ihmisarvon kunnioittamista, vapautta, kansanvaltaa, tasa-arvoa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina – jotta voidaan torjua radikalisoitumista, syrjäytymistä, muukalaisvihaa ja ääriajattelun kaikkien muotojen yleistymisen uhkaa.

| 32. | pyytää erikseen, että alueiden välisten erojen tosiasialliseen vähentämiseen tähtäävien yhteisten toimien puitteissa annetaan tietyille vähemmän kehittyneille alueille tarvittavaa tukea, jotta ne voivat uudenaikaistaa kouluopetuksen ja korkea-asteen koulutuksen ja jatkaa samalla ammatillisen koulutuksen kehittämistä. On syytä huomata, että osassa näistä alueista on tarjolla työpaikkoja pääasiassa peruskoulun ja ammatillisen koulutuksen suorittaneille ja jos tällaisen opetuksen kehittäminen ei enää kuulu painopisteisiin, tämä saattaa heikentää entisestään alueen taloudellista ja sosiaalista tilannetta. |
| --- | --- |

32.

pyytää erikseen, että alueiden välisten erojen tosiasialliseen vähentämiseen tähtäävien yhteisten toimien puitteissa annetaan tietyille vähemmän kehittyneille alueille tarvittavaa tukea, jotta ne voivat uudenaikaistaa kouluopetuksen ja korkea-asteen koulutuksen ja jatkaa samalla ammatillisen koulutuksen kehittämistä. On syytä huomata, että osassa näistä alueista on tarjolla työpaikkoja pääasiassa peruskoulun ja ammatillisen koulutuksen suorittaneille ja jos tällaisen opetuksen kehittäminen ei enää kuulu painopisteisiin, tämä saattaa heikentää entisestään alueen taloudellista ja sosiaalista tilannetta.

| 33. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että monitasoisen hallinnon välineiden käyttö ja perustelluissa tapauksissa hallinnon hajauttaminen voisivat kouluopetuksen ja ammatillisen ja korkea-asteen opetuksen alalla tarjota tarkoituksenmukaisen lähestymistavan tiettyjen alueiden – erityisesti raja-alueiden tai muiden ominaispiirteiltään vastaavien alueiden – välisen yhteistyön ja kumppanuuden edistämiseen, jotta koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistamista voidaan suunnitella ja toteuttaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

33.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että monitasoisen hallinnon välineiden käyttö ja perustelluissa tapauksissa hallinnon hajauttaminen voisivat kouluopetuksen ja ammatillisen ja korkea-asteen opetuksen alalla tarjota tarkoituksenmukaisen lähestymistavan tiettyjen alueiden – erityisesti raja-alueiden tai muiden ominaispiirteiltään vastaavien alueiden – välisen yhteistyön ja kumppanuuden edistämiseen, jotta koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistamista voidaan suunnitella ja toteuttaa tehokkaasti.

| 34. | kehottaa Euroopan komissiota pitämään Euroopan alueiden komiteaa kumppanina laadittaessa koulu- ja korkea-asteen opetuksen kehittämis- ja nykyaikaistamispolitiikkaa ja hyödyntämään kuulemismenettelyssä mahdollisimman paljon alue- ja paikallisviranomaisten asiantuntemusta sidosryhminä ja toisaalta myös koulutusjärjestelmän tukijoina tai tietyissä tapauksissa jopa koulutuksen järjestämisestä vastaavina viranomaisina. |
| --- | --- |

34.

kehottaa Euroopan komissiota pitämään Euroopan alueiden komiteaa kumppanina laadittaessa koulu- ja korkea-asteen opetuksen kehittämis- ja nykyaikaistamispolitiikkaa ja hyödyntämään kuulemismenettelyssä mahdollisimman paljon alue- ja paikallisviranomaisten asiantuntemusta sidosryhminä ja toisaalta myös koulutusjärjestelmän tukijoina tai tietyissä tapauksissa jopa koulutuksen järjestämisestä vastaavina viranomaisina.

Bryssel 30. marraskuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle” (COR-2016-04094).

1

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/34

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Julkissektorin innovoinnin edistäminen digitaalisin ratkaisuin: paikallinen ja alueellinen näkökulma”

(2018/C 164/06)

| Esittelijä: | Frank Cecconi (FR, ALDE), Île-de-Francen aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Frank Cecconi (FR, ALDE), Île-de-Francen aluevaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | toteaa, että julkissektorilla on tärkeä taloudellinen rooli sääntelijänä, palveluntarjoajana ja työnantajana ja että sen tulee muuttuvassa maailmassa niin ikään kehittyä voidakseen vastata yhteiskunnan odotuksiin. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että julkissektorilla on tärkeä taloudellinen rooli sääntelijänä, palveluntarjoajana ja työnantajana ja että sen tulee muuttuvassa maailmassa niin ikään kehittyä voidakseen vastata yhteiskunnan odotuksiin.

| 2. | vakuuttaa, että paikallis- ja aluehallinnolla, joka lähihallintona vastaa jokapäiväisten palvelujen tarjoamisesta suoraan kansalaisille, on keskeinen rooli julkisten palvelujen nykyaikaistamisessa. |
| --- | --- |

2.

vakuuttaa, että paikallis- ja aluehallinnolla, joka lähihallintona vastaa jokapäiväisten palvelujen tarjoamisesta suoraan kansalaisille, on keskeinen rooli julkisten palvelujen nykyaikaistamisessa.

| 3. | korostaa, että digitaalisilla ratkaisuilla voi olla ratkaiseva osuus luotaessa uudenlaista hallintomallia, joka on samaan aikaan avoimempi, yksinkertaisempi, tehokkaampi ja osallistavampi ja vastaa siten paremmin käyttäjien odotuksiin. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että digitaalisilla ratkaisuilla voi olla ratkaiseva osuus luotaessa uudenlaista hallintomallia, joka on samaan aikaan avoimempi, yksinkertaisempi, tehokkaampi ja osallistavampi ja vastaa siten paremmin käyttäjien odotuksiin.

| 4. | palauttaa mieliin lokakuussa 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joiden mukaan julkishallintojen nykyaikaistamista olisi jatkettava toteuttamalla pikaisesti sähköisiä palveluja (esim. sähköinen terveydenhuolto, sähköinen laskutus ja sähköiset hankintamenettelyt) ja että avoin data on hyödyntämätön voimavara, jolla on valtavasti mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.

palauttaa mieliin lokakuussa 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joiden mukaan julkishallintojen nykyaikaistamista olisi jatkettava toteuttamalla pikaisesti sähköisiä palveluja (esim. sähköinen terveydenhuolto, sähköinen laskutus ja sähköiset hankintamenettelyt) ja että avoin data on hyödyntämätön voimavara, jolla on valtavasti mahdollisuuksia.

| 5. | toteaa, että kansalaiset sen enempää kuin yrityksetkään eivät vielä hyödynnä sähköisiä julkisia palveluja täydessä laajuudessaan ja että sähköinen hallinto on kehittynyt epätasaisesti unionin eri jäsenvaltioissa ja alueilla. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että kansalaiset sen enempää kuin yrityksetkään eivät vielä hyödynnä sähköisiä julkisia palveluja täydessä laajuudessaan ja että sähköinen hallinto on kehittynyt epätasaisesti unionin eri jäsenvaltioissa ja alueilla.

| 6. | katsoo, että julkissektorin nykyaikaistaminen digitaalisten ratkaisujen avulla avaa uusia taloudellisia mahdollisuuksia yrityksille ja vahvistaa näin osaltaan unionin ja sen jäsenvaltioiden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että julkissektorin nykyaikaistaminen digitaalisten ratkaisujen avulla avaa uusia taloudellisia mahdollisuuksia yrityksille ja vahvistaa näin osaltaan unionin ja sen jäsenvaltioiden kilpailukykyä.

| 7. | huomauttaa, että samalla kun useimmilta viranomaisilta vaaditaan tällä hetkellä menojen kokonaismäärän supistamista, hallinnon digitalisointi on keino tarjota laadukkaampia palveluja ja samaan aikaan saada aikaan huomattavia säästöjä. |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että samalla kun useimmilta viranomaisilta vaaditaan tällä hetkellä menojen kokonaismäärän supistamista, hallinnon digitalisointi on keino tarjota laadukkaampia palveluja ja samaan aikaan saada aikaan huomattavia säästöjä.

| 8. | suhtautuukin myönteisesti neuvoston puheenjohtajavaltion Viron asettamaan painopisteeseen, joka koskee digitaalisen Euroopan rakentamista ja tietojen vapaata liikkuvuutta, sekä tavoitteeseen ottaa asteittain käyttöön sähköisiä rajatylittäviä julkisia palveluja, joiden tarkoituksena on helpottaa arkielämää. |
| --- | --- |

8.

suhtautuukin myönteisesti neuvoston puheenjohtajavaltion Viron asettamaan painopisteeseen, joka koskee digitaalisen Euroopan rakentamista ja tietojen vapaata liikkuvuutta, sekä tavoitteeseen ottaa asteittain käyttöön sähköisiä rajatylittäviä julkisia palveluja, joiden tarkoituksena on helpottaa arkielämää.

| 9. | muistuttaa tukevansa julkissektorin digitalisoimistavoitetta, jonka komissio on asettanut painopisteeksi digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisen sekä sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 yhteydessä. |
| --- | --- |

9.

muistuttaa tukevansa julkissektorin digitalisoimistavoitetta, jonka komissio on asettanut painopisteeksi digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisen sekä sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 yhteydessä.

| 10. | kannattaa kaikilta osin komission sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 yhteydessä esittämää visiota, jonka mukaan julkishallinto ja julkiset laitokset ovat viimeistään vuonna 2020 avoimia, tehokkaita ja osallistavia ja tarjoavat kaikille unionin kansalaisille ja yrityksille helppokäyttöisiä, yksilöllisiä ja rajattomia digitaalisia palveluja. |
| --- | --- |

10.

kannattaa kaikilta osin komission sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 yhteydessä esittämää visiota, jonka mukaan julkishallinto ja julkiset laitokset ovat viimeistään vuonna 2020 avoimia, tehokkaita ja osallistavia ja tarjoavat kaikille unionin kansalaisille ja yrityksille helppokäyttöisiä, yksilöllisiä ja rajattomia digitaalisia palveluja.

| 11. | on tyytyväinen komitean saamaan tarkkailijajäsenen asemaan sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 ohjauskomiteassa ja ehdottaa aseman muuttamista täysjäsenyydeksi ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli julkissektorin uudistamisessa. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen komitean saamaan tarkkailijajäsenen asemaan sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 ohjauskomiteassa ja ehdottaa aseman muuttamista täysjäsenyydeksi ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli julkissektorin uudistamisessa.

| 12. | muistuttaa pitävänsä tärkeänä, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat tähän tavoitteeseen tähtäävien toimenpiteiden ja välineiden suunnitteluun eivätkä vain niiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

12.

muistuttaa pitävänsä tärkeänä, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat tähän tavoitteeseen tähtäävien toimenpiteiden ja välineiden suunnitteluun eivätkä vain niiden täytäntöönpanoon.

| 13. | korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöt kaikkialla unionissa ovat osoittaneet valtavan innovointi- ja kokeilukapasiteettinsa muun muassa tiedonsaannin, energiatehokkuuden, kestäväpohjaisen liikkuvuuden, jätehuollon, hallinnon yksinkertaistamisen, terveyspalvelujen ja turvallisuuden aloilla. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöt kaikkialla unionissa ovat osoittaneet valtavan innovointi- ja kokeilukapasiteettinsa muun muassa tiedonsaannin, energiatehokkuuden, kestäväpohjaisen liikkuvuuden, jätehuollon, hallinnon yksinkertaistamisen, terveyspalvelujen ja turvallisuuden aloilla.

| 14. | toteaa, että julkisen sektorin innovointi on yksi tämän vuoden teemoista AK:n ja RTD-pääosaston yhdessä toteuttamassa Knowledge Exchange Platform -toiminnassa. Foorumin toiminnalla pyritään siihen, että halukkaita kaupunkeja ja alueita nimitetään julkishallinnon innovatiivisen uudistamisen ja innovatiivisten hankintojen edelläkävijöiksi, jotta hyvät käytännöt saataisiin leviämään tehokkaasti. Edelläkävijöinä toimivien kaupunkien ja alueiden avulla tulisi yhteistyössä komission kanssa tehostaa palvelujen tarjontaa ja luoda mittakaavaetuja kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että julkisen sektorin innovointi on yksi tämän vuoden teemoista AK:n ja RTD-pääosaston yhdessä toteuttamassa Knowledge Exchange Platform -toiminnassa. Foorumin toiminnalla pyritään siihen, että halukkaita kaupunkeja ja alueita nimitetään julkishallinnon innovatiivisen uudistamisen ja innovatiivisten hankintojen edelläkävijöiksi, jotta hyvät käytännöt saataisiin leviämään tehokkaasti. Edelläkävijöinä toimivien kaupunkien ja alueiden avulla tulisi yhteistyössä komission kanssa tehostaa palvelujen tarjontaa ja luoda mittakaavaetuja kaikkialla EU:ssa.

Visio ja periaatteet

| 15. | katsoo, että julkishallinnon vastuulla on rakentaa ekosysteemejä, jotka suosivat innovointia niin julkissektorilla kuin sen ulkopuolellakin. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että julkishallinnon vastuulla on rakentaa ekosysteemejä, jotka suosivat innovointia niin julkissektorilla kuin sen ulkopuolellakin.

| 16. | pitää tärkeänä avointa hallintoa, jossa tiedot ja palvelut asetetaan turvallisesti saataville avoimuuden ja tehokkuuden parantamiseksi, ja hyväksyy periaatteen, jonka mukaan viranomaisten tulee vaihtaa tietoja keskenään sekä kansalaisten ja yritysten kanssa avoimesti ja osallistavasti. |
| --- | --- |

16.

pitää tärkeänä avointa hallintoa, jossa tiedot ja palvelut asetetaan turvallisesti saataville avoimuuden ja tehokkuuden parantamiseksi, ja hyväksyy periaatteen, jonka mukaan viranomaisten tulee vaihtaa tietoja keskenään sekä kansalaisten ja yritysten kanssa avoimesti ja osallistavasti.

| 17. | toistaa kannattavansa periaatetta digitaalisuuden oletusarvoisuudesta viranomaisten tarjoamissa palveluissa, myös rajatylittävästi, kunhan sen rinnalla toteutetaan toimenpiteitä digitaalisen osallisuuden varmistamiseksi (1). |
| --- | --- |

17.

toistaa kannattavansa periaatetta digitaalisuuden oletusarvoisuudesta viranomaisten tarjoamissa palveluissa, myös rajatylittävästi, kunhan sen rinnalla toteutetaan toimenpiteitä digitaalisen osallisuuden varmistamiseksi (1).

| 18. | kannattaa yhden kerran periaatetta, joka merkitsee sitä, että julkishallinto pyytää samat tiedot kansalaisilta ja yrityksiltä vain yhden kerran. Tällainen lähestymistapa auttaisi yksinkertaistamaan yhteydenpitoa kansalaisten, yritysten ja julkishallinnon välillä. |
| --- | --- |

18.

kannattaa yhden kerran periaatetta, joka merkitsee sitä, että julkishallinto pyytää samat tiedot kansalaisilta ja yrityksiltä vain yhden kerran. Tällainen lähestymistapa auttaisi yksinkertaistamaan yhteydenpitoa kansalaisten, yritysten ja julkishallinnon välillä.

| 19. | kannattaa periaatetta yhteentoimivuuden oletusarvoisuudesta, sillä yhteentoimivuus on keskeinen edellytys sille, että digitaalisen yhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia kyetään hyödyntämään. |
| --- | --- |

19.

kannattaa periaatetta yhteentoimivuuden oletusarvoisuudesta, sillä yhteentoimivuus on keskeinen edellytys sille, että digitaalisen yhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia kyetään hyödyntämään.

| 20. | kannattaa nk. yhteisen rakentamisen periaatetta (2) ja käyttäjien osallistumista yhä laajemmin kaikkiin julkisten palvelujen muutosprosesseihin. Tämä on lisäksi johdonmukaista sen kanssa, että AK kehottaa soveltamaan yhteisen rakentamisen periaatetta myös EU:n seuraavaan tutkimus- ja innovointiohjelmaan, jotta alue- ja paikallisyhteisöt otettaisiin täysipainoisesti mukaan kehittämään sitä (3). |
| --- | --- |

20.

kannattaa nk. yhteisen rakentamisen periaatetta (2) ja käyttäjien osallistumista yhä laajemmin kaikkiin julkisten palvelujen muutosprosesseihin. Tämä on lisäksi johdonmukaista sen kanssa, että AK kehottaa soveltamaan yhteisen rakentamisen periaatetta myös EU:n seuraavaan tutkimus- ja innovointiohjelmaan, jotta alue- ja paikallisyhteisöt otettaisiin täysipainoisesti mukaan kehittämään sitä (3).

| 21. | onkin tyytyväinen oikeudellisen kehyksen yhdenmukaistamiseen yleisellä tietosuoja-asetuksella, jonka nojalla voidaan sovittaa yhteen suhteellisuusperiaatetta noudattaen perusoikeustasoinen yksilön suoja henkilötietojen käsittelyssä sekä muut asiaankuuluvat perusoikeudet, ja muistuttaa, että henkilötietojen suojan hajanainen täytäntöönpano unionissa aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta, joka haittaa tietojen vapaata liikkuvuutta kaikkialla unionissa. Uusia mahdollisuuksia henkilötietojen ihmislähtöisen hallinnan parantamiseen tarjoaa Viron puheenjohtajakaudella kehitettävä MyData-aloite. |
| --- | --- |

21.

onkin tyytyväinen oikeudellisen kehyksen yhdenmukaistamiseen yleisellä tietosuoja-asetuksella, jonka nojalla voidaan sovittaa yhteen suhteellisuusperiaatetta noudattaen perusoikeustasoinen yksilön suoja henkilötietojen käsittelyssä sekä muut asiaankuuluvat perusoikeudet, ja muistuttaa, että henkilötietojen suojan hajanainen täytäntöönpano unionissa aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta, joka haittaa tietojen vapaata liikkuvuutta kaikkialla unionissa. Uusia mahdollisuuksia henkilötietojen ihmislähtöisen hallinnan parantamiseen tarjoaa Viron puheenjohtajakaudella kehitettävä MyData-aloite.

| 22. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla ja erityisesti rajaseutujen viranomaisilla voi olla ratkaisevan tärkeä rooli merkityksellisten, tehokkaiden ja keskeytymättömien rajatylittävien palvelujen kartoittamisessa, kokeilemisessa ja kehittämisessä. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla ja erityisesti rajaseutujen viranomaisilla voi olla ratkaisevan tärkeä rooli merkityksellisten, tehokkaiden ja keskeytymättömien rajatylittävien palvelujen kartoittamisessa, kokeilemisessa ja kehittämisessä.

| 23. | korostaa, että yksityinen sektori voi vaikuttaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan omaksumiseen. Kuluttajien ulottuville voidaan innovaatioiden avulla tuoda monenlaisia niin julkisia kuin yksityisiäkin palveluja yksinkertaistettujen menettelyjen kautta. Yksityistä sektoria olisi siksi pidettävä täysivaltaisena osallistujana ja julkishallinnon kumppanina innovoinnin alalla. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että yksityinen sektori voi vaikuttaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan omaksumiseen. Kuluttajien ulottuville voidaan innovaatioiden avulla tuoda monenlaisia niin julkisia kuin yksityisiäkin palveluja yksinkertaistettujen menettelyjen kautta. Yksityistä sektoria olisi siksi pidettävä täysivaltaisena osallistujana ja julkishallinnon kumppanina innovoinnin alalla.

| 24. | muistuttaa, että talouden digitalisoituminen tuo mukanaan uusia kuluttamisen, työnteon ja kanssakäymisen tapoja ja luo näin samalla kansalaisille uusia odotuksia julkisten palvelujen suhteen. Julkissektorin innovointi ja sähköisen hallinnon hyödyntäminen nykyistä paremmin ovat myös mahdollisuus vastata paremmin näihin muutoksiin erityisesti yhteistyötalouden kehittämisen ja siihen liittyvien kysymysten, kuten rekisteröitymismenettelyjen sekä verotus- ja työllisyysnäkökohtien, näkökulmasta. |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että talouden digitalisoituminen tuo mukanaan uusia kuluttamisen, työnteon ja kanssakäymisen tapoja ja luo näin samalla kansalaisille uusia odotuksia julkisten palvelujen suhteen. Julkissektorin innovointi ja sähköisen hallinnon hyödyntäminen nykyistä paremmin ovat myös mahdollisuus vastata paremmin näihin muutoksiin erityisesti yhteistyötalouden kehittämisen ja siihen liittyvien kysymysten, kuten rekisteröitymismenettelyjen sekä verotus- ja työllisyysnäkökohtien, näkökulmasta.

A.   Rakenteellinen ulottuvuus

| 25. | katsoo, että digitaalisen osallisuuden vahvistaminen ja digitaalisten palvelujen laajentaminen ovat ensisijainen työsarka, johon liittyvät haasteet ovat yhteydessä digitaalisten sisämarkkinoiden haasteisiin: on vähennettävä niiden alueiden lukumäärää, joita luotettava, suorituskykyinen ja kohtuuhintainen verkko ei vielä kata, ja samalla on kehitettävä toimia digitaalisten yhteistyöverkkojen käyttöönoton tukemiseksi ja niiden sisällön kehittämiseksi. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että digitaalisen osallisuuden vahvistaminen ja digitaalisten palvelujen laajentaminen ovat ensisijainen työsarka, johon liittyvät haasteet ovat yhteydessä digitaalisten sisämarkkinoiden haasteisiin: on vähennettävä niiden alueiden lukumäärää, joita luotettava, suorituskykyinen ja kohtuuhintainen verkko ei vielä kata, ja samalla on kehitettävä toimia digitaalisten yhteistyöverkkojen käyttöönoton tukemiseksi ja niiden sisällön kehittämiseksi.

| 26. | katsoo, että julkishallinnon – kuten kaikkien muidenkin arkaluonteisia tietoja käsittelevien organisaatioiden – tulee järjestelmällisesti huolehtia tietojen luokittelusta ja turvallisuudesta. Tietomurtojen, kyberhyökkäysten ja kyberterrorismin aiheuttamien huomattavien vahinkojen torjumiseksi on syytä tietyissä tapauksissa harkita ratkaisuja, joissa osa tiedoista tai jopa tietty järjestelmä ovat fyysisesti irti internetistä. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että julkishallinnon – kuten kaikkien muidenkin arkaluonteisia tietoja käsittelevien organisaatioiden – tulee järjestelmällisesti huolehtia tietojen luokittelusta ja turvallisuudesta. Tietomurtojen, kyberhyökkäysten ja kyberterrorismin aiheuttamien huomattavien vahinkojen torjumiseksi on syytä tietyissä tapauksissa harkita ratkaisuja, joissa osa tiedoista tai jopa tietty järjestelmä ovat fyysisesti irti internetistä.

| 27. | korostaa Euroopan komission roolia luotaessa perusedellytyksiä yhteentoimivuudelle ja yhdenmukaistamiselle, jotta tiedon jakaminen, johon mainitut periaatteet pohjautuvat, olisi mahdollista. |
| --- | --- |

27.

korostaa Euroopan komission roolia luotaessa perusedellytyksiä yhteentoimivuudelle ja yhdenmukaistamiselle, jotta tiedon jakaminen, johon mainitut periaatteet pohjautuvat, olisi mahdollista.

| 28. | vahvistaa, että tavoitteena on monikansallisten julkisten palvelujen rakentaminen digitaalisten ratkaisujen pohjalta, ja suhtautuukin tätä silmällä pitäen mielenkiinnolla aloitteisiin, joiden avulla voidaan parantaa eri viranomaistahojen yhteentoimivuutta ja kehittää ratkaisuja muun muassa henkilön tunnistamista ja sähköistä allekirjoitusta varten. |
| --- | --- |

28.

vahvistaa, että tavoitteena on monikansallisten julkisten palvelujen rakentaminen digitaalisten ratkaisujen pohjalta, ja suhtautuukin tätä silmällä pitäen mielenkiinnolla aloitteisiin, joiden avulla voidaan parantaa eri viranomaistahojen yhteentoimivuutta ja kehittää ratkaisuja muun muassa henkilön tunnistamista ja sähköistä allekirjoitusta varten.

| 29. | kehottaa soveltamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa digitaalisen infrastruktuurin kehittämiseen siten, että eri viranomaiset ottavat käyttöön yhteentoimivia ratkaisuja ja jakavat mahdollisimman pitkälle yhteisen teknisen perustan, jolle kehitetään omia sovelluksia kunkin tarpeisiin. Tällaisen lähestymistavan ansiosta ei tarvitsisi kehittää jokaiselle yksikölle omaa infrastruktuuria, ja tämä vähentäisi kuluja ja mahdollistaisi samalla tehokkuuden parantamisen. Lisäksi lähestymistapa auttaisi ehkäisemään sisämarkkinoiden alueellista pilkkoutuneisuutta. |
| --- | --- |

29.

kehottaa soveltamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa digitaalisen infrastruktuurin kehittämiseen siten, että eri viranomaiset ottavat käyttöön yhteentoimivia ratkaisuja ja jakavat mahdollisimman pitkälle yhteisen teknisen perustan, jolle kehitetään omia sovelluksia kunkin tarpeisiin. Tällaisen lähestymistavan ansiosta ei tarvitsisi kehittää jokaiselle yksikölle omaa infrastruktuuria, ja tämä vähentäisi kuluja ja mahdollistaisi samalla tehokkuuden parantamisen. Lisäksi lähestymistapa auttaisi ehkäisemään sisämarkkinoiden alueellista pilkkoutuneisuutta.

| 30. | toistaa kuitenkin tässä yhteydessä vaatimuksensa, että laajakaistan kehittämishankkeet tunnustettaisiin yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin liittyviksi tehtäviksi (4). |
| --- | --- |

30.

toistaa kuitenkin tässä yhteydessä vaatimuksensa, että laajakaistan kehittämishankkeet tunnustettaisiin yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin liittyviksi tehtäviksi (4).

| 31. | kannattaa aloitteita, joiden avulla voidaan parantaa kansalaisten ja yritysten pääsyä julkisten palvelujen piiriin. Yksinkertaistaminen ja keskittyminen käyttäjän tarpeisiin ovat periaatteita, joiden tulisi ohjata jokaista aloitetta. |
| --- | --- |

31.

kannattaa aloitteita, joiden avulla voidaan parantaa kansalaisten ja yritysten pääsyä julkisten palvelujen piiriin. Yksinkertaistaminen ja keskittyminen käyttäjän tarpeisiin ovat periaatteita, joiden tulisi ohjata jokaista aloitetta.

B.   Inhimillinen ulottuvuus

| 32. | katsoo, että tarvitaan syvällisiä muutoksia julkisen sektorin organisaatiokulttuuriin, jotta siitä voi tulla todella innovatiivinen, ja korostaa roolia, joka eri julkisten palvelujen virkamiehillä voi olla innovoinnin edistäjinä. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että tarvitaan syvällisiä muutoksia julkisen sektorin organisaatiokulttuuriin, jotta siitä voi tulla todella innovatiivinen, ja korostaa roolia, joka eri julkisten palvelujen virkamiehillä voi olla innovoinnin edistäjinä.

| 33. | toivoo, että sekä paikallis- että valtionhallinnossa asetetaan etusijalle virkamiesten jatkuva kouluttaminen uusien digitaalisten ratkaisujen käytössä, ja kehottaa levittämään hallinnossa tällaista avoimuuden, viestinnän ja kokemustenvaihdon kulttuuria. |
| --- | --- |

33.

toivoo, että sekä paikallis- että valtionhallinnossa asetetaan etusijalle virkamiesten jatkuva kouluttaminen uusien digitaalisten ratkaisujen käytössä, ja kehottaa levittämään hallinnossa tällaista avoimuuden, viestinnän ja kokemustenvaihdon kulttuuria.

| 34. | kehottaa asettamaan eri hallintoyksiköihin monialaisia korkean tason työryhmiä, joissa voi olla mukana käyttäjiä ja joiden tehtävänä on ehdottaa innovatiivisia ratkaisuja julkissektorin päättäjille. |
| --- | --- |

34.

kehottaa asettamaan eri hallintoyksiköihin monialaisia korkean tason työryhmiä, joissa voi olla mukana käyttäjiä ja joiden tehtävänä on ehdottaa innovatiivisia ratkaisuja julkissektorin päättäjille.

| 35. | katsoo, että sähköisen hallinnon mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen edellyttää, että ensin rakennetaan kansalaisten ja yritysten luottamus toimitettavien tietojen käsittelytapoihin, ja että tällainen luottamus edellyttää tiettyjen tietojen yhdenmukaista, erittäin korkeatasoista suojelua. Komitea painottaa tässä yhteydessä sitä, että luottamus kasvaa, kun kansalaisilla ja yrityksillä on oikeus tarkastaa, miten viranomaiset ovat käyttäneet heidän tietojaan. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että sähköisen hallinnon mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen edellyttää, että ensin rakennetaan kansalaisten ja yritysten luottamus toimitettavien tietojen käsittelytapoihin, ja että tällainen luottamus edellyttää tiettyjen tietojen yhdenmukaista, erittäin korkeatasoista suojelua. Komitea painottaa tässä yhteydessä sitä, että luottamus kasvaa, kun kansalaisilla ja yrityksillä on oikeus tarkastaa, miten viranomaiset ovat käyttäneet heidän tietojaan.

| 36. | katsoo, että hallinnon digitaalisiin ratkaisuihin pohjautuvan nykyaikaistamisen tulee myös merkitä kansalaisille parempia mahdollisuuksia osallistua julkiseen päätöksentekoon ja että tästä paikallisdemokratialle erityisen tärkeästä kysymyksestä tulee laatia erityisiä aloitteita. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että hallinnon digitaalisiin ratkaisuihin pohjautuvan nykyaikaistamisen tulee myös merkitä kansalaisille parempia mahdollisuuksia osallistua julkiseen päätöksentekoon ja että tästä paikallisdemokratialle erityisen tärkeästä kysymyksestä tulee laatia erityisiä aloitteita.

| 37. | korostaakin, että julkisten menettelyjen ”yhdessä rakentamisen” periaate, jonka mukaisesti käyttäjät osallistuvat julkisten palvelujen suunnitteluun ja kehittelyyn, on siksi tärkeä. Tämä uusi viranomaisten, kansalaisten ja yritysten välisen yhteistyön malli mahdollistaa käyttäjien tarpeisiin vastaamisen mutta myös kansalaisten taitojen ja kykyjen kartoittamisen ja niiden huomioon ottamisen yhteistoiminnan kehittämiseksi ja sitä kautta palvelun laadun parantamiseksi. Komitea ehdottaa, että hyödynnetään jo olemassa olevia välineitä, kuten OECD:n välineistöä, ja edistetään niiden käyttöä paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

37.

korostaakin, että julkisten menettelyjen ”yhdessä rakentamisen” periaate, jonka mukaisesti käyttäjät osallistuvat julkisten palvelujen suunnitteluun ja kehittelyyn, on siksi tärkeä. Tämä uusi viranomaisten, kansalaisten ja yritysten välisen yhteistyön malli mahdollistaa käyttäjien tarpeisiin vastaamisen mutta myös kansalaisten taitojen ja kykyjen kartoittamisen ja niiden huomioon ottamisen yhteistoiminnan kehittämiseksi ja sitä kautta palvelun laadun parantamiseksi. Komitea ehdottaa, että hyödynnetään jo olemassa olevia välineitä, kuten OECD:n välineistöä, ja edistetään niiden käyttöä paikallis- ja aluetasolla.

| 38. | ehdottaa, että eurooppalaisten innovaatiokeskittymien verkostoitumista edistetään tehokkaasti kaupunki- ja aluevetoisen innovoinnin vauhdittamiseksi. |
| --- | --- |

38.

ehdottaa, että eurooppalaisten innovaatiokeskittymien verkostoitumista edistetään tehokkaasti kaupunki- ja aluevetoisen innovoinnin vauhdittamiseksi.

| 39. | katsoo, että hallinnon digitalisointi velvoittaa takaamaan kaikille kansalaisille pääsyn digitaalisten palvelujen piiriin riippumatta koulutustasosta, iästä, mahdollisesta vammasta tai siitä, missä päin Eurooppaa he ovat. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että hallinnon digitalisointi velvoittaa takaamaan kaikille kansalaisille pääsyn digitaalisten palvelujen piiriin riippumatta koulutustasosta, iästä, mahdollisesta vammasta tai siitä, missä päin Eurooppaa he ovat.

| 40. | korostaa, että kansalaisten ja yritysten ja erityisesti pk-yritysten valistaminen ja kouluttaminen digitaalisten julkisten palvelujen käytön alalla on ratkaisevaa sen kannalta, hyväksytäänkö julkisen sektorin muuttuminen digitaaliseksi erityisesti niiden parissa, joille kyseinen teknologia on vierainta. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että kansalaisten ja yritysten ja erityisesti pk-yritysten valistaminen ja kouluttaminen digitaalisten julkisten palvelujen käytön alalla on ratkaisevaa sen kannalta, hyväksytäänkö julkisen sektorin muuttuminen digitaaliseksi erityisesti niiden parissa, joille kyseinen teknologia on vierainta.

| 41. | katsoo lisäksi, että ajattelutavan muutos lähtee kasvatuksesta ja koulutuksesta, ja kannattaa siksi tietotekniikkakurssien lisäämistä kouluissa, jotta uudet sukupolvet pääsevät nauttimaan todellisesta digitaalikulttuurista ja voivat kasvaa huomisen osaamisyhteiskunnan aktiivisiksi jäseniksi. Myös kaikenikäisille aikuisille olisi mahdollistettava digitaalisten taitojen hankkiminen tai kehittäminen soveltuvien elinikäisen oppimisen rakenteiden avulla. |
| --- | --- |

41.

katsoo lisäksi, että ajattelutavan muutos lähtee kasvatuksesta ja koulutuksesta, ja kannattaa siksi tietotekniikkakurssien lisäämistä kouluissa, jotta uudet sukupolvet pääsevät nauttimaan todellisesta digitaalikulttuurista ja voivat kasvaa huomisen osaamisyhteiskunnan aktiivisiksi jäseniksi. Myös kaikenikäisille aikuisille olisi mahdollistettava digitaalisten taitojen hankkiminen tai kehittäminen soveltuvien elinikäisen oppimisen rakenteiden avulla.

Yhteistyön lisäämisen hyödyt

| 42. | korostaa, että julkissektorin innovointia voidaan edistää yhteistyöllä ja vaihtamalla hyviä käytänteitä viranomaisten välillä ja yli rajojen. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että julkissektorin innovointia voidaan edistää yhteistyöllä ja vaihtamalla hyviä käytänteitä viranomaisten välillä ja yli rajojen.

| 43. | suhtautuu myönteisesti viranomaisten välisiin tiedonsiirtokokeiluihin, jollainen on Viron ja Suomen kehittämä pilottihanke (5), ja ehdottaa tällaisten yhteistyöhankkeiden tukemista alueidenvälisen yhteistyön puitteissa. |
| --- | --- |

43.

suhtautuu myönteisesti viranomaisten välisiin tiedonsiirtokokeiluihin, jollainen on Viron ja Suomen kehittämä pilottihanke (5), ja ehdottaa tällaisten yhteistyöhankkeiden tukemista alueidenvälisen yhteistyön puitteissa.

| 44. | ehdottaa, että kehitetään aloitteita paikallis- ja alueyhteisöjen toteuttamien innovaatioiden kartoittamiseksi, kokemusten vaihtamiseksi ja hyvien käytänteiden levittämiseksi. |
| --- | --- |

44.

ehdottaa, että kehitetään aloitteita paikallis- ja alueyhteisöjen toteuttamien innovaatioiden kartoittamiseksi, kokemusten vaihtamiseksi ja hyvien käytänteiden levittämiseksi.

| 45. | korostaa, että on tärkeää ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kaikkiin toimintapolitiikkoihin, joiden tarkoituksena on edistää julkissektorin innovointia digitaalisten ratkaisujen avulla. |
| --- | --- |

45.

korostaa, että on tärkeää ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kaikkiin toimintapolitiikkoihin, joiden tarkoituksena on edistää julkissektorin innovointia digitaalisten ratkaisujen avulla.

Suositukset

| 46. | painottaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä tulee olla keskeinen rooli julkissektorin nykyaikaistamisessa. |
| --- | --- |

46.

painottaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä tulee olla keskeinen rooli julkissektorin nykyaikaistamisessa.

| 47. | suhtautuu myönteisesti siihen, että alueiden komitea on mukana olemassa olevissa foorumeissa, kuten sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 ohjauskomiteassa. Komitea katsoo kuitenkin, että täysjäsenyys ohjauskomiteassa sekä kumppanuus OECD:n julkisen sektorin innovoinnin seurantakeskuksen kanssa antaisivat sille paremmat mahdollisuudet edistää julkissektorin innovointia. |
| --- | --- |

47.

suhtautuu myönteisesti siihen, että alueiden komitea on mukana olemassa olevissa foorumeissa, kuten sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 ohjauskomiteassa. Komitea katsoo kuitenkin, että täysjäsenyys ohjauskomiteassa sekä kumppanuus OECD:n julkisen sektorin innovoinnin seurantakeskuksen kanssa antaisivat sille paremmat mahdollisuudet edistää julkissektorin innovointia.

| 48. | ehdottaa lisäksi kumppanuuden perustamista alueiden komitean ja avoimen hallinnon kumppanuusohjelman (Open Government Partnership, OGP) välille. |
| --- | --- |

48.

ehdottaa lisäksi kumppanuuden perustamista alueiden komitean ja avoimen hallinnon kumppanuusohjelman (Open Government Partnership, OGP) välille.

| 49. | ehdottaa, että kehitetään konkreettisia indikaattoreita, joiden avulla voidaan vertailla luotettavasti viranomaisten valmiutta ottaa käyttöön digitaalisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

49.

ehdottaa, että kehitetään konkreettisia indikaattoreita, joiden avulla voidaan vertailla luotettavasti viranomaisten valmiutta ottaa käyttöön digitaalisia ratkaisuja.

| 50. | kehottaa julkista sektoria sitoutumaan käyttäjien tarpeisiin keskittyvään innovointiin ja noudattamaan seuraavia periaatteita: kaikkien kansalaisten ja yritysten syrjimätön pääsy digitaalisten palvelujen piiriin, arkaluonteisten tietojen korkeatasoinen suojelu, digitaalisuuden oletusarvoisuus, yhden kerran periaate, yhteisen rakentamisen periaate sekä yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

50.

kehottaa julkista sektoria sitoutumaan käyttäjien tarpeisiin keskittyvään innovointiin ja noudattamaan seuraavia periaatteita: kaikkien kansalaisten ja yritysten syrjimätön pääsy digitaalisten palvelujen piiriin, arkaluonteisten tietojen korkeatasoinen suojelu, digitaalisuuden oletusarvoisuus, yhden kerran periaate, yhteisen rakentamisen periaate sekä yhteentoimivuus.

| 51. | ehdottaa, että halukkaita kaupunkeja ja alueita nimitetään julkishallinnon innovatiivisen uudistamisen ja innovatiivisten hankintojen edelläkävijöiksi, jotta pystytään tehostamaan palvelujen tarjontaa ja saamaan aikaan mittakaavaetuja kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

51.

ehdottaa, että halukkaita kaupunkeja ja alueita nimitetään julkishallinnon innovatiivisen uudistamisen ja innovatiivisten hankintojen edelläkävijöiksi, jotta pystytään tehostamaan palvelujen tarjontaa ja saamaan aikaan mittakaavaetuja kaikkialla Euroopassa.

| 52. | kannattaa Euroopan parlamentin Euroopan komissiolle esittämää vaatimusta toimia itse esimerkkinä tässä asiassa. |
| --- | --- |

52.

kannattaa Euroopan parlamentin Euroopan komissiolle esittämää vaatimusta toimia itse esimerkkinä tässä asiassa.

| 53. | ehdottaa, että perustetaan säännöllinen tapahtuma, jossa tuodaan esiin alue- ja paikallisyhteisöjen kehittelemiä parhaita käytännön esimerkkejä innovoinnista digitaalisten ratkaisujen avulla. |
| --- | --- |

53.

ehdottaa, että perustetaan säännöllinen tapahtuma, jossa tuodaan esiin alue- ja paikallisyhteisöjen kehittelemiä parhaita käytännön esimerkkejä innovoinnista digitaalisten ratkaisujen avulla.

Bryssel 30. marraskuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Sähköisen hallinnon toimintaohjelma 2016–2020” (COR-2016-02882).

1

(2)  https://www.oecd.org/governance/observatory-public-sector-innovation/blog/page/citizenpoweredcitiesco-producingbetterpublicserviceswithcitizens.htm

2

(3)  AK:n lausunto aiheesta ”Paikallinen ja alueellinen ulottuvuus Horisontti 2020 -puiteohjelmassa ja uusi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma” (COR-2017-00854).

3

(4)  AK:n lausunto aiheesta ”Eurooppalainen pilvipalvelualoite ja tieto- ja viestintätekniikan standardointiprioriteetit digitaalisilla sisämarkkinoilla” (COR-2016-02880).

4

(5)  Viro ja Suomi tiivistävät yhteistyötään kehittääkseen X-Road-järjestelmää, joka mahdollistaa suoran ja turvallisen tiedonsiirron järjestelmään kuuluvien tahojen välillä. Maiden äskettäin yhdessä perustamalla ja käyttöön ottamalla Nordic Institute for Interoperability Solutions -instituutilla on keskeinen rooli X-Road-yhteentoimivuusalustan jatkokehittelyssä. http://vm.fi/artikkeli/-/asset_publisher/suomi-ja-viro-perustavat-yhteisen-instituutin-kehittamaan-x-road-teknologiaa

5

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/39

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Laitoshoidosta luopuminen paikallis- ja aluetason hoitojärjestelmissä”

(2018/C 164/07)

| Esittelijä: | Xamuel Gonzalez Westling (SE, PES), Hoforsin kunnanvaltuutettu |
| --- | --- |

Esittelijä:

Xamuel Gonzalez Westling (SE, PES), Hoforsin kunnanvaltuutettu

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Vammaisten oikeudet

| 1. | pitää tervetulleena Viron hallituksen komitealle esittämää pyyntöä antaa lausunto aiheesta ”Laitoshoidosta luopuminen paikallis- ja aluetason hoitojärjestelmissä”. Arvion mukaan joka kuudes EU:ssa – noin 80 miljoonaa ihmistä – kärsii jonkinlaisesta vammasta, joita on eriasteisia, lievästä vakavaan. Yli kolmasosalla kaikista yli 75-vuotiaista on vamma, joka haittaa heitä heidän päivittäisessä elämässään. Tämän luvun odotetaan suurenevan sitä mukaa kuin iäkkäiden ihmisten osuus EU:ssa kasvaa lähivuosina (1). Vaikka vammaisten elämäntilanne ja elinolot ovat parantuneet huomattavasti viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana, hoidossa ja hoivassa sekä vammaisiin suhtautumisessa on edelleen enemmän tai vähemmän suuria puutteita useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. Valitettavasti edelleen on tapauksia, joissa esim. kehitysvammaisten ja/tai psyykkisesti sairaiden henkilöiden oikeutta tehdä omaa elämäänsä koskevia päätöksiä rajoitetaan. |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena Viron hallituksen komitealle esittämää pyyntöä antaa lausunto aiheesta ”Laitoshoidosta luopuminen paikallis- ja aluetason hoitojärjestelmissä”. Arvion mukaan joka kuudes EU:ssa – noin 80 miljoonaa ihmistä – kärsii jonkinlaisesta vammasta, joita on eriasteisia, lievästä vakavaan. Yli kolmasosalla kaikista yli 75-vuotiaista on vamma, joka haittaa heitä heidän päivittäisessä elämässään. Tämän luvun odotetaan suurenevan sitä mukaa kuin iäkkäiden ihmisten osuus EU:ssa kasvaa lähivuosina (1). Vaikka vammaisten elämäntilanne ja elinolot ovat parantuneet huomattavasti viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana, hoidossa ja hoivassa sekä vammaisiin suhtautumisessa on edelleen enemmän tai vähemmän suuria puutteita useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. Valitettavasti edelleen on tapauksia, joissa esim. kehitysvammaisten ja/tai psyykkisesti sairaiden henkilöiden oikeutta tehdä omaa elämäänsä koskevia päätöksiä rajoitetaan.

| 2. | uskoo vahvasti, että vammaisilla on oltava mahdollisimman hyvät yhteiskuntaan integroitumisen ja itsenäisen toiminnan mahdollisuudet ja että heidän valinnanvapauttaan tulee kunnioittaa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että terveydenhuoltojärjestelmät ovat eri maissa erilaisia, minkä vuoksi yhteisöperustaiseen hoitoon siirtyminen on mukautettava paikallisiin olosuhteisiin ja siinä on osallistettava sekä kyseiset yhteisöt että asiakkaat ja heidän perheensä. Komitea painottaa, ettei tämän lausunnon tarkoituksena ole sulkea pois tai tuomita kaikkea laitoshoitoa kaikissa olosuhteissa. Laitos ei ole ainoa ratkaisu, mutta sitä voitaisiin myös pitää yhtenä ratkaisuna muiden joukossa. Joissakin maissa laitokset ovat avoimempia uusille tuen muodoille ja valmiita mukautumaan erilaisiin tilanteisiin sekä tarjoamaan kaikille mahdollisimman hyvät mahdollisuudet täysipainoiseen elämään vamman asteesta riippumatta. Erityisesti on syytä painottaa läheisten roolia laitosten toiminnassa. |
| --- | --- |

2.

uskoo vahvasti, että vammaisilla on oltava mahdollisimman hyvät yhteiskuntaan integroitumisen ja itsenäisen toiminnan mahdollisuudet ja että heidän valinnanvapauttaan tulee kunnioittaa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että terveydenhuoltojärjestelmät ovat eri maissa erilaisia, minkä vuoksi yhteisöperustaiseen hoitoon siirtyminen on mukautettava paikallisiin olosuhteisiin ja siinä on osallistettava sekä kyseiset yhteisöt että asiakkaat ja heidän perheensä. Komitea painottaa, ettei tämän lausunnon tarkoituksena ole sulkea pois tai tuomita kaikkea laitoshoitoa kaikissa olosuhteissa. Laitos ei ole ainoa ratkaisu, mutta sitä voitaisiin myös pitää yhtenä ratkaisuna muiden joukossa. Joissakin maissa laitokset ovat avoimempia uusille tuen muodoille ja valmiita mukautumaan erilaisiin tilanteisiin sekä tarjoamaan kaikille mahdollisimman hyvät mahdollisuudet täysipainoiseen elämään vamman asteesta riippumatta. Erityisesti on syytä painottaa läheisten roolia laitosten toiminnassa.

| 3. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan mukaan EU:n rooli kansanterveyspolitiikkojen alalla on ensisijaisesti täydentää jäsenvaltioiden valtakunnallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toteuttamia terveyspolitiikkoja. Toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti kunnioittaen EU:n tehtävänä on






  — | edistää koordinointia, joka suuntautuu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkäisemiseen sekä fyysistä ja mielenterveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan. Kyseinen toiminta käsittää laajalle levinneiden vaarallisten sairauksien torjunnan edistämällä niiden syiden, leviämisen ja ehkäisemisen tutkimusta sekä terveysvalistusta ja -kasvatusta, samoin kuin rajatylittävien vakavien terveysuhkien seurannan, niistä hälyttämisen ja niiden torjumisen. |
| --- | --- | --- |

3.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan mukaan EU:n rooli kansanterveyspolitiikkojen alalla on ensisijaisesti täydentää jäsenvaltioiden valtakunnallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toteuttamia terveyspolitiikkoja. Toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti kunnioittaen EU:n tehtävänä on

—

edistää koordinointia, joka suuntautuu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkäisemiseen sekä fyysistä ja mielenterveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan. Kyseinen toiminta käsittää laajalle levinneiden vaarallisten sairauksien torjunnan edistämällä niiden syiden, leviämisen ja ehkäisemisen tutkimusta sekä terveysvalistusta ja -kasvatusta, samoin kuin rajatylittävien vakavien terveysuhkien seurannan, niistä hälyttämisen ja niiden torjumisen.

| — | asettaa ihmisestä peräisin oleville elimille ja aineille sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualalla ja myös lääkkeille tietyt laatu- ja turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

—

asettaa ihmisestä peräisin oleville elimille ja aineille sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualalla ja myös lääkkeille tietyt laatu- ja turvallisuusvaatimukset.

| 4. | toteaa, että YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) vuodelta 2006 merkitsee näkökulman muutosta suhteessa vammaisuuteen, sillä huomio kiinnitetään siihen, miten yhteiskuntaa ja lähiympäristöä voidaan mukauttaa vammaisen kohtaamien esteiden kompensoimiseksi niin, että hänet otetaan mukaan yhteiskuntaan ja että hän voi elää elämäänsä mahdollisimman itsenäisesti. Marraskuussa 2017 EU:n 28 jäsenvaltiosta 27 oli ratifioinut yleissopimuksen, ja niistä 22 valtiota oli myös ratifioinut lisäpöytäkirjan (2). AK suosittaa, että kaikki jäsenvaltiot ratifioivat sekä yleissopimuksen että lisäpöytäkirjan. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) vuodelta 2006 merkitsee näkökulman muutosta suhteessa vammaisuuteen, sillä huomio kiinnitetään siihen, miten yhteiskuntaa ja lähiympäristöä voidaan mukauttaa vammaisen kohtaamien esteiden kompensoimiseksi niin, että hänet otetaan mukaan yhteiskuntaan ja että hän voi elää elämäänsä mahdollisimman itsenäisesti. Marraskuussa 2017 EU:n 28 jäsenvaltiosta 27 oli ratifioinut yleissopimuksen, ja niistä 22 valtiota oli myös ratifioinut lisäpöytäkirjan (2). AK suosittaa, että kaikki jäsenvaltiot ratifioivat sekä yleissopimuksen että lisäpöytäkirjan.

| 5. | soveltaa YK:n määritelmää vammaisuudesta, jonka mukaan se on seurausta sellaisesta vuorovaikutuksesta henkilöiden, joilla on pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma, ja asenteista ja ympäristöstä johtuvien esteiden välillä, joka estää näiden henkilöiden täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa. Vamma voi syntyä sairauden, muun terveydentilan, synnynnäisen häiriön tai hankinnaisen vahingoittuman seurauksena. Tällaiset sairaudet, terveydentilat tai vahingoittumat voivat olla luonteeltaan pysyviä tai väliaikaisia. |
| --- | --- |

5.

soveltaa YK:n määritelmää vammaisuudesta, jonka mukaan se on seurausta sellaisesta vuorovaikutuksesta henkilöiden, joilla on pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma, ja asenteista ja ympäristöstä johtuvien esteiden välillä, joka estää näiden henkilöiden täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa. Vamma voi syntyä sairauden, muun terveydentilan, synnynnäisen häiriön tai hankinnaisen vahingoittuman seurauksena. Tällaiset sairaudet, terveydentilat tai vahingoittumat voivat olla luonteeltaan pysyviä tai väliaikaisia.

Siirtyminen laitoshoidosta yhteisöperustaiseen hoitoon ja hoivaan

| 6. | suhtautuu myönteisesti komission entisen jäsenen Vladimír Špidlan aloitteeseen. Špidla laati asiantuntijaryhmän tuella yhteiset eurooppalaiset suositukset laitoshoidosta yhteisöllisiin palveluihin siirtymiseksi (Common European Guidelines on the Transition from Institutional to Community-based Care) (3). AK suosittaa, että näiden suositusten mukaisesti laitoksesta käytetään määritelmää asumispalveluna, jossa ”asukkaat on eristetty muusta yhteisöstä ja/tai pakotettu asumaan yhdessä, asukkailla ei ole riittävää määräysvaltaa elämäänsä tai heitä koskeviin päätöksiin ja itse organisaation vaatimukset ovat tärkeämpiä kuin asukkaiden yksilölliset tarpeet”. Suositukset on laadittu, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea siirtymisessä laitoshoidosta yhteisöperustaisiin hoitomuotoihin. Ottamalla lähtökohdaksi laitoshoidosta luopumisen toteuttaneiden maiden saamat kokemukset ja tulokset tämän prosessin on ajan myötä käsitettävä seuraavat näkökohdat: yhteinen strategia ja näkemys, asianomaisten henkilöiden ja heidän omaistensa osallistaminen, kaikkien toimijoiden yhteinen vastuunotto kaikilla tasoilla sekä prosessin johtaminen, ohjaaminen ja tukeminen. AK katsoo, että suositukset voivat olla hyvänä tukena siirryttäessä laitoshoidosta yhteisöperustaisempiin hoitomuotoihin, ja suosittaa kaikille jäsenvaltioille niiden hyödyntämistä. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti komission entisen jäsenen Vladimír Špidlan aloitteeseen. Špidla laati asiantuntijaryhmän tuella yhteiset eurooppalaiset suositukset laitoshoidosta yhteisöllisiin palveluihin siirtymiseksi (Common European Guidelines on the Transition from Institutional to Community-based Care) (3). AK suosittaa, että näiden suositusten mukaisesti laitoksesta käytetään määritelmää asumispalveluna, jossa ”asukkaat on eristetty muusta yhteisöstä ja/tai pakotettu asumaan yhdessä, asukkailla ei ole riittävää määräysvaltaa elämäänsä tai heitä koskeviin päätöksiin ja itse organisaation vaatimukset ovat tärkeämpiä kuin asukkaiden yksilölliset tarpeet”. Suositukset on laadittu, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea siirtymisessä laitoshoidosta yhteisöperustaisiin hoitomuotoihin. Ottamalla lähtökohdaksi laitoshoidosta luopumisen toteuttaneiden maiden saamat kokemukset ja tulokset tämän prosessin on ajan myötä käsitettävä seuraavat näkökohdat: yhteinen strategia ja näkemys, asianomaisten henkilöiden ja heidän omaistensa osallistaminen, kaikkien toimijoiden yhteinen vastuunotto kaikilla tasoilla sekä prosessin johtaminen, ohjaaminen ja tukeminen. AK katsoo, että suositukset voivat olla hyvänä tukena siirryttäessä laitoshoidosta yhteisöperustaisempiin hoitomuotoihin, ja suosittaa kaikille jäsenvaltioille niiden hyödyntämistä.

| 7. | toteaa, että laitoshoitoa on yhä enemmän alettu kyseenalaistaa ja että useat tieteelliset tutkimukset osoittavat, että pitkäaikainen laitoshoito voi johtaa yksilötasolla kauaskantoisiin kielteisiin seurauksiin, kuten vapauden menetykseen, leimautumiseen, itsenäisyyden menettämiseen ja itsestä vieraantumiseen. Myös hoitolaitoksissa työskentelevään henkilökuntaan kohdistuu kielteisiä vaikutuksia. Vallitsee näin ollen yksimielisyys siitä, että etusijalle on asetettava yhteisöperustainen hoito avoimemmissa muodoissa ja että sen tulisi olla tulevaisuuden hoitokäytänteiden suuntana. Tämä tuodaan esiin myös mielenterveyttä koskevassa WHO:n eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa (The European Mental Health Action Plan) (4). Toimintasuunnitelman on laatinut WHO:n Euroopan aluetoimisto tiiviissä yhteistyössä ja vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat myös ilmaisseet tukensa suunnitelmalle. AK toistaa myös, että vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaan vammaisilla henkilöillä on oikeus ”elää yhteisössä, jossa heillä on muiden kanssa yhdenvertaiset valinnanmahdollisuudet” (5). |
| --- | --- |

7.

toteaa, että laitoshoitoa on yhä enemmän alettu kyseenalaistaa ja että useat tieteelliset tutkimukset osoittavat, että pitkäaikainen laitoshoito voi johtaa yksilötasolla kauaskantoisiin kielteisiin seurauksiin, kuten vapauden menetykseen, leimautumiseen, itsenäisyyden menettämiseen ja itsestä vieraantumiseen. Myös hoitolaitoksissa työskentelevään henkilökuntaan kohdistuu kielteisiä vaikutuksia. Vallitsee näin ollen yksimielisyys siitä, että etusijalle on asetettava yhteisöperustainen hoito avoimemmissa muodoissa ja että sen tulisi olla tulevaisuuden hoitokäytänteiden suuntana. Tämä tuodaan esiin myös mielenterveyttä koskevassa WHO:n eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa (The European Mental Health Action Plan) (4). Toimintasuunnitelman on laatinut WHO:n Euroopan aluetoimisto tiiviissä yhteistyössä ja vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat myös ilmaisseet tukensa suunnitelmalle. AK toistaa myös, että vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaan vammaisilla henkilöillä on oikeus ”elää yhteisössä, jossa heillä on muiden kanssa yhdenvertaiset valinnanmahdollisuudet” (5).

| 8. | toteaa, että 20 viime vuoden aikana tapahtunut kehitys, jonka myötä suuria laitoksia ja erikoissairaaloita on lakkautettu entistä avoimemman ja yhteisöperustaisemman hoidon hyväksi, on ollut samankaltainen monissa EU:n jäsenvaltioissa. Tästä huolimatta edelleen yli miljoona vammaista asuu ja elää nykyisin laitoksissa Euroopan valtioissa (6). Siirtyminen laitoshoidosta avoimempiin ja yhteisöllisempiin hoitomuotoihin ei voi tapahtua yhdessä yössä. Kyseessä on muutos, joka vie useita vuosia ja edellyttää toimia ja toimenpiteitä yhteiskunnan kaikilla tasoilla sekä muutoksia asenteissa ja lainsäädännössä. AK pitää tärkeänä, että entistä yhteisöllisemmän hoitomuodon kehittämisestä tulee ensisijainen tavoite kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että kehitys kohti laitoshoidosta luopumista tapahtuu kohderyhmien oikeuksia kunnioittaen ja varmistamalla parhaat mahdolliset myönteiset vaikutukset asianomaisille henkilöille. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että 20 viime vuoden aikana tapahtunut kehitys, jonka myötä suuria laitoksia ja erikoissairaaloita on lakkautettu entistä avoimemman ja yhteisöperustaisemman hoidon hyväksi, on ollut samankaltainen monissa EU:n jäsenvaltioissa. Tästä huolimatta edelleen yli miljoona vammaista asuu ja elää nykyisin laitoksissa Euroopan valtioissa (6). Siirtyminen laitoshoidosta avoimempiin ja yhteisöllisempiin hoitomuotoihin ei voi tapahtua yhdessä yössä. Kyseessä on muutos, joka vie useita vuosia ja edellyttää toimia ja toimenpiteitä yhteiskunnan kaikilla tasoilla sekä muutoksia asenteissa ja lainsäädännössä. AK pitää tärkeänä, että entistä yhteisöllisemmän hoitomuodon kehittämisestä tulee ensisijainen tavoite kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että kehitys kohti laitoshoidosta luopumista tapahtuu kohderyhmien oikeuksia kunnioittaen ja varmistamalla parhaat mahdolliset myönteiset vaikutukset asianomaisille henkilöille.

| 9. | pitää tärkeänä kiinnittää huomiota vaaraan, että valtiot laitoshoidosta yhteisöllisempiin hoitomuotoihin siirryttäessä perustavat uusia laitoksia lakkautettujen laitosten tilalle. Kyse voi olla kohderyhmistä erityisen vaativine ja monitahoisine tarpeineen, joihin yhteiskunnan taholta on hankala vastata, jolloin yksilöllisten ratkaisujen puuttuessa vaikuttaa järkeenkäyvältä perustaa uusia laitosten kaltaisia hoitokoteja ja palvelutaloja. Näin voi käydä myös vastattaessa äkilliseen kriisiin, josta esimerkkinä on useisiin EU:n jäsenvaltioihin syksyllä 2015 suuntautunut pakolaisaalto, jolloin luotiin vastaanottokeskuksia ja laitosratkaisuja, jotta voitiin nopeasti vastata ihmisten majoittamistarpeeseen. Väliaikaisiksi katsotuista ja suunnitelluista ratkaisuista uhkaa näin tulla pitkäaikaisia ratkaisuja niihin liittyvine kielteisine yksilötason seurauksineen. |
| --- | --- |

9.

pitää tärkeänä kiinnittää huomiota vaaraan, että valtiot laitoshoidosta yhteisöllisempiin hoitomuotoihin siirryttäessä perustavat uusia laitoksia lakkautettujen laitosten tilalle. Kyse voi olla kohderyhmistä erityisen vaativine ja monitahoisine tarpeineen, joihin yhteiskunnan taholta on hankala vastata, jolloin yksilöllisten ratkaisujen puuttuessa vaikuttaa järkeenkäyvältä perustaa uusia laitosten kaltaisia hoitokoteja ja palvelutaloja. Näin voi käydä myös vastattaessa äkilliseen kriisiin, josta esimerkkinä on useisiin EU:n jäsenvaltioihin syksyllä 2015 suuntautunut pakolaisaalto, jolloin luotiin vastaanottokeskuksia ja laitosratkaisuja, jotta voitiin nopeasti vastata ihmisten majoittamistarpeeseen. Väliaikaisiksi katsotuista ja suunnitelluista ratkaisuista uhkaa näin tulla pitkäaikaisia ratkaisuja niihin liittyvine kielteisine yksilötason seurauksineen.

Leimautumisen torjuminen

| 10. | panee merkille, että EU:n eri jäsenvaltioissa on vaihtelevassa määrin joukko lakeja ja toimintapoliittisia asiakirjoja, joissa todetaan, että vammaisille on annettava mahdollisuus osallistua yhteiskuntaan ja elää elämäänsä muiden tavoin. Tästä huolimatta yhteiskunnassa on havaittavissa piilevää ja toisinaan avointa vammaisten henkilöiden vastustusta. Leimautuneisiin ryhmiin suhtaudutaan usein vihamielisesti ja pelokkaasti, ja heitä kohdellaan ihan kuin he olisivat vähempiarvoisia ja rasitteena. Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että mielenterveyden ongelmista kärsivät henkilöt leimautuvat (7). Leimautuminen puolestaan johtaa siihen, että asianomaista henkilöä syrjitään. Tämä voi ilmetä esimerkiksi puutteellisten terveydenhuoltopalvelujen tai sosiaalisen hyljeksinnän muodossa, mikä johtaa siihen, että henkilön henkinen terveydentila heikkenee entisestään. Syntyy noidankehä, joka uhkaa jatkua ja syvetä. Laitoshoidosta luopumisessa on kyse muustakin kuin suurten laitosten sulkemisesta ja vaihtoehtoisten hoitomuotojen luomisesta. Kyse on myös ennakkoluulojen torjumisesta ja stereotypioiden kyseenalaistamisesta sekä asenteiden muuttamisesta. Sen sijaan, että vammaiset nähtäisiin lähinnä terveydenhuoltopalvelujen ja hoidon kohteina ja passiivisina vastaanottajina, heidät olisi tunnustettava yhteiskunnan tasavertaisiksi jäseniksi, joilla on täysimääräiset ihmisoikeudet. AK katsoo, että laitoshoidosta luopumisen ohella jäsenvaltioiden on samalla torjuttava leimautumista ja estettävä syrjintä. Tämä tarkoittaa YK:n yleissopimuksen mukaisesti (vammaisyleissopimuksen 4–6 art.) sitä, että valtioiden on ryhdyttävä myönteisiin ja ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin torjuakseen kaikenlaista syrjintää ja varmistaakseen kaikkien ihmisoikeudet. AK toteaa, että sekä EU:n jäsenvaltioissa että kolmansissa maissa on useita hyviä esimerkkejä leimautumisen torjumiseen tähtäävistä kansallisista kampanjoista, jotka voivat tarjota virikkeitä. |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että EU:n eri jäsenvaltioissa on vaihtelevassa määrin joukko lakeja ja toimintapoliittisia asiakirjoja, joissa todetaan, että vammaisille on annettava mahdollisuus osallistua yhteiskuntaan ja elää elämäänsä muiden tavoin. Tästä huolimatta yhteiskunnassa on havaittavissa piilevää ja toisinaan avointa vammaisten henkilöiden vastustusta. Leimautuneisiin ryhmiin suhtaudutaan usein vihamielisesti ja pelokkaasti, ja heitä kohdellaan ihan kuin he olisivat vähempiarvoisia ja rasitteena. Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että mielenterveyden ongelmista kärsivät henkilöt leimautuvat (7). Leimautuminen puolestaan johtaa siihen, että asianomaista henkilöä syrjitään. Tämä voi ilmetä esimerkiksi puutteellisten terveydenhuoltopalvelujen tai sosiaalisen hyljeksinnän muodossa, mikä johtaa siihen, että henkilön henkinen terveydentila heikkenee entisestään. Syntyy noidankehä, joka uhkaa jatkua ja syvetä. Laitoshoidosta luopumisessa on kyse muustakin kuin suurten laitosten sulkemisesta ja vaihtoehtoisten hoitomuotojen luomisesta. Kyse on myös ennakkoluulojen torjumisesta ja stereotypioiden kyseenalaistamisesta sekä asenteiden muuttamisesta. Sen sijaan, että vammaiset nähtäisiin lähinnä terveydenhuoltopalvelujen ja hoidon kohteina ja passiivisina vastaanottajina, heidät olisi tunnustettava yhteiskunnan tasavertaisiksi jäseniksi, joilla on täysimääräiset ihmisoikeudet. AK katsoo, että laitoshoidosta luopumisen ohella jäsenvaltioiden on samalla torjuttava leimautumista ja estettävä syrjintä. Tämä tarkoittaa YK:n yleissopimuksen mukaisesti (vammaisyleissopimuksen 4–6 art.) sitä, että valtioiden on ryhdyttävä myönteisiin ja ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin torjuakseen kaikenlaista syrjintää ja varmistaakseen kaikkien ihmisoikeudet. AK toteaa, että sekä EU:n jäsenvaltioissa että kolmansissa maissa on useita hyviä esimerkkejä leimautumisen torjumiseen tähtäävistä kansallisista kampanjoista, jotka voivat tarjota virikkeitä.

| 11. | kiinnittää huomiota siihen, että avoimempaan, yhteisöllisempään hoitoon siirrettävien potilaiden tarpeet on arvioitava asianmukaisesti. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi varmistaa, että nämä tarpeet tulevat tyydytetyiksi, jotta asiakkailla on mahdollisuus määrätä omasta elämästään ja tehdä todellisia valintoja ja päätöksiä siitä, missä he elävät, kenen kanssa ja miten. Palveluiden (myös henkilökohtaisen avun) on oltava kaikkien saatavilla, jotta voidaan taata, että asiakkaat ovat osallisia yhteisössä ja voivat elää mahdollisimman itsenäistä elämää. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomiota siihen, että avoimempaan, yhteisöllisempään hoitoon siirrettävien potilaiden tarpeet on arvioitava asianmukaisesti. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi varmistaa, että nämä tarpeet tulevat tyydytetyiksi, jotta asiakkailla on mahdollisuus määrätä omasta elämästään ja tehdä todellisia valintoja ja päätöksiä siitä, missä he elävät, kenen kanssa ja miten. Palveluiden (myös henkilökohtaisen avun) on oltava kaikkien saatavilla, jotta voidaan taata, että asiakkaat ovat osallisia yhteisössä ja voivat elää mahdollisimman itsenäistä elämää.

Pätevyys ja osaaminen

| 12. | toteaa, että siirtyminen laitoshoidosta yhteisöperustaisiin hoito- ja hoivamuotoihin merkitsee muutosta ajattelutavassa myös henkilöstön ja sen osaamisen osalta. Kun painopiste on tähän asti ollut lääketieteellisessä tietämyksessä ja lääketieteen alan ammateissa, on siirtyminen entistä yhteisöllisempiin hoito- ja hoivamuotoihin merkinnyt sitä, että tarvitaan yhä enemmän sosiaalisia ja koulutuksellisia taitoja. AK pitää tärkeänä, että hoito- ja hoivahenkilöstöllä on asianmukainen tietämys tehtävänsä suorittamisesta (vammaisyleissopimuksen 4 artikla). Se, että henkilöstöllä on oikeanlaiset taidot, ei ainoastaan nopeuta siirtymistä vaan myös estää uusien laitosten perustamista. Useissa maissa on pula henkilöstöstä, jolla on asianmukainen akateeminen pätevyys. Kansainvälinen yhteistyö ja vaihto tällä alalla voisi olla keino lisätä pätevyydeltään oikeanlaisen henkilöstön saatavuutta. AK suosittelee ammatillista vaihtoa yhdessä korkeakoulu- ja lukiotason uudenlaisten koulutusohjelmien kanssa siirtymän helpottamiseksi. Jotta varmistetaan, että saatavilla on hyvin koulutettuja työntekijöitä, tarvitaan suunnittelua ja koordinointia. AK painottaa olevan tärkeää, että uuden ja uudelleen kouluttautuvan henkilöstön koulutukseen sisältyy tietoja seuraavista seikoista: ihmisoikeudet, millaista on elää vammaisena, millaista on asua laitoksessa sekä miten asianomaiset henkilöt osallistetaan heidän haluamaansa tukea koskeviin päätöksiin. Sen jälkeen kun on tottunut elämään laitoksessa, ei ole helppoa totuttautua elämiseen omassa asunnossa ja mahdollisuuteen tehdä itse omaa elämää koskevat päätökset. Sopeutumisessa yhteiskunnassa elämiseen vaarana on henkilöiden eristäytyminen ja/tai syrjäytyminen. On erittäin tärkeää, että tällaiset henkilöt havaitaan ja että heille antaa tukea pätevä henkilöstö, joka kykenee huolehtimaan henkilöistä ja heidän yksilöllisistä tarpeistaan kaikilta osin. Tutkimus ja tietämyksen kehittyminen alalla ovat edenneet myönteisesti erityisesti, kun kyse on henkisistä ja neuropsykiatrisista vammoista. Pääsy tietämykseen ja näyttöön perustuvien menetelmien piiriin on parantunut ja niiden soveltaminen on lisääntynyt sekä lääketieteellisten että psykologisten hoitomenetelmien mutta myös psykososiaalisten tukitoimien ja kognitiivisten apuvälineiden osalta. Ruotsissa esimerkiksi ovat jo useiden vuosien ajan olleet käytössä sosiaalihallituksen antamat kansalliset suuntaviivat useilla aloilla, joista esimerkkeinä mainittakoon skitsofrenia ja sen kaltaiset häiriöt (8). Suuntaviivat sisältävät näyttöön perustuvia menetelmiä koskevia keskeisiä suosituksia terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja varten. Ruotsin sosiaalihallitus on myös julkaissut suuntaviivoja työskentelytavoista sekä yleisluonteista ohjeistusta siitä, minkälaista tietämystä ja osaamista eri tavoin vammaisten henkilöiden kanssa toimivilta työntekijöiltä ja työnantajilta edellytetään (9)
   (10). |
| --- | --- |

12.

toteaa, että siirtyminen laitoshoidosta yhteisöperustaisiin hoito- ja hoivamuotoihin merkitsee muutosta ajattelutavassa myös henkilöstön ja sen osaamisen osalta. Kun painopiste on tähän asti ollut lääketieteellisessä tietämyksessä ja lääketieteen alan ammateissa, on siirtyminen entistä yhteisöllisempiin hoito- ja hoivamuotoihin merkinnyt sitä, että tarvitaan yhä enemmän sosiaalisia ja koulutuksellisia taitoja. AK pitää tärkeänä, että hoito- ja hoivahenkilöstöllä on asianmukainen tietämys tehtävänsä suorittamisesta (vammaisyleissopimuksen 4 artikla). Se, että henkilöstöllä on oikeanlaiset taidot, ei ainoastaan nopeuta siirtymistä vaan myös estää uusien laitosten perustamista. Useissa maissa on pula henkilöstöstä, jolla on asianmukainen akateeminen pätevyys. Kansainvälinen yhteistyö ja vaihto tällä alalla voisi olla keino lisätä pätevyydeltään oikeanlaisen henkilöstön saatavuutta. AK suosittelee ammatillista vaihtoa yhdessä korkeakoulu- ja lukiotason uudenlaisten koulutusohjelmien kanssa siirtymän helpottamiseksi. Jotta varmistetaan, että saatavilla on hyvin koulutettuja työntekijöitä, tarvitaan suunnittelua ja koordinointia. AK painottaa olevan tärkeää, että uuden ja uudelleen kouluttautuvan henkilöstön koulutukseen sisältyy tietoja seuraavista seikoista: ihmisoikeudet, millaista on elää vammaisena, millaista on asua laitoksessa sekä miten asianomaiset henkilöt osallistetaan heidän haluamaansa tukea koskeviin päätöksiin. Sen jälkeen kun on tottunut elämään laitoksessa, ei ole helppoa totuttautua elämiseen omassa asunnossa ja mahdollisuuteen tehdä itse omaa elämää koskevat päätökset. Sopeutumisessa yhteiskunnassa elämiseen vaarana on henkilöiden eristäytyminen ja/tai syrjäytyminen. On erittäin tärkeää, että tällaiset henkilöt havaitaan ja että heille antaa tukea pätevä henkilöstö, joka kykenee huolehtimaan henkilöistä ja heidän yksilöllisistä tarpeistaan kaikilta osin. Tutkimus ja tietämyksen kehittyminen alalla ovat edenneet myönteisesti erityisesti, kun kyse on henkisistä ja neuropsykiatrisista vammoista. Pääsy tietämykseen ja näyttöön perustuvien menetelmien piiriin on parantunut ja niiden soveltaminen on lisääntynyt sekä lääketieteellisten että psykologisten hoitomenetelmien mutta myös psykososiaalisten tukitoimien ja kognitiivisten apuvälineiden osalta. Ruotsissa esimerkiksi ovat jo useiden vuosien ajan olleet käytössä sosiaalihallituksen antamat kansalliset suuntaviivat useilla aloilla, joista esimerkkeinä mainittakoon skitsofrenia ja sen kaltaiset häiriöt (8). Suuntaviivat sisältävät näyttöön perustuvia menetelmiä koskevia keskeisiä suosituksia terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja varten. Ruotsin sosiaalihallitus on myös julkaissut suuntaviivoja työskentelytavoista sekä yleisluonteista ohjeistusta siitä, minkälaista tietämystä ja osaamista eri tavoin vammaisten henkilöiden kanssa toimivilta työntekijöiltä ja työnantajilta edellytetään (9)
   (10).

Lapset ja nuoret

| 13. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n ulkoministerit ovat vahvistaneet lapsen oikeuksien edistämistä ja suojelua koskevat tarkistetut suuntaviivat. Nykyisten YK:n yleissopimusten mukaisesti AK katsoo, että kaikkien EU-maiden on tuettava periaatetta, jonka mukaan lapsen on kasvettava perheensä parissa. Tutkimukset osoittavat, että laitoksissa kasvaneet lapset eivät kehity samalla tavalla kuin lapset, jotka kasvavat perheensä parissa ja joilla on oikeus ja mahdollisuudet koulunkäyntiin muiden lasten tavoin. Tutkimukset osoittavat myös, että näillä lapsilla voi ilmetä käyttäytymiseen liittyviä ongelmia ja vaikeuksia sosiaalisissa tilanteissa myöhemmin elämässä sen johdosta, että he ovat kasvaneet laitoksessa. Laitoslapset saavat usein liian vähän virikkeitä, mitä he osaltaan kompensoivat itseään vahingoittavalla tai ongelmia aiheuttavalla käyttäytymisellä. Kaikki lapset tarvitsevat jatkuvuutta ja läheisyyttä kehittyäkseen myönteisesti. AK suosittaa kaikille EU-maille, että vammaisten lasten ja heidän vanhempiensa tulisi sen sijaan saada tarvitsemansa apu ja tuki kotonaan tai sen läheisyydessä. Vanhempien tulee saada tukea ja koulutusta liittyen heidän lapsensa vammaisuuteen sekä tukea yhteiskunnalta/kunnalta selviytyäkseen vanhemmuudestaan. Mikäli vanhempien on vähennettävä työssäkäyntiään tukeakseen vammaista lastaan kotona, heitä olisi tuettava taloudellisesti. |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n ulkoministerit ovat vahvistaneet lapsen oikeuksien edistämistä ja suojelua koskevat tarkistetut suuntaviivat. Nykyisten YK:n yleissopimusten mukaisesti AK katsoo, että kaikkien EU-maiden on tuettava periaatetta, jonka mukaan lapsen on kasvettava perheensä parissa. Tutkimukset osoittavat, että laitoksissa kasvaneet lapset eivät kehity samalla tavalla kuin lapset, jotka kasvavat perheensä parissa ja joilla on oikeus ja mahdollisuudet koulunkäyntiin muiden lasten tavoin. Tutkimukset osoittavat myös, että näillä lapsilla voi ilmetä käyttäytymiseen liittyviä ongelmia ja vaikeuksia sosiaalisissa tilanteissa myöhemmin elämässä sen johdosta, että he ovat kasvaneet laitoksessa. Laitoslapset saavat usein liian vähän virikkeitä, mitä he osaltaan kompensoivat itseään vahingoittavalla tai ongelmia aiheuttavalla käyttäytymisellä. Kaikki lapset tarvitsevat jatkuvuutta ja läheisyyttä kehittyäkseen myönteisesti. AK suosittaa kaikille EU-maille, että vammaisten lasten ja heidän vanhempiensa tulisi sen sijaan saada tarvitsemansa apu ja tuki kotonaan tai sen läheisyydessä. Vanhempien tulee saada tukea ja koulutusta liittyen heidän lapsensa vammaisuuteen sekä tukea yhteiskunnalta/kunnalta selviytyäkseen vanhemmuudestaan. Mikäli vanhempien on vähennettävä työssäkäyntiään tukeakseen vammaista lastaan kotona, heitä olisi tuettava taloudellisesti.

| 14. | toteaa, että vammaisilla lapsilla ja nuorilla on samat koulunkäyntiä ja opiskelua koskevat oikeudet ja velvollisuudet kuin muillakin. Tämä edellyttää, että koulu kykenee vastaamaan lasten tarpeisiin, sillä muuten heitä uhkaa eristäytyneisyys myös laitosten ulkopuolella. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi investoida lisää koulubudjetteihin asianmukaisten tilojen puutteiden korjaamiseksi sekä esteettömyyden ja kaikkia palvelevan suunnittelun painottamiseksi. On käynnistettävä ohjelmia, joilla lisätään koulujen henkilökunnan ja muiden lasten tietoisuutta vammaisuudesta sekä annetaan opettajille asianmukaista koulutusta osallistavissa menetelmissä ja kannustetaan heitä työskentelemään vammaisten lasten kanssa. Asenteisiin ja ennakkoluuloihin on puututtava täyden osallisuuden mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että vammaisilla lapsilla ja nuorilla on samat koulunkäyntiä ja opiskelua koskevat oikeudet ja velvollisuudet kuin muillakin. Tämä edellyttää, että koulu kykenee vastaamaan lasten tarpeisiin, sillä muuten heitä uhkaa eristäytyneisyys myös laitosten ulkopuolella. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi investoida lisää koulubudjetteihin asianmukaisten tilojen puutteiden korjaamiseksi sekä esteettömyyden ja kaikkia palvelevan suunnittelun painottamiseksi. On käynnistettävä ohjelmia, joilla lisätään koulujen henkilökunnan ja muiden lasten tietoisuutta vammaisuudesta sekä annetaan opettajille asianmukaista koulutusta osallistavissa menetelmissä ja kannustetaan heitä työskentelemään vammaisten lasten kanssa. Asenteisiin ja ennakkoluuloihin on puututtava täyden osallisuuden mahdollistamiseksi.

Edunvalvonta ja holhous

| 15. | toteaa, että monet EU:n kansalaiset, joilla on kehitysvamma ja/tai psyykkisiä sairauksia, kuuluvat holhouksen (plenary guardianship) tai edunvalvonnan (partial guardianship) alaisuuteen. AK katsoo, että edunvalvonta voi suojella asianomaisen henkilön intressejä ja suojella heitä väärinkäytöksiltä, joita he muutoin saattaisivat kokea. Komitea ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, että holhous merkitsee, että henkilö menettää lähes kaikki lakisääteiset oikeutensa ja että päätökset, jotka koskevat suurelta osin henkilökohtaista elämää, siirtyvät laillisen edustajan tehtäväksi. On monia aikuisia, jotka tuomioistuimen nimeämä edustaja on sijoittanut laitokseen vastoin heidän tahtoaan. AK suosittaa, että jäsenvaltiot pyrkivät vähentämään holhouksen tarvetta ja ottavat asiakkaat, heidän perheensä, asianomaisten henkilöiden oikeuksia puolustavat järjestöt ja asiantuntijat mukaan päätöksentekoon. Oikeuskelpoisuutta koskevaa lainsäädäntöä tarkistettaessa on sisällytettävä mukaan vaatimus päätöksentekoon osallistumisesta ja vahvistettava kohderyhmän oikeuksia lainsäädännön avulla. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että monet EU:n kansalaiset, joilla on kehitysvamma ja/tai psyykkisiä sairauksia, kuuluvat holhouksen (plenary guardianship) tai edunvalvonnan (partial guardianship) alaisuuteen. AK katsoo, että edunvalvonta voi suojella asianomaisen henkilön intressejä ja suojella heitä väärinkäytöksiltä, joita he muutoin saattaisivat kokea. Komitea ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, että holhous merkitsee, että henkilö menettää lähes kaikki lakisääteiset oikeutensa ja että päätökset, jotka koskevat suurelta osin henkilökohtaista elämää, siirtyvät laillisen edustajan tehtäväksi. On monia aikuisia, jotka tuomioistuimen nimeämä edustaja on sijoittanut laitokseen vastoin heidän tahtoaan. AK suosittaa, että jäsenvaltiot pyrkivät vähentämään holhouksen tarvetta ja ottavat asiakkaat, heidän perheensä, asianomaisten henkilöiden oikeuksia puolustavat järjestöt ja asiantuntijat mukaan päätöksentekoon. Oikeuskelpoisuutta koskevaa lainsäädäntöä tarkistettaessa on sisällytettävä mukaan vaatimus päätöksentekoon osallistumisesta ja vahvistettava kohderyhmän oikeuksia lainsäädännön avulla.

Asianosaisten vaikutusmahdollisuudet ja osallisuus

| 16. | katsoo, että vammaisilla on oltava lakimääräisiä mahdollisuuksia tehdä päätöksiä, jotka koskevat heitä itseään ja heidän päivittäistä elämäänsä sekä paikallispalvelujen suunnittelua, ja heidän on saatava siihen lakisääteistä tukea. On tärkeää, että tiedotus mukautetaan kohderyhmän tarpeisiin. Kuulemalla vammais- ja omaisjärjestöjä ja tekemällä niiden kanssa yhteistyötä edistetään sekä asianosaisten vaikutusmahdollisuuksia että osallisuutta. Asianosaisten tietämys ja kokemukset ovat arvokasta osaamista, jota on hyödynnettävä. AK suosittelee, että jäsenvaltiot tukevat asianosaisia edustavien organisaatioiden perustamista ja niiden parissa tehtävää työtä. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että vammaisilla on oltava lakimääräisiä mahdollisuuksia tehdä päätöksiä, jotka koskevat heitä itseään ja heidän päivittäistä elämäänsä sekä paikallispalvelujen suunnittelua, ja heidän on saatava siihen lakisääteistä tukea. On tärkeää, että tiedotus mukautetaan kohderyhmän tarpeisiin. Kuulemalla vammais- ja omaisjärjestöjä ja tekemällä niiden kanssa yhteistyötä edistetään sekä asianosaisten vaikutusmahdollisuuksia että osallisuutta. Asianosaisten tietämys ja kokemukset ovat arvokasta osaamista, jota on hyödynnettävä. AK suosittelee, että jäsenvaltiot tukevat asianosaisia edustavien organisaatioiden perustamista ja niiden parissa tehtävää työtä.

Lainsäädäntö ja suuntaviivat

| 17. | toteaa olevan tärkeää, että voimassa olevalla lainsäädännöllä ja olemassa olevilla toimintapolitiikoilla tuetaan vammaisyleissopimuksen 4 artiklan 1 kohdan täytäntöönpanoa. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota lasten oikeuksiin. AK katsoo lisäksi, että lainsäädännöllä on tuettava itsenäistä elämää ja että tukitoimien tulee perustua henkilöiden toiveisiin ja tarpeisiin. |
| --- | --- |

17.

toteaa olevan tärkeää, että voimassa olevalla lainsäädännöllä ja olemassa olevilla toimintapolitiikoilla tuetaan vammaisyleissopimuksen 4 artiklan 1 kohdan täytäntöönpanoa. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota lasten oikeuksiin. AK katsoo lisäksi, että lainsäädännöllä on tuettava itsenäistä elämää ja että tukitoimien tulee perustua henkilöiden toiveisiin ja tarpeisiin.

| 18. | korostaa vaikeavammaisten hyväksi tarkoitettujen tuki- ja suojelutoimien merkitystä vanhempien ja perheenjäsenten kuoleman jälkeen. Komitean mielestä on erityisen tärkeää varmistaa niiden vammaisten tukeminen, hyvinvointi, osallisuus ja mahdollisimman suuri itsenäisyys, jotka eivät itse kykene kantamaan täyttä vastuuta itsestään, jotta vältetään heidän automaattinen laitoshoitonsa. |
| --- | --- |

18.

korostaa vaikeavammaisten hyväksi tarkoitettujen tuki- ja suojelutoimien merkitystä vanhempien ja perheenjäsenten kuoleman jälkeen. Komitean mielestä on erityisen tärkeää varmistaa niiden vammaisten tukeminen, hyvinvointi, osallisuus ja mahdollisimman suuri itsenäisyys, jotka eivät itse kykene kantamaan täyttä vastuuta itsestään, jotta vältetään heidän automaattinen laitoshoitonsa.

Tiedot ja tilastot seurantaa varten

| 19. | toteaa, että tietojen puutteen vuoksi on vaikea seurata laitoshoidosta luopumisen etenemistä ja laatia vertailevia analyysejä eri jäsenvaltioiden välillä. AK suosittaakin, että toimet indikaattoreiden määrittelemiseksi ja kehittämiseksi asetetaan etusijalle. Toimien tulee olla osa entistä yhteisöllisempiin hoitomuotoihin ja palveluihin siirtymisen strategiaa ja suunnittelua. Toimintamallin muutos eli siirtyminen kohti entistä yksilöllisempää ja henkilökeskeisempää hoitoa on otettava huomioon myös kehitettävissä standardeissa ja indikaattoreissa. Niissä on keskityttävä asianomaisten henkilöiden elämänlaatuun ja oikeuksiin pikemmin kuin luonteeltaan teknisempien tietojen seurantaan. AK suosittelee, että jäsenvaltiot tekevät keskenään yhteistyötä standardien ja indikaattoreiden kehittämisessä ja määrittelemisessä. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että tietojen puutteen vuoksi on vaikea seurata laitoshoidosta luopumisen etenemistä ja laatia vertailevia analyysejä eri jäsenvaltioiden välillä. AK suosittaakin, että toimet indikaattoreiden määrittelemiseksi ja kehittämiseksi asetetaan etusijalle. Toimien tulee olla osa entistä yhteisöllisempiin hoitomuotoihin ja palveluihin siirtymisen strategiaa ja suunnittelua. Toimintamallin muutos eli siirtyminen kohti entistä yksilöllisempää ja henkilökeskeisempää hoitoa on otettava huomioon myös kehitettävissä standardeissa ja indikaattoreissa. Niissä on keskityttävä asianomaisten henkilöiden elämänlaatuun ja oikeuksiin pikemmin kuin luonteeltaan teknisempien tietojen seurantaan. AK suosittelee, että jäsenvaltiot tekevät keskenään yhteistyötä standardien ja indikaattoreiden kehittämisessä ja määrittelemisessä.

Työ ja työllistyminen

| 20. | toteaa vammaisyleissopimuksen 27 artiklaan viitaten, että oikeus työhön on perusoikeus. On tärkeää, etteivät sitä rajoita esimerkiksi ennakkoluulot tai kulun esteet. AK korostaa, että on ryhdyttävä toimiin, jotta vammaisilla olisi mahdollisuus työskennellä omien henkilökohtaisten edellytyksiensä mukaan. Asianmukaisella kuntoutuksella sekä työpaikkojen ja työtehtävien mukauttamisella on huomattava merkitys. Erilaisia aktiviteettimuotoja niille, jotka eivät pysty ottamaan vastaan ansiotyötä tavanomaisilla työmarkkinoilla, pidetään niin ikään tärkeänä keinona edistää terveyttä ja vähentää leimautumista ja eristäytymistä, ja tästä syystä tukijärjestelyt ja -palvelut, jotka toteutetaan työn, yritystoiminnan tai suojatyökeskusten kautta, ovat tärkeitä. Tältä osin tarvitaan yhteistyötä sosiaalipalvelujen ja työmarkkinoiden välillä hyödyntäen työelämään integroitumiseen tähtääviä palvelurakenteita, joiden avulla voidaan toteuttaa monipuolisia räätälöityjä ohjausohjelmia, tarjota koulutusta ja työnvälitystä sekä antaa neuvoja työpaikan säilyttämiseen ja sosiaaliseen integroitumiseen työympäristössä. On tärkeää, että terveyteen ja työllistymiseen liittyvät toimenpiteet nähdään investointina ennemminkin kuin kustannuksena. Työllistyminen palkkatyöhön tai työhön, josta maksetaan jonkin muotoinen korvaus, parantaa osallisuutta, mutta myös vähentää köyhyyttä. Kaikille ihmisille on hyvin tärkeää tuntea kuuluvansa johonkin, voida antaa oma panoksensa ja tehdä jotain merkityksellistä. Samalla yhteiskunnassa lisääntyy myös tietoisuus vammaisista ja heidän mahdollisuuksistaan ja vaikeuksistaan. |
| --- | --- |

20.

toteaa vammaisyleissopimuksen 27 artiklaan viitaten, että oikeus työhön on perusoikeus. On tärkeää, etteivät sitä rajoita esimerkiksi ennakkoluulot tai kulun esteet. AK korostaa, että on ryhdyttävä toimiin, jotta vammaisilla olisi mahdollisuus työskennellä omien henkilökohtaisten edellytyksiensä mukaan. Asianmukaisella kuntoutuksella sekä työpaikkojen ja työtehtävien mukauttamisella on huomattava merkitys. Erilaisia aktiviteettimuotoja niille, jotka eivät pysty ottamaan vastaan ansiotyötä tavanomaisilla työmarkkinoilla, pidetään niin ikään tärkeänä keinona edistää terveyttä ja vähentää leimautumista ja eristäytymistä, ja tästä syystä tukijärjestelyt ja -palvelut, jotka toteutetaan työn, yritystoiminnan tai suojatyökeskusten kautta, ovat tärkeitä. Tältä osin tarvitaan yhteistyötä sosiaalipalvelujen ja työmarkkinoiden välillä hyödyntäen työelämään integroitumiseen tähtääviä palvelurakenteita, joiden avulla voidaan toteuttaa monipuolisia räätälöityjä ohjausohjelmia, tarjota koulutusta ja työnvälitystä sekä antaa neuvoja työpaikan säilyttämiseen ja sosiaaliseen integroitumiseen työympäristössä. On tärkeää, että terveyteen ja työllistymiseen liittyvät toimenpiteet nähdään investointina ennemminkin kuin kustannuksena. Työllistyminen palkkatyöhön tai työhön, josta maksetaan jonkin muotoinen korvaus, parantaa osallisuutta, mutta myös vähentää köyhyyttä. Kaikille ihmisille on hyvin tärkeää tuntea kuuluvansa johonkin, voida antaa oma panoksensa ja tehdä jotain merkityksellistä. Samalla yhteiskunnassa lisääntyy myös tietoisuus vammaisista ja heidän mahdollisuuksistaan ja vaikeuksistaan.

Taloudelliset vaikutukset

| 21. | toteaa, että yhteisöperustaisen hoidon pitkän aikavälin kestäväpohjaisuus edellyttää perinpohjaista muutosta julkisessa varainkäytössä ja resurssien kohdentamista ennaltaehkäisyyn ja varhaiseen puuttumiseen. Komitea toteaakin, että arvioitaessa ja analysoitaessa yhteisöperustaiseen hoitoon siirtymisen taloudellisia vaikutuksia on tärkeää, ettei kustannuksia tarkastella vain erikseen vaan myös suhteessa laatuperusteisempiin tuloksiin ja pitkäaikaisiin vaikutuksiin sekä yksilö- että yhteiskunnan tasolla. Terveystaloustieteelliset tutkimukset osoittavat, että yhteisöperustaiset psykiatriset palvelut maksavat yleensä yhtä paljon kuin sairaalapalvelut. Koska ne kuitenkin osoittavat usein tulosten olevan parempia yksilön kannalta, ovat ne näissä tapauksissa yhteiskunnan näkökulmasta kustannustehokkaampia. Myönteisten terveysvaikutusten ansiosta entistä useammat ihmiset pystyvät sijoittautumaan työmarkkinoille. Tämä nostaa tuotantotasoa, lisää sosiaalista osallisuutta ja vähentää rikollisuuden riskiä, mikä vähentää oikeusjärjestelmään kohdistuvaa taakkaa (11). Ennalta ehkäisevien ja varhaisten toimien muodossa toteutettavat investoinnit yhdessä lapsille ja nuorille sekä heidän vanhemmilleen annettavan tuen kanssa voivat mahdollistaa sen, että he voivat käydä koulun loppuun. Tämän ansiosta he kykenevät jatkamaan opintojaan ja sijoittautumaan työmarkkinoille. Ihmisiä ei voida siirtää pois suurista laitoksista ja erikoissairaaloista, ennen kuin vaihtoehtoisia ja nykyistä yhteisöperustaisempia hoitomuotoja on luotu ja otettu käyttöön. Tämä saattaa merkitä sitä, että kustannukset voivat nousta alkuvaiheessa siirryttäessä yhteisöperustaisempiin hoitomuotoihin. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että yhteisöperustaisen hoidon pitkän aikavälin kestäväpohjaisuus edellyttää perinpohjaista muutosta julkisessa varainkäytössä ja resurssien kohdentamista ennaltaehkäisyyn ja varhaiseen puuttumiseen. Komitea toteaakin, että arvioitaessa ja analysoitaessa yhteisöperustaiseen hoitoon siirtymisen taloudellisia vaikutuksia on tärkeää, ettei kustannuksia tarkastella vain erikseen vaan myös suhteessa laatuperusteisempiin tuloksiin ja pitkäaikaisiin vaikutuksiin sekä yksilö- että yhteiskunnan tasolla. Terveystaloustieteelliset tutkimukset osoittavat, että yhteisöperustaiset psykiatriset palvelut maksavat yleensä yhtä paljon kuin sairaalapalvelut. Koska ne kuitenkin osoittavat usein tulosten olevan parempia yksilön kannalta, ovat ne näissä tapauksissa yhteiskunnan näkökulmasta kustannustehokkaampia. Myönteisten terveysvaikutusten ansiosta entistä useammat ihmiset pystyvät sijoittautumaan työmarkkinoille. Tämä nostaa tuotantotasoa, lisää sosiaalista osallisuutta ja vähentää rikollisuuden riskiä, mikä vähentää oikeusjärjestelmään kohdistuvaa taakkaa (11). Ennalta ehkäisevien ja varhaisten toimien muodossa toteutettavat investoinnit yhdessä lapsille ja nuorille sekä heidän vanhemmilleen annettavan tuen kanssa voivat mahdollistaa sen, että he voivat käydä koulun loppuun. Tämän ansiosta he kykenevät jatkamaan opintojaan ja sijoittautumaan työmarkkinoille. Ihmisiä ei voida siirtää pois suurista laitoksista ja erikoissairaaloista, ennen kuin vaihtoehtoisia ja nykyistä yhteisöperustaisempia hoitomuotoja on luotu ja otettu käyttöön. Tämä saattaa merkitä sitä, että kustannukset voivat nousta alkuvaiheessa siirryttäessä yhteisöperustaisempiin hoitomuotoihin.

Yhteistyö ja koordinointi

| 22. | toteaa, että koska laitoshoidosta luopuminen edellyttää toimia monilta eri yhteiskunnan osapuolilta yhden ainoan tahon sijasta, yhteistyötä eri toimijoiden välillä on kehitettävä. On hyvin tärkeää, että tehtävänjako on selkeä ja yksiselitteinen ja että on myös selvää, mitä yhteistyö koskee ja miten sitä harjoitetaan. Kunkin jäsenvaltion perustuslaista riippuen jäsenvaltiot hallinnoivat ja valvovat eri tavoin sitä, miten terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut on järjestetty ja miten ne toteutetaan paikallis- ja aluetasolla. Ruotsin kaltaisissa maissa, joissa kunnilla ja maakäräjillä (landsting) on vahva itsehallinto, vastuu siitä, miten yhteisöllisempiin hoitomuotoihin siirtyminen päätetään toteuttaa, on hajautettu. Myös se, mille tasolle AK:n suositukset kohdistuvat, riippuu asianomaisen jäsenvaltion perustuslaista. Riippumatta siitä, miten vastuu valtakunnallisen ja paikallis- ja aluetason välillä jaetaan, AK pitää olennaisen tärkeänä, että valtakunnallisen tason tukea myönnetään ja että toimia ja aloitteita koordinoidaan eri tasoilla (12). |
| --- | --- |

22.

toteaa, että koska laitoshoidosta luopuminen edellyttää toimia monilta eri yhteiskunnan osapuolilta yhden ainoan tahon sijasta, yhteistyötä eri toimijoiden välillä on kehitettävä. On hyvin tärkeää, että tehtävänjako on selkeä ja yksiselitteinen ja että on myös selvää, mitä yhteistyö koskee ja miten sitä harjoitetaan. Kunkin jäsenvaltion perustuslaista riippuen jäsenvaltiot hallinnoivat ja valvovat eri tavoin sitä, miten terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut on järjestetty ja miten ne toteutetaan paikallis- ja aluetasolla. Ruotsin kaltaisissa maissa, joissa kunnilla ja maakäräjillä (landsting) on vahva itsehallinto, vastuu siitä, miten yhteisöllisempiin hoitomuotoihin siirtyminen päätetään toteuttaa, on hajautettu. Myös se, mille tasolle AK:n suositukset kohdistuvat, riippuu asianomaisen jäsenvaltion perustuslaista. Riippumatta siitä, miten vastuu valtakunnallisen ja paikallis- ja aluetason välillä jaetaan, AK pitää olennaisen tärkeänä, että valtakunnallisen tason tukea myönnetään ja että toimia ja aloitteita koordinoidaan eri tasoilla (12).

Yhdenvertainen hoito ja hoiva

| 23. | viittaa vammaisyleissopimukseen (25 artikla), jossa todetaan, että terveydenhuoltoalan henkilöstön on annettava laadultaan samanlaista hoitoa niin vammaisille kuin kaikille muillekin ihmisille. Tilanteessa, jossa ihmiset muuttavat pois laitoksista, joissa kaikki lääketieteellinen osaaminen on ollut saatavilla, elääkseen itsenäistä elämää, vammaisuuteen liittyvää osaamista on parannettava perusterveydenhuollon alalla, jotta voidaan vastata myös tämän kohderyhmän tarpeisiin. Yhteiskuntaan osallistaminen useilla eri tasoilla ja näkemys, jonka mukaan eri tavoin vammaiset henkilöt ovat luonnollinen osa ihmisyyden monimuotoisuutta, ehkäisevät syrjäytymistä ja edistävät yhdenvertaista hoitoa ja hoivaa. |
| --- | --- |

23.

viittaa vammaisyleissopimukseen (25 artikla), jossa todetaan, että terveydenhuoltoalan henkilöstön on annettava laadultaan samanlaista hoitoa niin vammaisille kuin kaikille muillekin ihmisille. Tilanteessa, jossa ihmiset muuttavat pois laitoksista, joissa kaikki lääketieteellinen osaaminen on ollut saatavilla, elääkseen itsenäistä elämää, vammaisuuteen liittyvää osaamista on parannettava perusterveydenhuollon alalla, jotta voidaan vastata myös tämän kohderyhmän tarpeisiin. Yhteiskuntaan osallistaminen useilla eri tasoilla ja näkemys, jonka mukaan eri tavoin vammaiset henkilöt ovat luonnollinen osa ihmisyyden monimuotoisuutta, ehkäisevät syrjäytymistä ja edistävät yhdenvertaista hoitoa ja hoivaa.

| 24. | toteaa, että terveystieteiden kehityksen myötä ihmisten elinajanodote pitenee. Näin ollen entistä pidempään elävät myös vammaiset, jotka eivät asianmukaisen hoidon puuttuessa aiemmin useinkaan eläneet kovin pitkään. Sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroinnin varmistavien sosiaalipalvelujen on nyt huolehdittava myös ikääntyneistä vammaisista. Kyseisissä palveluissa työskentelevä henkilöstö ei ole valmistautunut täyttämään sekä korkeaan ikään että vammaisuuteen liittyviä asiakkaidensa tarpeita. Komitean mielestä koulutusvaatimuksia onkin mukautettava sellaisen sosiaali- ja terveydenhuoltoalan henkilöstön kohdalla, jonka on edelleen tarjottava sosiaaliseen osallisuuteen tähtääviä palveluja EU:n vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että terveystieteiden kehityksen myötä ihmisten elinajanodote pitenee. Näin ollen entistä pidempään elävät myös vammaiset, jotka eivät asianmukaisen hoidon puuttuessa aiemmin useinkaan eläneet kovin pitkään. Sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroinnin varmistavien sosiaalipalvelujen on nyt huolehdittava myös ikääntyneistä vammaisista. Kyseisissä palveluissa työskentelevä henkilöstö ei ole valmistautunut täyttämään sekä korkeaan ikään että vammaisuuteen liittyviä asiakkaidensa tarpeita. Komitean mielestä koulutusvaatimuksia onkin mukautettava sellaisen sosiaali- ja terveydenhuoltoalan henkilöstön kohdalla, jonka on edelleen tarjottava sosiaaliseen osallisuuteen tähtääviä palveluja EU:n vaatimusten mukaisesti.

Bryssel 30. marraskuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1505_fi.htm?locale=EN

1

(2)  http://indicators.ohchr.org/

2

(3)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

3

(4)  http://www.euro.who.int/en/publications/abstracts/european-mental-health-action-plan-20132020-the

4

(5)  Vammaisyleissopimuksen 19 artikla.

5

(6)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

6

(7)  http://www.nsph.se/projekt/projektet-din-ratt/

7

http://bringchange2mind.org/

(8)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2017/2017-10-34/

8

(9)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer 2014/2014-3-19

9

(10)  http://www.socialstyrelsen.se/Lists/Artikelkatalog/Attachments/18607/2012-2-17.pdf

10

(11)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

11

(12)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

12

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/45

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Maaseudun elävöittäminen älykkäiden kylien avulla”

(2018/C 164/08)

| Esittelijä: | Enda Stenson (IE, EA), Leitrimin kreivikunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Esittelijä:

Enda Stenson (IE, EA), Leitrimin kreivikunnanvaltuusto

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen EU:n toiminnasta älykkäiden kylien hyväksi (EU Action for Smart Villages). Näin on tunnustettu tarve toteuttaa kohdennettuja toimia maaseutualueiden elävöittämisen tukemiseksi, jotta niistä tulee kestäväpohjaisia asuin- ja työpaikkoja. Komitea toteaa, että maaseudun vaurauden ja elinvoimaisuuden lisääminen kuuluu kiireisimpiin tehtäviin, koska tasapainoisempi aluekehitys voi olla perusta sosioekonomisesti ja ympäristön kannalta paremman kestävyyden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen EU:n toiminnasta älykkäiden kylien hyväksi (EU Action for Smart Villages). Näin on tunnustettu tarve toteuttaa kohdennettuja toimia maaseutualueiden elävöittämisen tukemiseksi, jotta niistä tulee kestäväpohjaisia asuin- ja työpaikkoja. Komitea toteaa, että maaseudun vaurauden ja elinvoimaisuuden lisääminen kuuluu kiireisimpiin tehtäviin, koska tasapainoisempi aluekehitys voi olla perusta sosioekonomisesti ja ympäristön kannalta paremman kestävyyden saavuttamiselle.

| 2. | toteaa, että Euroopan komission asiakirja sekä maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä, aluepolitiikasta sekä liikkuvuudesta ja liikenteestä vastaavien komission jäsenten osallistuminen muodostavat tukevan perustan sen varmistamiselle, että aloitetta kehitettäessä noudatetaan koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että Euroopan komission asiakirja sekä maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä, aluepolitiikasta sekä liikkuvuudesta ja liikenteestä vastaavien komission jäsenten osallistuminen muodostavat tukevan perustan sen varmistamiselle, että aloitetta kehitettäessä noudatetaan koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa.

| 3. | pahoittelee kuitenkin, ettei asiakirja ole riittävän kunnianhimoinen ja että siihen on ainoastaan koottu jo ennestään käynnissä olleita aloitteita. Komitea kehottaa asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita ja kehittämään kohdennetun ja tulevaisuuteen suuntautuneen älykkäitä kyliä koskevan toimintapolitiikan vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten pitäen lähtökohtana tarvetta yhdistää EU:n erilaiset ”älykkäät” paikkalähtöiset välineet. |
| --- | --- |

3.

pahoittelee kuitenkin, ettei asiakirja ole riittävän kunnianhimoinen ja että siihen on ainoastaan koottu jo ennestään käynnissä olleita aloitteita. Komitea kehottaa asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita ja kehittämään kohdennetun ja tulevaisuuteen suuntautuneen älykkäitä kyliä koskevan toimintapolitiikan vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten pitäen lähtökohtana tarvetta yhdistää EU:n erilaiset ”älykkäät” paikkalähtöiset välineet.

| 4. | painottaa, että valmistelutöihin on ryhdyttävä nyt, jos älykkäitä kyliä koskevan kestävän ja tehokkaan ohjelman on tarkoitus olla valmiina seuraavan rahoituskauden alkaessa, ja että tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota parempaan koordinointiin ja synergiaan asiaan liittyvän EU:n politiikan ja rahoituksen välillä kehittämällä älykkäitä kyliä varten integroitu toimintapolitiikka ja tukiväline. |
| --- | --- |

4.

painottaa, että valmistelutöihin on ryhdyttävä nyt, jos älykkäitä kyliä koskevan kestävän ja tehokkaan ohjelman on tarkoitus olla valmiina seuraavan rahoituskauden alkaessa, ja että tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota parempaan koordinointiin ja synergiaan asiaan liittyvän EU:n politiikan ja rahoituksen välillä kehittämällä älykkäitä kyliä varten integroitu toimintapolitiikka ja tukiväline.

| 5. | kiinnittää huomiota tarkan koordinoinnin merkitykseen kaikilla hallinnon tasoilla sekä tarpeeseen noudattaa asianmukaisesti toissijaisuusperiaatetta alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan ja paikkalähtöisten ratkaisujen määrittelemiseksi. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli politiikkakehyksen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

5.

kiinnittää huomiota tarkan koordinoinnin merkitykseen kaikilla hallinnon tasoilla sekä tarpeeseen noudattaa asianmukaisesti toissijaisuusperiaatetta alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan ja paikkalähtöisten ratkaisujen määrittelemiseksi. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli politiikkakehyksen täytäntöönpanossa.

| 6. | ehdottaa älykkäiden kylien käsitteen laajentamista älykkään maaseudun käsitteeksi ja aloitteen sisällyttämistä EU:n maaseutua koskevaan toimintaohjelmaan, jotta voidaan edistää ja kehittää myös pienten naapurikuntien synergioita älykkäillä maaseutualueilla. |
| --- | --- |

6.

ehdottaa älykkäiden kylien käsitteen laajentamista älykkään maaseudun käsitteeksi ja aloitteen sisällyttämistä EU:n maaseutua koskevaan toimintaohjelmaan, jotta voidaan edistää ja kehittää myös pienten naapurikuntien synergioita älykkäillä maaseutualueilla.

| 7. | korostaa tässä yhteydessä Cork 2.0 -julistuksen merkitystä, koska se tarjoaa kehyksen maaseutu- ja maatalouspolitiikan vahvistamiselle, ja antaa vankan tukensa julistuksessa esitetyille kymmenelle poliittiselle suuntaviivalle, muun muassa sille, että julistuksessa tunnustetaan tarve kiinnittää erityistä huomiota digitaalisen kuilun umpeenkuromiseen (1). |
| --- | --- |

7.

korostaa tässä yhteydessä Cork 2.0 -julistuksen merkitystä, koska se tarjoaa kehyksen maaseutu- ja maatalouspolitiikan vahvistamiselle, ja antaa vankan tukensa julistuksessa esitetyille kymmenelle poliittiselle suuntaviivalle, muun muassa sille, että julistuksessa tunnustetaan tarve kiinnittää erityistä huomiota digitaalisen kuilun umpeenkuromiseen (1).

| 8. | painottaa, että maaseudun elvyttämisen avulla on puututtava väestökadon muodostamaan pitkän aikavälin haasteeseen toteuttamalla toimia, jotka edistävät ja tukevat kestävyyttä, sukupolvenvaihdoksia ja maaseudun kykyä houkutella uusia tulokkaita. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että maaseudun elvyttämisen avulla on puututtava väestökadon muodostamaan pitkän aikavälin haasteeseen toteuttamalla toimia, jotka edistävät ja tukevat kestävyyttä, sukupolvenvaihdoksia ja maaseudun kykyä houkutella uusia tulokkaita.

| 9. | kehottaa komissiota pohtimaan yksinkertaisia toimia, joita myös erittäin pienet kunnat voivat helposti toistaa ja jotka ovat niiden ulottuvilla. Kyseisillä kunnilla ei nimittäin useinkaan ole tarvittavaa rakennetta, jonka avulla ne kykenisivät helposti toteuttamaan älykkäitä toimia. |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota pohtimaan yksinkertaisia toimia, joita myös erittäin pienet kunnat voivat helposti toistaa ja jotka ovat niiden ulottuvilla. Kyseisillä kunnilla ei nimittäin useinkaan ole tarvittavaa rakennetta, jonka avulla ne kykenisivät helposti toteuttamaan älykkäitä toimia.

| 10. | ehdottaa, että syrjäisten maaseutualueiden kohtaamiin haasteisiin kiinnitettäisiin erityistä huomiota, ja toteaa, että näillä alueilla on vastassaan laajakaistainfrastruktuurin lisäksi liikenne- ja energiayhteyksiin liittyviä kriittisiä haasteita, minkä vuoksi tärkeimmät julkiset palvelut ovat huonosti saavutettavissa. Komitea katsoo, että maaseutuvaikutusten arviointi (2) olisi otettava osaksi älykäs maaseutu -aloitetta tarkoituksena käyttää tätä lähestymistapaa laajempien maaseutuun vaikuttavien poliittisten aloitteiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

10.

ehdottaa, että syrjäisten maaseutualueiden kohtaamiin haasteisiin kiinnitettäisiin erityistä huomiota, ja toteaa, että näillä alueilla on vastassaan laajakaistainfrastruktuurin lisäksi liikenne- ja energiayhteyksiin liittyviä kriittisiä haasteita, minkä vuoksi tärkeimmät julkiset palvelut ovat huonosti saavutettavissa. Komitea katsoo, että maaseutuvaikutusten arviointi (2) olisi otettava osaksi älykäs maaseutu -aloitetta tarkoituksena käyttää tätä lähestymistapaa laajempien maaseutuun vaikuttavien poliittisten aloitteiden kehittämisessä.

| 11. | painottaa, että syrjäisillä raja-alueilla on yhä enemmän vaikeuksia ja että on vahvistettava rajatylittäviä yhteistyömahdollisuuksia ja -ohjelmia näihin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

11.

painottaa, että syrjäisillä raja-alueilla on yhä enemmän vaikeuksia ja että on vahvistettava rajatylittäviä yhteistyömahdollisuuksia ja -ohjelmia näihin haasteisiin vastaamiseksi.

Digitaalisen kuilun kaventaminen

| 12. | korostaa, että digitaalisten palvelujen tarjoaminen ja kyky toimia asianmukaisesti globaalistuneessa taloudessa edellyttävät nopeita ja luotettavia laajakaistayhteyksiä. TVT-infrastruktuuri on näin ollen osoittautumassa unionin alueiden kehittymispotentiaalin kannalta määrääväksi tekijäksi. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että digitaalisten palvelujen tarjoaminen ja kyky toimia asianmukaisesti globaalistuneessa taloudessa edellyttävät nopeita ja luotettavia laajakaistayhteyksiä. TVT-infrastruktuuri on näin ollen osoittautumassa unionin alueiden kehittymispotentiaalin kannalta määrääväksi tekijäksi.

| 13. | toistaa näin ollen kantansa, jonka mukaan on pyrittävä takaamaan sama suurinopeuksisten tietoliikenneverkkojen kapasiteetti kaikkialla EU:ssa, koska se on välttämätön edellytys maaseudun kilpailukyvylle ja talouskasvulle ja vastaa Euroopan digitaalistrategiassa 2020 (3) asetettuja tavoitteita. |
| --- | --- |

13.

toistaa näin ollen kantansa, jonka mukaan on pyrittävä takaamaan sama suurinopeuksisten tietoliikenneverkkojen kapasiteetti kaikkialla EU:ssa, koska se on välttämätön edellytys maaseudun kilpailukyvylle ja talouskasvulle ja vastaa Euroopan digitaalistrategiassa 2020 (3) asetettuja tavoitteita.

| 14. | pahoittelee, että edistys on edelleen epätyydyttävää ja epätasaista ja eroja on vieläkin erityisesti kaupunki- ja maaseutualueiden välillä. Haasteen mittakaava näkyy siinä, että 9,1 miljoonassa EU:n taloudessa ei vuonna 2012 vielä ollut kiinteää laajakaistaverkkoa ja että 90 prosenttia näistä talouksista oli maaseudulla (4). |
| --- | --- |

14.

pahoittelee, että edistys on edelleen epätyydyttävää ja epätasaista ja eroja on vieläkin erityisesti kaupunki- ja maaseutualueiden välillä. Haasteen mittakaava näkyy siinä, että 9,1 miljoonassa EU:n taloudessa ei vuonna 2012 vielä ollut kiinteää laajakaistaverkkoa ja että 90 prosenttia näistä talouksista oli maaseudulla (4).

| 15. | toteaa, että EU:n tasolla tavoite on, että kaikkialla Euroopassa, myös maaseudulla ja eristyneillä alueilla, on vuoteen 2020 mennessä toiminnassa yhteydet, joiden nopeus on yli 30 Mb/s. Tämä on kuitenkin vain EU:n keskiarvo, ja maiden ja alueiden välillä on valtavia eroja, erityisesti maaseudulla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla ei edes taloudellisesti vauraissa jäsenvaltioissa ole harvinaista, että nopeus on 10 Mb/s. Tämä on yleisin standardi, jonka tyypillinen kotitalous tarvitsee pystyäkseen hyödyntämään suosituimpia verkkopalveluja. Riittävän laajakaistayhteyden puuttuminen on tänä päivänä vakava haaste alueelliselle yhteenkuuluvuudelle. Komitea kehottaa Euroopan komissiota vauhdittamaan toimia suurinopeuksisen internetin kehittämiseksi maaseudulla sellaisten helposti hyödynnettävien rahoitusmallien avulla, jotka eivät rajoita tiettyjen jäsenvaltioiden mahdollisuuksia saada rahoitusta laajakaistaverkkoihin tehtäviä investointeja varten, ja tukemaan pienimuotoisten hankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta laajakaistaverkkoihin tehtäviä investointeja varten. Komitea myös kehottaa kohdentamaan määrärahoja erityisesti laajakaistan kehittämiseen maaseudulla ja varmistamaan, ettei niitä voida käyttää muihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että EU:n tasolla tavoite on, että kaikkialla Euroopassa, myös maaseudulla ja eristyneillä alueilla, on vuoteen 2020 mennessä toiminnassa yhteydet, joiden nopeus on yli 30 Mb/s. Tämä on kuitenkin vain EU:n keskiarvo, ja maiden ja alueiden välillä on valtavia eroja, erityisesti maaseudulla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla ei edes taloudellisesti vauraissa jäsenvaltioissa ole harvinaista, että nopeus on 10 Mb/s. Tämä on yleisin standardi, jonka tyypillinen kotitalous tarvitsee pystyäkseen hyödyntämään suosituimpia verkkopalveluja. Riittävän laajakaistayhteyden puuttuminen on tänä päivänä vakava haaste alueelliselle yhteenkuuluvuudelle. Komitea kehottaa Euroopan komissiota vauhdittamaan toimia suurinopeuksisen internetin kehittämiseksi maaseudulla sellaisten helposti hyödynnettävien rahoitusmallien avulla, jotka eivät rajoita tiettyjen jäsenvaltioiden mahdollisuuksia saada rahoitusta laajakaistaverkkoihin tehtäviä investointeja varten, ja tukemaan pienimuotoisten hankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta laajakaistaverkkoihin tehtäviä investointeja varten. Komitea myös kehottaa kohdentamaan määrärahoja erityisesti laajakaistan kehittämiseen maaseudulla ja varmistamaan, ettei niitä voida käyttää muihin toimenpiteisiin.

| 16. | suosittelee älykkäät kylät -aloitteen lupausten lunastamiseksi, että internetyhteys määritetään EU:n ja tarvittaessa kansallisella tasolla yleishyödylliseksi palveluksi ja että laajakaistalle asetetaan riittävät vähimmäisvaatimukset, jotka luotettavan internetyhteyden takaamisen lisäksi voivat myös ehkäistä tulevia muutoksia palvelujen tarjonnassa (mukaan luettuna kuparipuhelinlinjojen sulkeminen ja 4G-tekniikan seuraajan käyttöönotto) ja taata hätäpalvelujen tarjoamisen, erityisesti digitaalisesti syrjäisille yhteisöille, kuten on jo tehty Sveitsissä ja Suomessa, missä yhteys on taattu verkon viimeistä osuutta myöten. Tämän pitäisi olla vähintään ennakkoehto, joka liitetään kaikkeen älykkäille kylille annettavaan rahoitukseen. |
| --- | --- |

16.

suosittelee älykkäät kylät -aloitteen lupausten lunastamiseksi, että internetyhteys määritetään EU:n ja tarvittaessa kansallisella tasolla yleishyödylliseksi palveluksi ja että laajakaistalle asetetaan riittävät vähimmäisvaatimukset, jotka luotettavan internetyhteyden takaamisen lisäksi voivat myös ehkäistä tulevia muutoksia palvelujen tarjonnassa (mukaan luettuna kuparipuhelinlinjojen sulkeminen ja 4G-tekniikan seuraajan käyttöönotto) ja taata hätäpalvelujen tarjoamisen, erityisesti digitaalisesti syrjäisille yhteisöille, kuten on jo tehty Sveitsissä ja Suomessa, missä yhteys on taattu verkon viimeistä osuutta myöten. Tämän pitäisi olla vähintään ennakkoehto, joka liitetään kaikkeen älykkäille kylille annettavaan rahoitukseen.

| 17. | korostaa, että on tärkeää kehittää älykkäitä kyliä koskeviin aloitteisiin liittyviä teknologioita hyödyntämällä avoimia standardeja. Näin kannustetaan viranomaisten ja yritysten väliseen yhteistyöhön sekä kehitettyjen ratkaisujen uudelleenkäyttöön ja edistetään yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että on tärkeää kehittää älykkäitä kyliä koskeviin aloitteisiin liittyviä teknologioita hyödyntämällä avoimia standardeja. Näin kannustetaan viranomaisten ja yritysten väliseen yhteistyöhön sekä kehitettyjen ratkaisujen uudelleenkäyttöön ja edistetään yhteentoimivuutta.

| 18. | kannattaa digitaaliteknologian käyttöä koskevan koulutuksen tarjoamista eri-ikäisille väestöryhmille ja opetuksen mukauttamista kohdeyleisön mukaan, kun ajatellaan tiettyjen julkisten palvelujen digitalisoimista paikallis- tai muilla tasoilla (esimerkiksi asiakirjojen tilaaminen, veroilmoitukset, sähköiset laskut, jäljitettävyys ja yhteinen maatalouspolitiikka). Komitea vaatii myös oikeutta digitaaliseen lukutaitoon, jotta kaikille kansalaisille voidaan taata pääsy sellaiseen koulutukseen, jossa he oppivat suorittamaan perustason tehtäviä uudessa digitaalisessa toimintaympäristössä, sekä rahoitusta tälle koulutukselle Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. |
| --- | --- |

18.

kannattaa digitaaliteknologian käyttöä koskevan koulutuksen tarjoamista eri-ikäisille väestöryhmille ja opetuksen mukauttamista kohdeyleisön mukaan, kun ajatellaan tiettyjen julkisten palvelujen digitalisoimista paikallis- tai muilla tasoilla (esimerkiksi asiakirjojen tilaaminen, veroilmoitukset, sähköiset laskut, jäljitettävyys ja yhteinen maatalouspolitiikka). Komitea vaatii myös oikeutta digitaaliseen lukutaitoon, jotta kaikille kansalaisille voidaan taata pääsy sellaiseen koulutukseen, jossa he oppivat suorittamaan perustason tehtäviä uudessa digitaalisessa toimintaympäristössä, sekä rahoitusta tälle koulutukselle Euroopan rakenne- ja investointirahastoista.

| 19. | katsoo, että maaseudun laajakaistan laajentaminen ja haaste, jonka laakakaistayhteyden takaaminen verkon viimeistä osuutta myöten muodostaa, liittyvät saumattomasti määräävään markkina-asemaan ja perinteisiin palveluntarjoajiin. Tämä kysymys ei ratkea, ennen kuin sääntelykehys tukee vaihtoehtoisten toimijoiden tuloa markkinoille seuraavan sukupolven liityntäteknologian (NGA) käyttöön ottamiseksi ja kannustaa yhteisölähtöisen innovoinnin kehittämiseen. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että maaseudun laajakaistan laajentaminen ja haaste, jonka laakakaistayhteyden takaaminen verkon viimeistä osuutta myöten muodostaa, liittyvät saumattomasti määräävään markkina-asemaan ja perinteisiin palveluntarjoajiin. Tämä kysymys ei ratkea, ennen kuin sääntelykehys tukee vaihtoehtoisten toimijoiden tuloa markkinoille seuraavan sukupolven liityntäteknologian (NGA) käyttöön ottamiseksi ja kannustaa yhteisölähtöisen innovoinnin kehittämiseen.

| 20. | katsoo, että viljelijöiden ja maatalousalan yleensä pitäisi olla yksi digitaalisen koulutuksen ensisijaisista kohderyhmistä, jotta voitaisiin helpottaa maatalousalan sähköisten välineiden ja menetelmien käyttöönottoa ja kehittämistä. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että viljelijöiden ja maatalousalan yleensä pitäisi olla yksi digitaalisen koulutuksen ensisijaisista kohderyhmistä, jotta voitaisiin helpottaa maatalousalan sähköisten välineiden ja menetelmien käyttöönottoa ja kehittämistä.

| 21. | suosittelee, että parannetaan resursseja, jotka on tarkoitettu sellaiseen koulutukseen ja tiedotukseen, joka koskee nykyisen digitaalitalouden toimintaympäristön maaseutujen yrityksille tarjoamia mahdollisuuksia, kuten pääsyä uusille markkinoille, uusien tuotteiden kehittämistä tai kanta-asiakkaiden hankintaa. |
| --- | --- |

21.

suosittelee, että parannetaan resursseja, jotka on tarkoitettu sellaiseen koulutukseen ja tiedotukseen, joka koskee nykyisen digitaalitalouden toimintaympäristön maaseutujen yrityksille tarjoamia mahdollisuuksia, kuten pääsyä uusille markkinoille, uusien tuotteiden kehittämistä tai kanta-asiakkaiden hankintaa.

| 22. | antaa tunnustusta erilaisille digitaalikeskusaloitteille, joita parhaillaan toteutetaan eri jäsenvaltioissa, joissa suurinopeuksista laajakaistaa ei vielä ole jokaisessa maaseutukodissa mutta se on sentään asetettu saataville erityisissä keskuksissa (5). |
| --- | --- |

22.

antaa tunnustusta erilaisille digitaalikeskusaloitteille, joita parhaillaan toteutetaan eri jäsenvaltioissa, joissa suurinopeuksista laajakaistaa ei vielä ole jokaisessa maaseutukodissa mutta se on sentään asetettu saataville erityisissä keskuksissa (5).

| 23. | toteaa, että nämä keskukset tuovat lisäetuja pelkän digitaalikuilun kaventamisen lisäksi. Edut liittyvät julkisten tilojen yhteisöllisyyteen, kyläkeskusten elävöittämiseen, työpaikkojen luomiseen ja maaseudun asukkaiden koulutusmahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että nämä keskukset tuovat lisäetuja pelkän digitaalikuilun kaventamisen lisäksi. Edut liittyvät julkisten tilojen yhteisöllisyyteen, kyläkeskusten elävöittämiseen, työpaikkojen luomiseen ja maaseudun asukkaiden koulutusmahdollisuuksiin.

| 24. | toteaa, että nämä keskukset voivat toimia mahdollisina ankkureina muille sähköisille palveluille, kuten sähköiselle terveydenhuollolle (esimerkiksi verkkovastaanotot), sähköisille asianajajapalveluille (eli oikeudellinen neuvonta), sähköiselle hallinnoinnille (esimerkiksi verkkoäänestys, veronpalautukset ja etuuksien hakeminen) ja sähköiselle kaupankäynnille (esimerkiksi verkkopankit ja myynti). |
| --- | --- |

24.

toteaa, että nämä keskukset voivat toimia mahdollisina ankkureina muille sähköisille palveluille, kuten sähköiselle terveydenhuollolle (esimerkiksi verkkovastaanotot), sähköisille asianajajapalveluille (eli oikeudellinen neuvonta), sähköiselle hallinnoinnille (esimerkiksi verkkoäänestys, veronpalautukset ja etuuksien hakeminen) ja sähköiselle kaupankäynnille (esimerkiksi verkkopankit ja myynti).

Älykkäät kaupungit ja älykäs maaseutu

| 25. | katsoo, että älykäs kaupunki -mallin mukaisesti älykäs maaseutu -aloitteessa olisi omaksuttava laaja lähestymistapa kehitykseen ja innovointiin, jotta se kattaisi seuraavat kuusi ulottuvuutta:






  a) | älykäs, innovatiivinen, yrittäjähenkinen ja tuottelias talous |
| --- | --- | --- |

25.

katsoo, että älykäs kaupunki -mallin mukaisesti älykäs maaseutu -aloitteessa olisi omaksuttava laaja lähestymistapa kehitykseen ja innovointiin, jotta se kattaisi seuraavat kuusi ulottuvuutta:

a)

älykäs, innovatiivinen, yrittäjähenkinen ja tuottelias talous

| b) | parempi liikkuvuus ja saavuttavat, nykyaikaiset ja kestäväpohjaiset liikenneverkot |
| --- | --- |

b)

parempi liikkuvuus ja saavuttavat, nykyaikaiset ja kestäväpohjaiset liikenneverkot

| c) | ympäristöystävällinen ja kestävä energiavisio |
| --- | --- |

c)

ympäristöystävällinen ja kestävä energiavisio

| d) | koulutetut ja aktiiviset kansalaiset |
| --- | --- |

d)

koulutetut ja aktiiviset kansalaiset

| e) | kulttuuriin, terveyteen, turvallisuuteen ja koulutukseen liittyvä elämänlaatu |
| --- | --- |

e)

kulttuuriin, terveyteen, turvallisuuteen ja koulutukseen liittyvä elämänlaatu

| f) | tehokas, avoin ja kunnianhimoinen hallinto. |
| --- | --- |

f)

tehokas, avoin ja kunnianhimoinen hallinto.

| 26. | suhtautuu myönteisesti uuteen Wifi4EU-ohjelmaan, jolla pyritään parantamaan internetyhteyksiä paikallisyhteisöissä, mutta huomauttaa, että hankkeet on tarkoitus valita hakujärjestyksessä mutta maantieteellisesti tasapainoisella tavalla. Hankkeita valittaessa pitäisi kiinnittää huomiota pienempien maaseutuyhteisöjen kohtaamiin lisäesteisiin, sillä niillä on vähemmän resursseja kuin kaupungeilla. |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti uuteen Wifi4EU-ohjelmaan, jolla pyritään parantamaan internetyhteyksiä paikallisyhteisöissä, mutta huomauttaa, että hankkeet on tarkoitus valita hakujärjestyksessä mutta maantieteellisesti tasapainoisella tavalla. Hankkeita valittaessa pitäisi kiinnittää huomiota pienempien maaseutuyhteisöjen kohtaamiin lisäesteisiin, sillä niillä on vähemmän resursseja kuin kaupungeilla.

| 27. | korostaa, että älykästä kaupunkia ja älykkäitä kyliä / älykästä maaseutua koskevia käsitteitä ei pidä asettaa vastakkain vaan ne pitäisi nähdä toisiaan täydentävinä siten, että ne sekä tukevat että vahvistavat toistensa menestymistä. Strategisesti tarkasteltuna alue ei pääty hallinnollisiin rajoihinsa vaan se on vuorovaikutuksessa naapuriyhteisöjensä kanssa, olivatpa ne sitten maaseutu- tai kaupunkialueita, ja suunnittelee kehitystään sopusoinnussa ympäristönsä kanssa. On pohdittava myönteisten vastavuoroisten suhteiden luomista maaseutu- ja kaupunkiväestön välille eikä ainoastaan sitä, miten maaseutualueista tehdään kaupunkialueiden palveluntarjoajia. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että koko asutusjärjestelmä on elinkelpoinen vain, jos kaikki sen osat, suurista kaupungeista pieniin kyliin, ovat elinkelpoisia. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että älykästä kaupunkia ja älykkäitä kyliä / älykästä maaseutua koskevia käsitteitä ei pidä asettaa vastakkain vaan ne pitäisi nähdä toisiaan täydentävinä siten, että ne sekä tukevat että vahvistavat toistensa menestymistä. Strategisesti tarkasteltuna alue ei pääty hallinnollisiin rajoihinsa vaan se on vuorovaikutuksessa naapuriyhteisöjensä kanssa, olivatpa ne sitten maaseutu- tai kaupunkialueita, ja suunnittelee kehitystään sopusoinnussa ympäristönsä kanssa. On pohdittava myönteisten vastavuoroisten suhteiden luomista maaseutu- ja kaupunkiväestön välille eikä ainoastaan sitä, miten maaseutualueista tehdään kaupunkialueiden palveluntarjoajia. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että koko asutusjärjestelmä on elinkelpoinen vain, jos kaikki sen osat, suurista kaupungeista pieniin kyliin, ovat elinkelpoisia.

| 28. | toteaa kuitenkin, että on tärkeää tunnistaa jokaisen mallin erityispiirteet, kuten se, että älykäs kaupunki -mallissa voidaan hyödyntää monia toimijoita aloitteiden edistämiseksi ja toteuttamiseksi, mikä ei ole mahdollista maaseudulla, missä sekä henkilöresurssit että hallinnolliset valmiudet ovat yleisesti vähäisempiä. Nämä erot pitäisi ottaa huomioon tulevan toimintapoliittisen kehyksen ja rahoitusmahdollisuuksien suunnittelussa. |
| --- | --- |

28.

toteaa kuitenkin, että on tärkeää tunnistaa jokaisen mallin erityispiirteet, kuten se, että älykäs kaupunki -mallissa voidaan hyödyntää monia toimijoita aloitteiden edistämiseksi ja toteuttamiseksi, mikä ei ole mahdollista maaseudulla, missä sekä henkilöresurssit että hallinnolliset valmiudet ovat yleisesti vähäisempiä. Nämä erot pitäisi ottaa huomioon tulevan toimintapoliittisen kehyksen ja rahoitusmahdollisuuksien suunnittelussa.

| 29. | toteaa, että komission energian pääosasto on käynnistänyt älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden, jonka on tarkoitus edistää ja tukea EU:n älykkäiden alueiden kokemuksia. Komitea pahoittelee, ettei maaseutualueita ole tähän mennessä sisällytetty tämän toiminnan painopistealueisiin. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että komission energian pääosasto on käynnistänyt älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden, jonka on tarkoitus edistää ja tukea EU:n älykkäiden alueiden kokemuksia. Komitea pahoittelee, ettei maaseutualueita ole tähän mennessä sisällytetty tämän toiminnan painopistealueisiin.

Liikkuvuus ja energia

| 30. | katsoo, että kestäväpohjaiset liikenneyhteydet ja -verkot ovat älykkäät kylät/alueet -aloitetta kehitettäessä yhtä ratkaisevia kuin digitaalisten yhteyksien parantaminen, kun otetaan huomioon maaseudun haja-asutukseen ja suurempiin kustannuksiin liittyvät erityishaasteet. Komitea panee merkille, että komission omassa älykkäitä kyliä koskevassa asiakirjassa viitataan Verkkojen Eurooppa -ohjelmaan (CEF) älykkäille kylille osoitettavan EU-tuen muotona, ja pyytää esittämään yksityiskohtaisempia tietoja siitä, miten tätä rahoitusta voitaisiin hyödyntää maaseudun yhteyksien tukemiseksi etenkin syrjäisimmillä maaseutualueilla. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että kestäväpohjaiset liikenneyhteydet ja -verkot ovat älykkäät kylät/alueet -aloitetta kehitettäessä yhtä ratkaisevia kuin digitaalisten yhteyksien parantaminen, kun otetaan huomioon maaseudun haja-asutukseen ja suurempiin kustannuksiin liittyvät erityishaasteet. Komitea panee merkille, että komission omassa älykkäitä kyliä koskevassa asiakirjassa viitataan Verkkojen Eurooppa -ohjelmaan (CEF) älykkäille kylille osoitettavan EU-tuen muotona, ja pyytää esittämään yksityiskohtaisempia tietoja siitä, miten tätä rahoitusta voitaisiin hyödyntää maaseudun yhteyksien tukemiseksi etenkin syrjäisimmillä maaseutualueilla.

| 31. | muistuttaa paikalliselle tasolle siirretyn energiantuotannon (sekä sähkön että lämmön) taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä mahdollisuuksista ja synergiaeduista, joita se voisi tuottaa maaseudun/alueellisen kehittämisen ja yhteisen maatalouspolitiikan kanssa (toisen pilarin kautta). Esimerkkejä ovat tuulen, aurinkoenergian, biomassan ja biokaasun rooli sähköntuotannossa sekä biomassan (esimerkiksi puun) ja/tai biokaasun rooli paikallisessa lämmöntuotannossa. Komitea painottaa, että on tärkeää antaa paikallis- ja alueviranomaisille valtuudet käynnistää ja hallinnoida kohdennettuja ympäristötoimia ja antaa niille mahdollisuus tehdä alueellisia sopimuksia, jotka allekirjoitetaan yhdessä maaseudun paikallisesti tuotetun polttoaineen tai sähkön lähteiden tarjoajien kanssa (6). |
| --- | --- |

31.

muistuttaa paikalliselle tasolle siirretyn energiantuotannon (sekä sähkön että lämmön) taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä mahdollisuuksista ja synergiaeduista, joita se voisi tuottaa maaseudun/alueellisen kehittämisen ja yhteisen maatalouspolitiikan kanssa (toisen pilarin kautta). Esimerkkejä ovat tuulen, aurinkoenergian, biomassan ja biokaasun rooli sähköntuotannossa sekä biomassan (esimerkiksi puun) ja/tai biokaasun rooli paikallisessa lämmöntuotannossa. Komitea painottaa, että on tärkeää antaa paikallis- ja alueviranomaisille valtuudet käynnistää ja hallinnoida kohdennettuja ympäristötoimia ja antaa niille mahdollisuus tehdä alueellisia sopimuksia, jotka allekirjoitetaan yhdessä maaseudun paikallisesti tuotetun polttoaineen tai sähkön lähteiden tarjoajien kanssa (6).

Tukea alhaalta ylöspäin suuntautuville lähestymistavoille

| 32. | antaa tunnustusta paikallista kehitystä onnistuneesti tukeneille alhaalta ylöspäin suuntautuville lähestymistavoille, kuten Leader ja viime aikoina yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen (CLLD). |
| --- | --- |

32.

antaa tunnustusta paikallista kehitystä onnistuneesti tukeneille alhaalta ylöspäin suuntautuville lähestymistavoille, kuten Leader ja viime aikoina yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen (CLLD).

| 33. | uskoo kuitenkin, että tällaisiin lähestymistapoihin saatetaan luottaa liikaa ja että muillekin toimijoille (esimerkiksi innovaatioiden välittäjille) on tarvetta maaseudun potentiaalin aktivoimiseksi. Innovaatioiden välittäjä pyrkii kartoittamaan kylän tai maaseutualueen vahvuuksia ja mahdollisuuksia ja saattamaan asianomaiset tahot (esimerkiksi korkeakoulut, paikallisviranomaiset ja rahoituslähteet) yhteen olemassa olevien ja tulevien toimien sekä mahdollisten rahoituslähteiden koordinoimiseksi. Sen on saatava yhteisö mukaan, tiedotettava sille ja saatava sen tuki, jotta voidaan kehittää visio, saada yhteisö ottamaan asia omakseen ja jakaa saatavat hyödyt. |
| --- | --- |

33.

uskoo kuitenkin, että tällaisiin lähestymistapoihin saatetaan luottaa liikaa ja että muillekin toimijoille (esimerkiksi innovaatioiden välittäjille) on tarvetta maaseudun potentiaalin aktivoimiseksi. Innovaatioiden välittäjä pyrkii kartoittamaan kylän tai maaseutualueen vahvuuksia ja mahdollisuuksia ja saattamaan asianomaiset tahot (esimerkiksi korkeakoulut, paikallisviranomaiset ja rahoituslähteet) yhteen olemassa olevien ja tulevien toimien sekä mahdollisten rahoituslähteiden koordinoimiseksi. Sen on saatava yhteisö mukaan, tiedotettava sille ja saatava sen tuki, jotta voidaan kehittää visio, saada yhteisö ottamaan asia omakseen ja jakaa saatavat hyödyt.

| 34. | katsoo, että tällaiset välittäjät voivat piristää pienyritysten tuotekehitystä ja poistaa markkinoille pääsyn esteitä sekä kannustaa maatalouselintarvikkeiden ja paikallisten uusiutuvien energiatuotteiden paikalliseen kulutukseen ja jakeluketjujen lyhentämiseen. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että tällaiset välittäjät voivat piristää pienyritysten tuotekehitystä ja poistaa markkinoille pääsyn esteitä sekä kannustaa maatalouselintarvikkeiden ja paikallisten uusiutuvien energiatuotteiden paikalliseen kulutukseen ja jakeluketjujen lyhentämiseen.

| 35. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat mahdolliset edellytykset tämän tehtävän hoitamiseksi ja että ne joissakin tapauksissa jo hoitavatkin sitä esimerkiksi kehityslautakuntien, yritystoimistojen tai tarjouskilpailujen muodossa. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat mahdolliset edellytykset tämän tehtävän hoitamiseksi ja että ne joissakin tapauksissa jo hoitavatkin sitä esimerkiksi kehityslautakuntien, yritystoimistojen tai tarjouskilpailujen muodossa.

| 36. | toteaa, että on ratkaisevan tärkeää, että pieniin hankkeisiin, joita paikallisviranomaisilla on mahdollisuus hyödyntää, on saatavilla rahoitusta. Tähän pitäisi kuulua myös tuki innovatiivisille hankkeille ja aloitteille, jotka voidaan räätälöidä vastaamaan maaseutuyhteisöjen, myös syrjäisten alueiden, erityistarpeita kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että on ratkaisevan tärkeää, että pieniin hankkeisiin, joita paikallisviranomaisilla on mahdollisuus hyödyntää, on saatavilla rahoitusta. Tähän pitäisi kuulua myös tuki innovatiivisille hankkeille ja aloitteille, jotka voidaan räätälöidä vastaamaan maaseutuyhteisöjen, myös syrjäisten alueiden, erityistarpeita kaikkialla EU:ssa.

| 37. | kehottaa yksinkertaistamaan rahoituksen hakemista. Nykyisessä maaseudun kehittämisohjelmassa hakemukset eivät usein etene kiinnostuksenilmaisuista täysimääräisiksi hakemuksiksi, koska hakemisedellytysten täyttäminen on vaikeaa. Komitea korostaa, että tämänhetkisen maaseudun kehittämisohjelman päättymisen ja vuoden 2020 jälkeisen ohjelman käynnistymisen välille ei saisi jäädä taukoa, jotta voidaan ylläpitää kehitysvauhtia ja luottamusta. |
| --- | --- |

37.

kehottaa yksinkertaistamaan rahoituksen hakemista. Nykyisessä maaseudun kehittämisohjelmassa hakemukset eivät usein etene kiinnostuksenilmaisuista täysimääräisiksi hakemuksiksi, koska hakemisedellytysten täyttäminen on vaikeaa. Komitea korostaa, että tämänhetkisen maaseudun kehittämisohjelman päättymisen ja vuoden 2020 jälkeisen ohjelman käynnistymisen välille ei saisi jäädä taukoa, jotta voidaan ylläpitää kehitysvauhtia ja luottamusta.

| 38. | esittää, että tuloksekkaiden rahoitushakemusten on kannustettava verkostojen, klusterien ja yhteistyön käynnistämiseen ja niihin osallistumiseen – nämä ovat älykkäillä maaseutualueilla yleensä tarpeen mittakaavan laajentamiseksi ja oppimisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

38.

esittää, että tuloksekkaiden rahoitushakemusten on kannustettava verkostojen, klusterien ja yhteistyön käynnistämiseen ja niihin osallistumiseen – nämä ovat älykkäillä maaseutualueilla yleensä tarpeen mittakaavan laajentamiseksi ja oppimisen edistämiseksi.

| 39. | esittää, että älykkäiden alueiden olisi otettava toimintansa perustaksi sosiokulttuurinen perintönsä kehittääkseen ja ilmentääkseen selkeää paikallisidentiteettiä aina, kun on kyse infrastruktuurista, etenkin yleispalveluista, jotka ovat välttämättömiä liiketoiminnan harjoittamiseksi ja kaupunkeihin sijoittuneiden yritysten houkuttelemiseksi siirtymään alueelle. |
| --- | --- |

39.

esittää, että älykkäiden alueiden olisi otettava toimintansa perustaksi sosiokulttuurinen perintönsä kehittääkseen ja ilmentääkseen selkeää paikallisidentiteettiä aina, kun on kyse infrastruktuurista, etenkin yleispalveluista, jotka ovat välttämättömiä liiketoiminnan harjoittamiseksi ja kaupunkeihin sijoittuneiden yritysten houkuttelemiseksi siirtymään alueelle.

| 40. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisille on lisähaaste pysyä ajan tasalla rahoitusmahdollisuuksista ja saada ne käyttöönsä. Euroopan komission asiasta vastaavien pääosastojen sekä asiaan liittyvän EU-rahoituksen hallinnoinnista vastaavien jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten onkin omaksuttava tässä aktiivinen rooli. Lisäksi AK:lla voi olla tärkeä tehtävä tiedon jakamisessa, verkostojen tukemisessa ja parhaita käytäntöjä koskevien esimerkkien levittämisessä muun muassa AK:n ja Euroopan komission yhteisen laajakaistafoorumin kautta. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisille on lisähaaste pysyä ajan tasalla rahoitusmahdollisuuksista ja saada ne käyttöönsä. Euroopan komission asiasta vastaavien pääosastojen sekä asiaan liittyvän EU-rahoituksen hallinnoinnista vastaavien jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten onkin omaksuttava tässä aktiivinen rooli. Lisäksi AK:lla voi olla tärkeä tehtävä tiedon jakamisessa, verkostojen tukemisessa ja parhaita käytäntöjä koskevien esimerkkien levittämisessä muun muassa AK:n ja Euroopan komission yhteisen laajakaistafoorumin kautta.

| 41. | esittää, että EU:n tasolla tarjolla olevia mahdollisuuksia koskevan viestinnän tehostamista voisi edistää se, että Euroopan komissio perustaisi vuotuisen palkinnon EU:n menestyneimmän älykkään kylän tai alueen saavutusten tunnustamiseksi. Myös olemassa olevia verkostoja, kuten Yritys-Eurooppa-verkostoa (Enterprise Europe Network, EEN), ja niiden paikallisia kumppaneita jäsenvaltioissa voitaisiin hyödyntää ajantasaistetun tiedon tarjoamiseksi erilaisista kylien ja maaseudun yrittäjille merkityksellisistä aiheista. |
| --- | --- |

41.

esittää, että EU:n tasolla tarjolla olevia mahdollisuuksia koskevan viestinnän tehostamista voisi edistää se, että Euroopan komissio perustaisi vuotuisen palkinnon EU:n menestyneimmän älykkään kylän tai alueen saavutusten tunnustamiseksi. Myös olemassa olevia verkostoja, kuten Yritys-Eurooppa-verkostoa (Enterprise Europe Network, EEN), ja niiden paikallisia kumppaneita jäsenvaltioissa voitaisiin hyödyntää ajantasaistetun tiedon tarjoamiseksi erilaisista kylien ja maaseudun yrittäjille merkityksellisistä aiheista.

| 42. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat luoda toiminnalle edellytyksiä sisällyttämällä ”älykkään lähestymistavan” suunnittelun ja alueellisen maankäytön strategioihinsa. Tällaiset strategiat koskevat mm. alueellisten resurssien ja kapasiteettien arvioimista, palvelujen yhteissijoittamiskohteiden määrittämistä ja mahdollisuuksia luovaa talouspolitiikkaa. |
| --- | --- |

42.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat luoda toiminnalle edellytyksiä sisällyttämällä ”älykkään lähestymistavan” suunnittelun ja alueellisen maankäytön strategioihinsa. Tällaiset strategiat koskevat mm. alueellisten resurssien ja kapasiteettien arvioimista, palvelujen yhteissijoittamiskohteiden määrittämistä ja mahdollisuuksia luovaa talouspolitiikkaa.

Bryssel 1. joulukuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Cork 2.0 -julistus 2016, kohta 3.

1

(2)  Maaseutuvaikutusten arviointi: sen varmistaminen, että maaseudun asukkaiden, yhteisöjen ja yritysten tarpeet ja intressit otetaan asianmukaisesti huomioon kaikkien politiikkojen ja ohjelmien kehittämisen ja täytäntöönpanon yhteydessä. Keskushallinnon kannalta maaseutuvaikutusten arviointi tarkoittaa toimintapolitiikan vaihtoehtojen arvioimista sen varmistamiseksi, että maaseudun kannalta oikeudenmukaisimmat ratkaisut toteutetaan.

2

(3)  Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Innovointi ja maaseudun talouden modernisointi” (EUVL C 120, 5.4.2016, s. 10).

3

(4)  Kuudes kertomus taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, heinäkuu 2014.

4

(5)  Esimerkiksi Ludgate Hub (IE), The Hive Leitrimissa (IE).

5

(6)  Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kohti kestäväpohjaista EU:n elintarvikepolitiikkaa, jolla luodaan työpaikkoja ja kasvua Euroopan alueilla ja kunnissa” (EUVL C 272, 17.8.2017, s. 14).

6

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/50

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kilpailupolitiikkaa koskeva Euroopan komission kertomus 2016”

(2018/C 164/09)

| Esittelijä: | Michael Murphy (IE, EPP), Tipperaryn kreivikunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2016
  COM(2017) 285 final |

Esittelijä:

Michael Murphy (IE, EPP), Tipperaryn kreivikunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2016

COM(2017) 285 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | ottaa tyytyväisenä vastaan komission kertomuksen kilpailupolitiikasta vuonna 2016. Komiteasta on erityisen mieluisaa, että siinä todetaan kilpailupolitiikan vaikuttavaan suoraan ihmisten elämään. Se korostaa tässä yhteydessä, että toimiva kilpailupolitiikka on olennainen tekijä sisämarkkinoiden tuloksekkaassa toiminnassa ja että se tuo kuluttajalle merkittäviä hyötyjä kannustamalla yritteliäisyyteen, innovointiin ja tehokkuuteen ja laajentamalla Euroopan unionin kansalaisten valinnanmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.

ottaa tyytyväisenä vastaan komission kertomuksen kilpailupolitiikasta vuonna 2016. Komiteasta on erityisen mieluisaa, että siinä todetaan kilpailupolitiikan vaikuttavaan suoraan ihmisten elämään. Se korostaa tässä yhteydessä, että toimiva kilpailupolitiikka on olennainen tekijä sisämarkkinoiden tuloksekkaassa toiminnassa ja että se tuo kuluttajalle merkittäviä hyötyjä kannustamalla yritteliäisyyteen, innovointiin ja tehokkuuteen ja laajentamalla Euroopan unionin kansalaisten valinnanmahdollisuuksia.

| 2. | katsoo, että globalisoitunut talous edellyttää avointa ja oikeudenmukaista kilpailuympäristöä ja näin ollen kilpailun sääntelyä eikä pelkästään ”kilpailuajattelua”. Komitea kannattaa samanaikaisesti Euroopan komission sitoutumista yhteistyöhön EU:n muiden toimielinten, kansainvälisten organisaatioiden ja kilpailusääntöjen valvojien kanssa kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että globalisoitunut talous edellyttää avointa ja oikeudenmukaista kilpailuympäristöä ja näin ollen kilpailun sääntelyä eikä pelkästään ”kilpailuajattelua”. Komitea kannattaa samanaikaisesti Euroopan komission sitoutumista yhteistyöhön EU:n muiden toimielinten, kansainvälisten organisaatioiden ja kilpailusääntöjen valvojien kanssa kaikkialla maailmassa.

| 3. | antaa komissiolle tunnustusta tämän työstä kilpailusääntöjen valvonnassa mutta kehottaa ottamaan kilpailupolitiikan noudattamisen valvonnan resursoinnissa asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden valtakunnallisen ja alueellisen tason teollisuuspoliittiset investointilinjaukset ja eritoten ne teollisuuspolitiikan toimintalinjat, jotka perustuvat EU:n perussopimusten ulkopuolisiin kansallisiin toimivaltuuksiin. |
| --- | --- |

3.

antaa komissiolle tunnustusta tämän työstä kilpailusääntöjen valvonnassa mutta kehottaa ottamaan kilpailupolitiikan noudattamisen valvonnan resursoinnissa asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden valtakunnallisen ja alueellisen tason teollisuuspoliittiset investointilinjaukset ja eritoten ne teollisuuspolitiikan toimintalinjat, jotka perustuvat EU:n perussopimusten ulkopuolisiin kansallisiin toimivaltuuksiin.

| 4. | perää painokkaasti suurempaa avoimuutta siitä, miten komissio tekee päätöksiä EU-tason mittavien kilpailupoliittisten tutkimusten resursoinnista, jotta varmistetaan myös, että nämä päätökset tähtäävät kaikissa tapauksissa yksilöitävissä oleviin tuloksiin, jotka tuottavat sisämarkkinoille etua. |
| --- | --- |

4.

perää painokkaasti suurempaa avoimuutta siitä, miten komissio tekee päätöksiä EU-tason mittavien kilpailupoliittisten tutkimusten resursoinnista, jotta varmistetaan myös, että nämä päätökset tähtäävät kaikissa tapauksissa yksilöitävissä oleviin tuloksiin, jotka tuottavat sisämarkkinoille etua.

| 5. | toteaa, että on komission tehtävä huolehtia kokonaisvaltaisesta vastauksesta kansainvälisestä kilpailusta ja globaaleista markkinoista juontuviin haasteisiin tiivistämällä EU:n toimintalinjojen ja välineiden koordinointia ja ottamalla alueellisen ulottuvuuden merkitys paremmin huomioon. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että on komission tehtävä huolehtia kokonaisvaltaisesta vastauksesta kansainvälisestä kilpailusta ja globaaleista markkinoista juontuviin haasteisiin tiivistämällä EU:n toimintalinjojen ja välineiden koordinointia ja ottamalla alueellisen ulottuvuuden merkitys paremmin huomioon.

| 6. | korostaa, että EU:n kilpailusääntöjä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ainakin 31. maaliskuuta 2019 saakka. Osa ennen tätä ajankohtaa avatuista tutkinnoista, kuten 26. lokakuuta 2017 käynnistetty tutkinta Yhdistyneen kuningaskunnan monikansallisille yhtiöille myöntämistä poikkeuksista veronkiertoa koskevien sääntöjen välttämiseksi, voidaan saattaa päätökseen vasta tämän ajankohdan jälkeen, mutta päätöksiä on kuitenkin sovellettava. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että EU:n kilpailusääntöjä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ainakin 31. maaliskuuta 2019 saakka. Osa ennen tätä ajankohtaa avatuista tutkinnoista, kuten 26. lokakuuta 2017 käynnistetty tutkinta Yhdistyneen kuningaskunnan monikansallisille yhtiöille myöntämistä poikkeuksista veronkiertoa koskevien sääntöjen välttämiseksi, voidaan saattaa päätökseen vasta tämän ajankohdan jälkeen, mutta päätöksiä on kuitenkin sovellettava.

| 7. | on samaa mieltä siitä, ettei brexitiä saa käyttää vääriin tarkoituksiin niin, että sen varjolla luovutaan kokonaan kaikesta valtiontukien valvonnasta. Komitea katsoo kuitenkin, että brexitistä EU:n muille jäsenvaltioille koituvan talouden häiriön tulisi antaa aihetta laajentaa yleisiä ryhmäpoikkeusasetuksia ja väliaikaisesti lieventää tai lakkauttaa valtiontukisääntöjen soveltaminen tietyillä, todennäköisesti suurimman vaikutuksen alaisina olevilla toimialoilla, mikäli kyse ei ole valikoivista tuista, jotka olisivat vastoin tavoitetta soveltaa EU:n säännöksiä oikeudenmukaisesti kaikkiin yrityksiin. |
| --- | --- |

7.

on samaa mieltä siitä, ettei brexitiä saa käyttää vääriin tarkoituksiin niin, että sen varjolla luovutaan kokonaan kaikesta valtiontukien valvonnasta. Komitea katsoo kuitenkin, että brexitistä EU:n muille jäsenvaltioille koituvan talouden häiriön tulisi antaa aihetta laajentaa yleisiä ryhmäpoikkeusasetuksia ja väliaikaisesti lieventää tai lakkauttaa valtiontukisääntöjen soveltaminen tietyillä, todennäköisesti suurimman vaikutuksen alaisina olevilla toimialoilla, mikäli kyse ei ole valikoivista tuista, jotka olisivat vastoin tavoitetta soveltaa EU:n säännöksiä oikeudenmukaisesti kaikkiin yrityksiin.

Valtiontuki ja veropäätökset

| 8. | on tyytyväinen komission toimiin valikoivien vero-etuuksien muodossa myönnettyyn laittomaan valtiontukeen puuttumiseksi. Komission toimet ovat näet tehokas tapa varmistaa, että EU:n sääntöjä sovelletaan oikeudenmukaisesti kaikkiin EU:n sisämarkkinoilla liiketoimintaa harjoittaviin yrityksiin niiden koosta, toimialasta tai kansallisuudesta riippumatta ja että yrityksiin sovelletaan verotusta, joka on suhteessa niiden kokoon ja vaurauteen, jotta ne antaisivat oman panoksensa julkisten palvelujen rahoitukseen ja eriarvoisuuden torjuntaan. Nämä seikat ovat erityisen merkityksellisiä paikallistasolla. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen komission toimiin valikoivien vero-etuuksien muodossa myönnettyyn laittomaan valtiontukeen puuttumiseksi. Komission toimet ovat näet tehokas tapa varmistaa, että EU:n sääntöjä sovelletaan oikeudenmukaisesti kaikkiin EU:n sisämarkkinoilla liiketoimintaa harjoittaviin yrityksiin niiden koosta, toimialasta tai kansallisuudesta riippumatta ja että yrityksiin sovelletaan verotusta, joka on suhteessa niiden kokoon ja vaurauteen, jotta ne antaisivat oman panoksensa julkisten palvelujen rahoitukseen ja eriarvoisuuden torjuntaan. Nämä seikat ovat erityisen merkityksellisiä paikallistasolla.

| 9. | painottaa veropetosten osalta, että kysymys veropäätöksistä kuuluu EU:n yleisiin toimiin suuryritysten veronkiertoa vastaan, esimerkiksi veronkierron vastaisen toimenpidepaketin, maakohtaisen raportoinnin, yhtiöverotuksen uudistuspaketin ja verosuunnittelun välittäjätahojen uusien avoimuussääntöjen avulla. Komitea korostaa myös, että EU:n on pohdittava, tarjoaisiko täytäntöönpanotoimien sijaan laadittava uusi säännös suurempaa varmuutta jäsenvaltioiden sisäisistä veropäätöksistä, ja harkittava, tulisiko osana mahdollista uutta sääntelyjärjestelmää hyväksyä seuraamusmenettely EU:n omien budjettivarojen hyväksi. |
| --- | --- |

9.

painottaa veropetosten osalta, että kysymys veropäätöksistä kuuluu EU:n yleisiin toimiin suuryritysten veronkiertoa vastaan, esimerkiksi veronkierron vastaisen toimenpidepaketin, maakohtaisen raportoinnin, yhtiöverotuksen uudistuspaketin ja verosuunnittelun välittäjätahojen uusien avoimuussääntöjen avulla. Komitea korostaa myös, että EU:n on pohdittava, tarjoaisiko täytäntöönpanotoimien sijaan laadittava uusi säännös suurempaa varmuutta jäsenvaltioiden sisäisistä veropäätöksistä, ja harkittava, tulisiko osana mahdollista uutta sääntelyjärjestelmää hyväksyä seuraamusmenettely EU:n omien budjettivarojen hyväksi.

| 10. | on sitä mieltä, että SEUT-sopimuksen 3 artiklaan kirjattu EU:n yksinomainen toimivalta sisämarkkinoiden toimintaa varten tarvittavien kilpailusääntöjen luomiseksi ei vaikuta jäsenvaltioiden suvereeniin oikeuteen päättää omista yhtiöverojärjestelmistään tai määrätä omat verokantansa. Komitea toteaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden on kunnioitettava yritysten ja kuluttajien tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikkialla EU:n sisämarkkinoilla (1). |
| --- | --- |

10.

on sitä mieltä, että SEUT-sopimuksen 3 artiklaan kirjattu EU:n yksinomainen toimivalta sisämarkkinoiden toimintaa varten tarvittavien kilpailusääntöjen luomiseksi ei vaikuta jäsenvaltioiden suvereeniin oikeuteen päättää omista yhtiöverojärjestelmistään tai määrätä omat verokantansa. Komitea toteaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden on kunnioitettava yritysten ja kuluttajien tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikkialla EU:n sisämarkkinoilla (1).

| 11. | huomauttaa, että kilpailupolitiikan pääosaston täytäntöönpanomääräyksistä suurimman huomion on saanut 30. elokuuta 2016 tehty päätös, jonka nojalla Irlannin vuoden 1991 ja vuoden 2007 toukokuun välillä kahden Irlannissa perustetun Apple-yhtiön hyväksi tekemät veropäätökset katsottiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. Komitea toteaa, että Euroopan komissio väittää päätöksessään, että antamalla kiistanalaiset veropäätökset, joiden perusteella Applen yhtiöt pystyivät määrittämään vuosittaisen yhtiöverovelvollisuutensa Irlannissa niinä vuosina, kun kyseiset päätökset olivat voimassa, Irlanti on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti myöntänyt kyseisille Applen yhtiöille ja Apple-konsernille sääntöjenvastaista tukea, jonka Irlannin on perittävä takaisin asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan mukaisesti. Komitea korostaa, että komission mukaan tällä päätöksellä ei kyseenalaisteta Irlannin yleistä verojärjestelmää tai sen yhteisöveroastetta. |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että kilpailupolitiikan pääosaston täytäntöönpanomääräyksistä suurimman huomion on saanut 30. elokuuta 2016 tehty päätös, jonka nojalla Irlannin vuoden 1991 ja vuoden 2007 toukokuun välillä kahden Irlannissa perustetun Apple-yhtiön hyväksi tekemät veropäätökset katsottiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. Komitea toteaa, että Euroopan komissio väittää päätöksessään, että antamalla kiistanalaiset veropäätökset, joiden perusteella Applen yhtiöt pystyivät määrittämään vuosittaisen yhtiöverovelvollisuutensa Irlannissa niinä vuosina, kun kyseiset päätökset olivat voimassa, Irlanti on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti myöntänyt kyseisille Applen yhtiöille ja Apple-konsernille sääntöjenvastaista tukea, jonka Irlannin on perittävä takaisin asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan mukaisesti. Komitea korostaa, että komission mukaan tällä päätöksellä ei kyseenalaisteta Irlannin yleistä verojärjestelmää tai sen yhteisöveroastetta.

| 12. | huomauttaa, että neuvoston direktiivi 2016/1164 sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta on parhaillaan aiheuttamassa ongelmia kansallisessa implementoinnissa. Direktiivin 4 artiklan 4 kohta sisältää korkojen vähennysoikeuden rajoittamisen osalta poikkeuksen lainoille, joilla rahoitetaan pitkän aikavälin julkisia infrastruktuurihankkeita. Vaikka direktiivi mahdollistaa laajan poikkeusmahdollisuuden toiminnalle, jonka katsotaan olevan julkisen edun mukaista, jäsenvaltiot eivät hyödynnä tätä mahdollisuutta kaikilta osin. |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että neuvoston direktiivi 2016/1164 sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta on parhaillaan aiheuttamassa ongelmia kansallisessa implementoinnissa. Direktiivin 4 artiklan 4 kohta sisältää korkojen vähennysoikeuden rajoittamisen osalta poikkeuksen lainoille, joilla rahoitetaan pitkän aikavälin julkisia infrastruktuurihankkeita. Vaikka direktiivi mahdollistaa laajan poikkeusmahdollisuuden toiminnalle, jonka katsotaan olevan julkisen edun mukaista, jäsenvaltiot eivät hyödynnä tätä mahdollisuutta kaikilta osin.

| 13. | muistuttaa, että komission laskelmien mukaan Irlannin tässä muodossa kyseisille Apple-yrityksille antama tuki oli arvoltaan yhteensä 13 miljardia euroa ja että kyseinen rahasumma vaadittiin palautettavaksi Irlannin valtionkassaan, mutta että Irlannin hallitus on hakenut Euroopan komission päätökseen muutosta Euroopan unionin tuomioistuimessa. Sen jälkeen kun komissio oli tehnyt päätöksensä, Irlannilla oli neljä kuukautta aikaa – eli tammikuuhun 2017 saakka – periä laiton valtiontuki takaisin. Huolimatta Irlannin hallituksen toimista ennätyksellisen rahasumman perimiseksi ja sijoittamiseksi sulkutilille siihen asti, kunnes tuomioistuin on tehnyt asiassa päätöksen, se, ettei Irlanti ollut tosiasiallisesti perinyt 13:a miljardia euroa asetetussa määräajassa johti kuitenkin siihen, että Euroopan komissio nosti 4. lokakuuta 2017 kanteen Irlantia vastaan EU:n tuomioistuimessa. Molemmat osapuolet toivovat kuitenkin, että oikeudelliset seuraamukset ovat vältettävissä. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että komission laskelmien mukaan Irlannin tässä muodossa kyseisille Apple-yrityksille antama tuki oli arvoltaan yhteensä 13 miljardia euroa ja että kyseinen rahasumma vaadittiin palautettavaksi Irlannin valtionkassaan, mutta että Irlannin hallitus on hakenut Euroopan komission päätökseen muutosta Euroopan unionin tuomioistuimessa. Sen jälkeen kun komissio oli tehnyt päätöksensä, Irlannilla oli neljä kuukautta aikaa – eli tammikuuhun 2017 saakka – periä laiton valtiontuki takaisin. Huolimatta Irlannin hallituksen toimista ennätyksellisen rahasumman perimiseksi ja sijoittamiseksi sulkutilille siihen asti, kunnes tuomioistuin on tehnyt asiassa päätöksen, se, ettei Irlanti ollut tosiasiallisesti perinyt 13:a miljardia euroa asetetussa määräajassa johti kuitenkin siihen, että Euroopan komissio nosti 4. lokakuuta 2017 kanteen Irlantia vastaan EU:n tuomioistuimessa. Molemmat osapuolet toivovat kuitenkin, että oikeudelliset seuraamukset ovat vältettävissä.

| 14. | kehottaa painokkaasti saattamaan Apple-oikeusasiat ripeästi päätökseen, jotta saadaan varmuus siitä, mikä vaikutus kilpailuoikeudella voi olla muihin olemassa oleviin veropäätöksiin. |
| --- | --- |

14.

kehottaa painokkaasti saattamaan Apple-oikeusasiat ripeästi päätökseen, jotta saadaan varmuus siitä, mikä vaikutus kilpailuoikeudella voi olla muihin olemassa oleviin veropäätöksiin.

Valtiontukiuudistusaloite

| 15. | kannattaa komission näkemystä, että julkisen varainkäytön avoimuuden lisäämisellä on keskeinen tehtävä edistettäessä veromaksajien rahojen optimaalista käyttöä. Komitean mielestä avoimuus on myös omiaan parantamaan kansalaisten luottamusta viranomaisten luotettavuuteen ja legitimiteettiin. |
| --- | --- |

15.

kannattaa komission näkemystä, että julkisen varainkäytön avoimuuden lisäämisellä on keskeinen tehtävä edistettäessä veromaksajien rahojen optimaalista käyttöä. Komitean mielestä avoimuus on myös omiaan parantamaan kansalaisten luottamusta viranomaisten luotettavuuteen ja legitimiteettiin.

| 16. | muistuttaa (2), että yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin sovellettavia EU:n valtiontukisääntöjä ei voida rajoittaa vain kilpailuperiaatteisiin, vaan niiden yhteydessä on otettava kaikilta osin huomioon perussopimuksissa taattu jäsenvaltioiden suuri harkintavalta yleistä taloudellista etua koskevia palveluja määritettäessä sekä kunnallisen ja alueellisen itsehallinnon, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ja jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmien puolueettoman kohtelun periaatteet (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14, 106 ja 345 artikla sekä pöytäkirja N:o 26). Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen on heijastettava tarpeiden, käyttäjien mieltymysten ja julkisten hankintojen järjestelmien eroja, jotka voivat johtua maantieteellisen sijainnin, sosiaalisten tai kulttuuristen tilanteiden ja demokraattisten prosessien eroavuuksista jäsenvaltioissa. Valtiontuen valvonta voidaan toteuttaa vain silloin, kun yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen valtiollisella, alueellisella tai paikallisella sääntelyllä tai rahoituksella on rajatylittäviä tai sisämarkkinoihin kohdistuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa (2), että yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin sovellettavia EU:n valtiontukisääntöjä ei voida rajoittaa vain kilpailuperiaatteisiin, vaan niiden yhteydessä on otettava kaikilta osin huomioon perussopimuksissa taattu jäsenvaltioiden suuri harkintavalta yleistä taloudellista etua koskevia palveluja määritettäessä sekä kunnallisen ja alueellisen itsehallinnon, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ja jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmien puolueettoman kohtelun periaatteet (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14, 106 ja 345 artikla sekä pöytäkirja N:o 26). Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen on heijastettava tarpeiden, käyttäjien mieltymysten ja julkisten hankintojen järjestelmien eroja, jotka voivat johtua maantieteellisen sijainnin, sosiaalisten tai kulttuuristen tilanteiden ja demokraattisten prosessien eroavuuksista jäsenvaltioissa. Valtiontuen valvonta voidaan toteuttaa vain silloin, kun yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen valtiollisella, alueellisella tai paikallisella sääntelyllä tai rahoituksella on rajatylittäviä tai sisämarkkinoihin kohdistuvia vaikutuksia.

| 17. | pahoittelee, että kilpailupolitiikkaa koskevassa vuoden 2016 kertomuksessa annetaan hyvin vähän sijaa kysymyksille yleistä taloudellista etua koskevia palveluita varten annetusta valtiontuesta. Erityisesti siitä puuttuu selkeä selostus ns. Almunia-paketin arvioinnista ja yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin sovellettavan, vähämerkityksistä tukea käsittelevän asetuksen tarkistuksesta. Komitea muistuttaa tähän AK:n toivoneen, että






  — | neljännen Altmark-kriteerin noudattamisen helpottamiseksi annetaan yksityiskohtaiset suuntaviivat siitä, mikä on tavanomainen, hyvin johdettu ja asianmukaisesti tarvittavat varat omaava yritys. |
| --- | --- | --- |

17.

pahoittelee, että kilpailupolitiikkaa koskevassa vuoden 2016 kertomuksessa annetaan hyvin vähän sijaa kysymyksille yleistä taloudellista etua koskevia palveluita varten annetusta valtiontuesta. Erityisesti siitä puuttuu selkeä selostus ns. Almunia-paketin arvioinnista ja yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin sovellettavan, vähämerkityksistä tukea käsittelevän asetuksen tarkistuksesta. Komitea muistuttaa tähän AK:n toivoneen, että

—

neljännen Altmark-kriteerin noudattamisen helpottamiseksi annetaan yksityiskohtaiset suuntaviivat siitä, mikä on tavanomainen, hyvin johdettu ja asianmukaisesti tarvittavat varat omaava yritys.

| — | yleistä taloudellista etua koskevan palvelun kohtuullisen voiton määritelmä tarkistetaan etenkin, jotta voidaan ottaa esimerkiksi kannustimia luomalla tai hyväksyttävää kohtuullista voittoprosenttia korottamalla huomioon, että tällaiset voitot investoidaan usein uudelleen yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin. |
| --- | --- |

—

yleistä taloudellista etua koskevan palvelun kohtuullisen voiton määritelmä tarkistetaan etenkin, jotta voidaan ottaa esimerkiksi kannustimia luomalla tai hyväksyttävää kohtuullista voittoprosenttia korottamalla huomioon, että tällaiset voitot investoidaan usein uudelleen yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin.

| — | vähämerkityksisen tuen kynnysarvoja nostetaan yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden valtiontukien tapauksessa. |
| --- | --- |

—

vähämerkityksisen tuen kynnysarvoja nostetaan yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden valtiontukien tapauksessa.

| — | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta vapautettujen korvausten raja-arvon nostetaan yleistä taloudellista etua koskevia palveluja tarjoavien yritysten kohdalla ennen vuotta 2011 voimassa olevaan 30 miljoonan euron vuosittaiseen raja-arvoon. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta vapautettujen korvausten raja-arvon nostetaan yleistä taloudellista etua koskevia palveluja tarjoavien yritysten kohdalla ennen vuotta 2011 voimassa olevaan 30 miljoonan euron vuosittaiseen raja-arvoon.

| 18. | toistaa (3) kannattavansa komission 20. joulukuuta 2011 tekemään päätökseen sisältyvän sosiaalisen asuntotarjonnan määritelmän laajentamista. Jotta varmistetaan jäsenvaltioiden laaja harkintavalta sosiaalisen asuntotarjonnan suunnittelussa, toteuttamisessa, rahoittamisessa ja järjestämisessä sekä demokraattinen valinnanvapaus, olisi poistettava sosiaalisen asuntotarjonnan rajoittaminen vähävaraisiin tai heikossa asemassa oleviin yhteiskuntaryhmiin. Oikeus asianmukaiseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen olisi asetettava nykyistä vahvemmin etusijalle, sillä asuntomarkkinoiden kyvyttömyys vastata kaikkien asumistarpeisiin ei koske vain henkilöitä, joilla ei ole lainkaan asuntoa, vaan myös terveydelle vaarallisissa, epäasianmukaisissa tai liian ahtaissa asunnoissa asuvia sekä niitä, jotka käyttävät suurimman osan tuloistaan vuokraan tai asuntolainan kuukausittaisiin takaisinmaksueriin. |
| --- | --- |

18.

toistaa (3) kannattavansa komission 20. joulukuuta 2011 tekemään päätökseen sisältyvän sosiaalisen asuntotarjonnan määritelmän laajentamista. Jotta varmistetaan jäsenvaltioiden laaja harkintavalta sosiaalisen asuntotarjonnan suunnittelussa, toteuttamisessa, rahoittamisessa ja järjestämisessä sekä demokraattinen valinnanvapaus, olisi poistettava sosiaalisen asuntotarjonnan rajoittaminen vähävaraisiin tai heikossa asemassa oleviin yhteiskuntaryhmiin. Oikeus asianmukaiseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen olisi asetettava nykyistä vahvemmin etusijalle, sillä asuntomarkkinoiden kyvyttömyys vastata kaikkien asumistarpeisiin ei koske vain henkilöitä, joilla ei ole lainkaan asuntoa, vaan myös terveydelle vaarallisissa, epäasianmukaisissa tai liian ahtaissa asunnoissa asuvia sekä niitä, jotka käyttävät suurimman osan tuloistaan vuokraan tai asuntolainan kuukausittaisiin takaisinmaksueriin.

| 19. | nostaa esiin AK:n 9. kesäkuuta 2017 julkaiseman tutkimuksen ”Implementation of the Decision and the Framework on SGEIs: involvement of LRAs in the reporting exercise and state of play as regards the assessment of social services as economic activities” (Yleistä taloudellista etua koskevia palveluita koskevan päätöksen ja kehyksen täytäntöönpano: paikallis- ja alueyhteisöjen osallistuminen raportointiin ja tämänhetkinen tilanne sosiaalipalvelujen määrittelyä taloudelliseksi toiminnaksi ajatellen) ja sen päätelmät, joiden mukaan






  — | paikallis- ja alueviranomaiset osallistuivat 22 jäsenvaltiossa suoraan Almunia-paketin täytäntöönpanoa käsittelevien kansallisten raporttien laatimiseen, |
| --- | --- | --- |

19.

nostaa esiin AK:n 9. kesäkuuta 2017 julkaiseman tutkimuksen ”Implementation of the Decision and the Framework on SGEIs: involvement of LRAs in the reporting exercise and state of play as regards the assessment of social services as economic activities” (Yleistä taloudellista etua koskevia palveluita koskevan päätöksen ja kehyksen täytäntöönpano: paikallis- ja alueyhteisöjen osallistuminen raportointiin ja tämänhetkinen tilanne sosiaalipalvelujen määrittelyä taloudelliseksi toiminnaksi ajatellen) ja sen päätelmät, joiden mukaan

—

paikallis- ja alueviranomaiset osallistuivat 22 jäsenvaltiossa suoraan Almunia-paketin täytäntöönpanoa käsittelevien kansallisten raporttien laatimiseen,

sekä sen suositukset, joiden mukaan

| — | on selvennettävä kriteereitä, joiden nojalla sosiaalipalvelu luokitellaan taloudelliseksi toiminnaksi erityisesti sosiaali- ja terveyssektorilla. Lisäksi on selkeytettävä korvausten – mukaan lukien kohtuullisen voiton – laskemista ja otettava huomioon mahdolliset eri asiakirjojen väliset epäjohdonmukaisuudet |
| --- | --- |

—

on selvennettävä kriteereitä, joiden nojalla sosiaalipalvelu luokitellaan taloudelliseksi toiminnaksi erityisesti sosiaali- ja terveyssektorilla. Lisäksi on selkeytettävä korvausten – mukaan lukien kohtuullisen voiton – laskemista ja otettava huomioon mahdolliset eri asiakirjojen väliset epäjohdonmukaisuudet

| — | raportointivelvoitteita tulisi yksinkertaistaa |
| --- | --- |

—

raportointivelvoitteita tulisi yksinkertaistaa

| — | parhaiden käytänteiden keskinäistä vaihdantaa tulisi edistää entistä enemmän. |
| --- | --- |

—

parhaiden käytänteiden keskinäistä vaihdantaa tulisi edistää entistä enemmän.

| 20. | onkin sitä mieltä, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoajina sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden takaamiseksi ja vahvistamiseksi on vieläkin tärkeämpi korkean työttömyyden, väestön ikääntymisen, yhteiskunnallisen levottomuuden ja taloudellisen epävarmuuden oloissa. Komitea katsoo, että kansalaiset havaitsevat tämäntyyppisten palvelujen tuottamat hyödyt suoraan, ja niinpä ne ovat omiaan parantamaan ja edistämään kansalaisten luottamusta yhteiskunnallisiin instituutioihin. |
| --- | --- |

20.

onkin sitä mieltä, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoajina sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden takaamiseksi ja vahvistamiseksi on vieläkin tärkeämpi korkean työttömyyden, väestön ikääntymisen, yhteiskunnallisen levottomuuden ja taloudellisen epävarmuuden oloissa. Komitea katsoo, että kansalaiset havaitsevat tämäntyyppisten palvelujen tuottamat hyödyt suoraan, ja niinpä ne ovat omiaan parantamaan ja edistämään kansalaisten luottamusta yhteiskunnallisiin instituutioihin.

| 21. | painottaa julkisen vallan kaikkien tasojen yhteistä vastuuta kestävällä pohjalla olevien julkisten palvelujen toimittamisesta jokaiselle EU:n kansalaiselle ja katsoo, että komission täytyy perustaa valtiontuen valvontatoimensa yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla rehellisyysperiaatteeseen auttaakseen asiaankuuluvia viranomaisia ja sidosryhmiä sen sijaan, että se omaksuu oikopäätä näkemyksen, että paikallis- ja alueviranomaiset rikkovat valtiontukisääntöjä tarjotessaan kyseisiä palveluita. |
| --- | --- |

21.

painottaa julkisen vallan kaikkien tasojen yhteistä vastuuta kestävällä pohjalla olevien julkisten palvelujen toimittamisesta jokaiselle EU:n kansalaiselle ja katsoo, että komission täytyy perustaa valtiontuen valvontatoimensa yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla rehellisyysperiaatteeseen auttaakseen asiaankuuluvia viranomaisia ja sidosryhmiä sen sijaan, että se omaksuu oikopäätä näkemyksen, että paikallis- ja alueviranomaiset rikkovat valtiontukisääntöjä tarjotessaan kyseisiä palveluita.

| 22. | on hyvillään komission toimista valtiontukisääntöjen soveltamisen yksinkertaistamiseksi eli tuen käsitteestä annetusta komission tiedonannosta ja kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen toteamuksesta, että on erityisen tärkeää edistää julkisia investointeja ja auttaa ”maksimoimaan investointien vaikutukset talouskasvuun ja työllisyyteen”, missä on samoja kaikuja kuin AK:n vaatimuksessa yksinkertaistamisen jatkamisesta ja vapautusten soveltamisesta yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla. |
| --- | --- |

22.

on hyvillään komission toimista valtiontukisääntöjen soveltamisen yksinkertaistamiseksi eli tuen käsitteestä annetusta komission tiedonannosta ja kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen toteamuksesta, että on erityisen tärkeää edistää julkisia investointeja ja auttaa ”maksimoimaan investointien vaikutukset talouskasvuun ja työllisyyteen”, missä on samoja kaikuja kuin AK:n vaatimuksessa yksinkertaistamisen jatkamisesta ja vapautusten soveltamisesta yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla.

| 23. | pitää kuitenkin kyseenalaisena, missä määrin tuen käsitteestä annettu komission tiedonanto on lisännyt oikeusvarmuutta, koska juuri yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla asiaankuuluvat sidosryhmät ovat kiinnittäneet huomiota eri asiakirjojen mutkikkuuteen ja mahdollisiin epäjohdonmukaisuuksiin niiden välillä. Nämä seikat tekevät sidosryhmille vaikeaksi arvioida, mitä sääntöä kussakin tapauksessa on sovellettava (4). |
| --- | --- |

23.

pitää kuitenkin kyseenalaisena, missä määrin tuen käsitteestä annettu komission tiedonanto on lisännyt oikeusvarmuutta, koska juuri yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla asiaankuuluvat sidosryhmät ovat kiinnittäneet huomiota eri asiakirjojen mutkikkuuteen ja mahdollisiin epäjohdonmukaisuuksiin niiden välillä. Nämä seikat tekevät sidosryhmille vaikeaksi arvioida, mitä sääntöä kussakin tapauksessa on sovellettava (4).

| 24. | ilmaisee lisäksi huolensa hallinnollisesta rasitteesta, joka johtuu yleistä taloudellista etua koskevista palveluista annettuun päätökseen ja kehykseen perustuvista raportointivelvoitteista, kuten eräissä maakohtaisista raporteista mainitaan. |
| --- | --- |

24.

ilmaisee lisäksi huolensa hallinnollisesta rasitteesta, joka johtuu yleistä taloudellista etua koskevista palveluista annettuun päätökseen ja kehykseen perustuvista raportointivelvoitteista, kuten eräissä maakohtaisista raporteista mainitaan.

Digitaaliset sisämarkkinat

| 25. | on johdonmukaisesti tukenut pyrkimyksiä hyödyntää digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa osallistavan kasvun välineenä kaikilla EU:n alueilla, koska laajakaistan ja TVT-palvelujen käyttömahdollisuuksien parantaminen, eritoten syrjäseuduilla ja etäisillä alueilla sekä alueilla, joiden väestö asuu hyvin hajallaan, voi edistää palvelujen saatavuutta (esim. sähköiset terveydenhuoltopalvelut ja sähköiset viranomaispalvelut), mikä lisää julkishallinnon toimivuutta, edistää hintatason pitämistä kohtuullisena ja kuluttajien valinnanvaran laajentamista näiden olinpaikasta riippumatta ja saattaa avata uusia taloustoimintamahdollisuuksia paikallisille yrityksille sekä viime kädessä parantaa kansalaisten elämänlaatua ja tiivistää yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

25.

on johdonmukaisesti tukenut pyrkimyksiä hyödyntää digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa osallistavan kasvun välineenä kaikilla EU:n alueilla, koska laajakaistan ja TVT-palvelujen käyttömahdollisuuksien parantaminen, eritoten syrjäseuduilla ja etäisillä alueilla sekä alueilla, joiden väestö asuu hyvin hajallaan, voi edistää palvelujen saatavuutta (esim. sähköiset terveydenhuoltopalvelut ja sähköiset viranomaispalvelut), mikä lisää julkishallinnon toimivuutta, edistää hintatason pitämistä kohtuullisena ja kuluttajien valinnanvaran laajentamista näiden olinpaikasta riippumatta ja saattaa avata uusia taloustoimintamahdollisuuksia paikallisille yrityksille sekä viime kädessä parantaa kansalaisten elämänlaatua ja tiivistää yhteenkuuluvuutta.

| 26. | kiinnittää tässä yhteydessä huomion lausuntoonsa ”Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yksinkertaistaminen paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta” (COTER-VI/012), jossa komitea käsittelee valtiontukisääntöjen soveltamisen vaikutuksia ERI-rahastojen täytäntöönpanoon ja huomauttaa muun muassa, että valtiontukisääntöjen soveltamisessa on nykyisin merkittävä ristiriita. Komitea toteaa, että valtiontukimenettelyjä ei sovelleta Euroopan komission keskitetysti hallinnoimiin ohjelmiin (esim. Horisontti 2020 -puiteohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline ja Euroopan strategisten investointien rahasto) mutta kylläkin koheesiopolitiikan puitteissa rahoitettaviin hankkeisiin. Hankkeiden arviointi valtiontukikysymyksen suhteen pohjautuu siis hankkeen luonteen sijasta siihen, myöntääkö varat komissio vai jäsenvaltio ja mistä lähteestä rahoitus saadaan. |
| --- | --- |

26.

kiinnittää tässä yhteydessä huomion lausuntoonsa ”Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yksinkertaistaminen paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta” (COTER-VI/012), jossa komitea käsittelee valtiontukisääntöjen soveltamisen vaikutuksia ERI-rahastojen täytäntöönpanoon ja huomauttaa muun muassa, että valtiontukisääntöjen soveltamisessa on nykyisin merkittävä ristiriita. Komitea toteaa, että valtiontukimenettelyjä ei sovelleta Euroopan komission keskitetysti hallinnoimiin ohjelmiin (esim. Horisontti 2020 -puiteohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline ja Euroopan strategisten investointien rahasto) mutta kylläkin koheesiopolitiikan puitteissa rahoitettaviin hankkeisiin. Hankkeiden arviointi valtiontukikysymyksen suhteen pohjautuu siis hankkeen luonteen sijasta siihen, myöntääkö varat komissio vai jäsenvaltio ja mistä lähteestä rahoitus saadaan.

| 27. | on huolissaan varsinkin rajatylittävän verkkokaupan esteistä, jotka saattavat olla yritysten itsensä rakentamia, maarajoituksista ja voimakkaimpien toimijoiden harrastamasta mahdollisten kilpailijoiden keinotekoisesta sulkemisesta tiettyjen liiketoimintamahdollisuuksien ulkopuolelle. |
| --- | --- |

27.

on huolissaan varsinkin rajatylittävän verkkokaupan esteistä, jotka saattavat olla yritysten itsensä rakentamia, maarajoituksista ja voimakkaimpien toimijoiden harrastamasta mahdollisten kilpailijoiden keinotekoisesta sulkemisesta tiettyjen liiketoimintamahdollisuuksien ulkopuolelle.

| 28. | korostaa edelleen lausuntoonsa ”Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yksinkertaistaminen paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta” (COTER-VI/012) liittyen, että erityishuomiota tulee kiinnittää valtiontuen soveltamiseen Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien puitteissa. Valtiontukisääntöjen noudattamisen edellyttämät ponnistelut eivät näiden ohjelmien yhteydessä yleisesti ottaen ole oikeassa suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin nähden. Lisäksi valtiontuki tulkitaan eri jäsenvaltioissa eri tavoin, eikä sääntöjä näin ollen voida soveltaa niin, että oikeusvarmuus olisi asianmukaista. Tämä tekee usein täysin mahdottomaksi toteuttaa laadukkaita hankkeita. Yksi ERI-rahastojen yksinkertaistamiseksi nopeasti toteutettavissa olevista toimenpiteistä olisi Euroopan alueellisen yhteistyön sulkeminen niin ikään pois valtiontukisääntöjen soveltamisalasta, kuten on jo tehty esimerkiksi Horisontti 2020 -puiteohjelman kohdalla. |
| --- | --- |

28.

korostaa edelleen lausuntoonsa ”Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yksinkertaistaminen paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta” (COTER-VI/012) liittyen, että erityishuomiota tulee kiinnittää valtiontuen soveltamiseen Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien puitteissa. Valtiontukisääntöjen noudattamisen edellyttämät ponnistelut eivät näiden ohjelmien yhteydessä yleisesti ottaen ole oikeassa suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin nähden. Lisäksi valtiontuki tulkitaan eri jäsenvaltioissa eri tavoin, eikä sääntöjä näin ollen voida soveltaa niin, että oikeusvarmuus olisi asianmukaista. Tämä tekee usein täysin mahdottomaksi toteuttaa laadukkaita hankkeita. Yksi ERI-rahastojen yksinkertaistamiseksi nopeasti toteutettavissa olevista toimenpiteistä olisi Euroopan alueellisen yhteistyön sulkeminen niin ikään pois valtiontukisääntöjen soveltamisalasta, kuten on jo tehty esimerkiksi Horisontti 2020 -puiteohjelman kohdalla.

| 29. | toteaa tässä yhteydessä olevansa tyytyväinen komission toimiin kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi digitaalialalla, josta ovat osoituksena verkkokauppaa koskeva tutkinta ja hiljattain käynnistetyt tutkimukset tarkoituksena puuttua erityisesti vähittäishintojen rajoituksiin, sijaintipaikkaan perustuvaan syrjintään ja perusteettomiin maarajoituksiin (5). |
| --- | --- |

29.

toteaa tässä yhteydessä olevansa tyytyväinen komission toimiin kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi digitaalialalla, josta ovat osoituksena verkkokauppaa koskeva tutkinta ja hiljattain käynnistetyt tutkimukset tarkoituksena puuttua erityisesti vähittäishintojen rajoituksiin, sijaintipaikkaan perustuvaan syrjintään ja perusteettomiin maarajoituksiin (5).

| 30. | kehottaa komissiota panemaan kilpailupolitiikkaa täytäntöön yhtenäisessä digitaalitaloudessa maailmanlaajuisesti tasavertaisissa toimintaolosuhteissa vastaavien kilpailuviranomaistahojen kanssa kaikkialla maailmassa, jotta huolehditaan innovoinnin esteettömyydestä, ja pyytää komissiota olemaan osaltaan tiivistämässä kansallisten kilpailuviranomaisten, Euroopan komission ja OECD:n kaltaisten kansainvälisten organisaatioiden yhteistyötä. |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota panemaan kilpailupolitiikkaa täytäntöön yhtenäisessä digitaalitaloudessa maailmanlaajuisesti tasavertaisissa toimintaolosuhteissa vastaavien kilpailuviranomaistahojen kanssa kaikkialla maailmassa, jotta huolehditaan innovoinnin esteettömyydestä, ja pyytää komissiota olemaan osaltaan tiivistämässä kansallisten kilpailuviranomaisten, Euroopan komission ja OECD:n kaltaisten kansainvälisten organisaatioiden yhteistyötä.

| 31. | kannattaa myös Euroopan komission pyrkimyksiä tasapainottaa perinteisten yritysten ja digitaalialan yritysten tosiasiallista verotusastetta, sillä 21. syyskuuta 2017 esitetyssä digitaalialan verotusta käsittelevässä komission tiedonannossa todetaan, että kansainvälisten internetyhtiöiden todellinen veroaste on 10,1 prosenttia, kun taas perinteisten kansainvälisten yritysten veroaste on 23,2 prosenttia. Komitea odottaakin, että komissio tarkastelee mahdollisuutta ottaa käyttöön liikevaihtoon ja/tai sähköisiin maksutapahtumiin perustuvia erityisiä veroja ja harkitsee ehdotusta ”virtuaalisen kiinteän toimipaikan” käsitteen sisällyttämisestä yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan. |
| --- | --- |

31.

kannattaa myös Euroopan komission pyrkimyksiä tasapainottaa perinteisten yritysten ja digitaalialan yritysten tosiasiallista verotusastetta, sillä 21. syyskuuta 2017 esitetyssä digitaalialan verotusta käsittelevässä komission tiedonannossa todetaan, että kansainvälisten internetyhtiöiden todellinen veroaste on 10,1 prosenttia, kun taas perinteisten kansainvälisten yritysten veroaste on 23,2 prosenttia. Komitea odottaakin, että komissio tarkastelee mahdollisuutta ottaa käyttöön liikevaihtoon ja/tai sähköisiin maksutapahtumiin perustuvia erityisiä veroja ja harkitsee ehdotusta ”virtuaalisen kiinteän toimipaikan” käsitteen sisällyttämisestä yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan.

Sisämarkkinat

| 32. | kiinnittää huomiota kansallisten kilpailuviranomaisten tärkeään rooliin keskeisillä kilpailupolitiikan lohkoilla (6) ja suosittaa eri jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten resurssien lisäämistä sekä näiden kilpailuviranomaisten koordinoinnin parantamista Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston (ECN) avulla. Komitea pitäisi myös hyvänä komission lainsäädäntöehdotusta niin sanotusta ECN+-aloitteesta eli sääntöjen noudattamisen valvomiseksi ja seuraamusten määräämiseksi tarkoitettujen, kansallisten kilpailuviranomaisten käytettävissä olevien välineiden vahvistamisesta, mikä varmistaisi sen, että EU:n kilpailusääntöjen noudattamisen valvonnan hajautetun järjestelmän koko potentiaalia voidaan hyödyntää. |
| --- | --- |

32.

kiinnittää huomiota kansallisten kilpailuviranomaisten tärkeään rooliin keskeisillä kilpailupolitiikan lohkoilla (6) ja suosittaa eri jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten resurssien lisäämistä sekä näiden kilpailuviranomaisten koordinoinnin parantamista Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston (ECN) avulla. Komitea pitäisi myös hyvänä komission lainsäädäntöehdotusta niin sanotusta ECN+-aloitteesta eli sääntöjen noudattamisen valvomiseksi ja seuraamusten määräämiseksi tarkoitettujen, kansallisten kilpailuviranomaisten käytettävissä olevien välineiden vahvistamisesta, mikä varmistaisi sen, että EU:n kilpailusääntöjen noudattamisen valvonnan hajautetun järjestelmän koko potentiaalia voidaan hyödyntää.

| 33. | on tähän liittyen hyvillään komission aloitteesta tehdä kansallisista kilpailuviranomaisista entistäkin suorituskykyisempiä valvontatahoja tietyillä markkinoiden tasoilla, koska kansallisilla viranomaisilla on paremmat mahdollisuudet huolehtia EU:n kilpailusääntöjen noudattamisen valvonnasta ja ottaa samalla maakohtaiset erityisseikat huomioon. |
| --- | --- |

33.

on tähän liittyen hyvillään komission aloitteesta tehdä kansallisista kilpailuviranomaisista entistäkin suorituskykyisempiä valvontatahoja tietyillä markkinoiden tasoilla, koska kansallisilla viranomaisilla on paremmat mahdollisuudet huolehtia EU:n kilpailusääntöjen noudattamisen valvonnasta ja ottaa samalla maakohtaiset erityisseikat huomioon.

| 34. | pitää välttämättömänä, että tapauksissa, jolloin hallitsevassa asemassa olevat yritykset käyttävät asiakkaitaan hyväkseen perimällä kohtuuttomia hintoja tai asettamalla kohtuuttomia ehtoja, kilpailuviranomaisten on puututtava asiaan, jotta asiattomasta hinnoittelusta päästään eroon, varsinkin kun kyseessä ovat lääkealan yritykset, jotta varmistetaan, että potilaat saavat käyttöönsä tehokkaita ja kohtuuhintaisia olennaislääkkeitä, jolloin kilpailuviranomaiset edistävät parasta mahdollista lopputulosta potilaiden ja yhteiskunnan kannalta. |
| --- | --- |

34.

pitää välttämättömänä, että tapauksissa, jolloin hallitsevassa asemassa olevat yritykset käyttävät asiakkaitaan hyväkseen perimällä kohtuuttomia hintoja tai asettamalla kohtuuttomia ehtoja, kilpailuviranomaisten on puututtava asiaan, jotta asiattomasta hinnoittelusta päästään eroon, varsinkin kun kyseessä ovat lääkealan yritykset, jotta varmistetaan, että potilaat saavat käyttöönsä tehokkaita ja kohtuuhintaisia olennaislääkkeitä, jolloin kilpailuviranomaiset edistävät parasta mahdollista lopputulosta potilaiden ja yhteiskunnan kannalta.

| 35. | on huolissaan ennennäkemättömästä yrityskeskittymien aallosta, joka on etenemässä jo ennestään erittäin keskittyneillä siementen, kemikaalien, tuholaistorjunta-aineiden ja muuntogeenisten viljelykasvien geneettisten ominaisuuksien maailmanmarkkinoilla, koska se todennäköisesti vähentää kilpailua ja johtaa oligopolisiin rakenteisiin. |
| --- | --- |

35.

on huolissaan ennennäkemättömästä yrityskeskittymien aallosta, joka on etenemässä jo ennestään erittäin keskittyneillä siementen, kemikaalien, tuholaistorjunta-aineiden ja muuntogeenisten viljelykasvien geneettisten ominaisuuksien maailmanmarkkinoilla, koska se todennäköisesti vähentää kilpailua ja johtaa oligopolisiin rakenteisiin.

| 36. | kiinnittää huomiota ominaisuuksien, siementen ja kemikaalien alan merkittävän vertikaalisen integraation riskeihin, joita aiheuttaisi vertaansa vailla oleva hallitseva maailmanmarkkina-asema tällä arkaluonteisella alalla, ja sen turvin toimialan voimakkaimmat yritykset pystyisivät harjoittamaan entistäkin suurempaa vaikutusvaltaa poliittisiin linjauksiin nähden ja vaarantamaan tieteen riippumattomuuden ja yleisen edun käyttämällä asemaansa markkinoilla väärin. |
| --- | --- |

36.

kiinnittää huomiota ominaisuuksien, siementen ja kemikaalien alan merkittävän vertikaalisen integraation riskeihin, joita aiheuttaisi vertaansa vailla oleva hallitseva maailmanmarkkina-asema tällä arkaluonteisella alalla, ja sen turvin toimialan voimakkaimmat yritykset pystyisivät harjoittamaan entistäkin suurempaa vaikutusvaltaa poliittisiin linjauksiin nähden ja vaarantamaan tieteen riippumattomuuden ja yleisen edun käyttämällä asemaansa markkinoilla väärin.

| 37. | korostaa pientilallisten tärkeää roolia alueellisten ekosysteemien kestäväpohjaisuutta ajatellen ja kehottaa komissiota varmistamaan, että meneillään olevat sulautumat eivät kasaa esteitä pienemmässä mittakaavassa innovoiville, eivät lisää riskiä siitä, että näiltä suljetaan pääsy hyödyntämään teknologiaa ja muita menestyksekkään kilpailemisen edellyttämiä voimavaroja, ja ettei tuloksena ole maatalouden tuotannontekijöiden hintojen kohoaminen ja maataloustuottajien valinnanmahdollisuuksien kaventuminen. |
| --- | --- |

37.

korostaa pientilallisten tärkeää roolia alueellisten ekosysteemien kestäväpohjaisuutta ajatellen ja kehottaa komissiota varmistamaan, että meneillään olevat sulautumat eivät kasaa esteitä pienemmässä mittakaavassa innovoiville, eivät lisää riskiä siitä, että näiltä suljetaan pääsy hyödyntämään teknologiaa ja muita menestyksekkään kilpailemisen edellyttämiä voimavaroja, ja ettei tuloksena ole maatalouden tuotannontekijöiden hintojen kohoaminen ja maataloustuottajien valinnanmahdollisuuksien kaventuminen.

| 38. | tähdentää, että maataloustuottajat ja pk-yritykset, 79 % EU:n maatalousyrityksistä, ovat haavoittuvassa asemassa, mikä johtuu näiden heikommasta neuvotteluasemasta ja elintarvikkeiden tuotantoketjun epäterveistä kauppatavoista. Komitea korostaa tältä osin, että maataloustuottajat ovat tuotantoketjun pääasiallinen iskunvaimennin, kun ajatellaan sellaisia markkinariskejä kuin hintojen ailahtelut tai niiden pitkäkestoinen pysyttely matalalla. Komitea kehottaa komissiota auttamaan maataloustuottajia kehittämään vastapainoa ketjun jalostus- ja vähittäismyyntivaiheiden lisääntyvän keskittymisen vaikutuksille. |
| --- | --- |

38.

tähdentää, että maataloustuottajat ja pk-yritykset, 79 % EU:n maatalousyrityksistä, ovat haavoittuvassa asemassa, mikä johtuu näiden heikommasta neuvotteluasemasta ja elintarvikkeiden tuotantoketjun epäterveistä kauppatavoista. Komitea korostaa tältä osin, että maataloustuottajat ovat tuotantoketjun pääasiallinen iskunvaimennin, kun ajatellaan sellaisia markkinariskejä kuin hintojen ailahtelut tai niiden pitkäkestoinen pysyttely matalalla. Komitea kehottaa komissiota auttamaan maataloustuottajia kehittämään vastapainoa ketjun jalostus- ja vähittäismyyntivaiheiden lisääntyvän keskittymisen vaikutuksille.

| 39. | kehottaa painokkaasti maatalous- ja kilpailukomissaareja tiivistämään yhteistyötään, jotta voidaan yksinkertaistaa valtiontukia koskevien sääntöjen soveltamista maaseudun kehittämisen alalla muun muassa niin, että otetaan käyttöön yhdennetty menettely maaseudun kehittämisohjelmien ja maatalouden yksinkertaistamisen ulkopuolelle jätettyjen metsäalan ja maatalouden monipuolistamisen rahoitukseen liittyvien tukien hyväksymiseksi samaan aikaan. Näin voidaan tukea toimia markkinoiden monipuolistamiseksi maatalous- ja elintarvikealalla, varsinkin mitä tulee niiden jäsenvaltioiden maatalous- ja elintarvikealan lohkoihin, joihin brexit vaikuttaa eniten. |
| --- | --- |

39.

kehottaa painokkaasti maatalous- ja kilpailukomissaareja tiivistämään yhteistyötään, jotta voidaan yksinkertaistaa valtiontukia koskevien sääntöjen soveltamista maaseudun kehittämisen alalla muun muassa niin, että otetaan käyttöön yhdennetty menettely maaseudun kehittämisohjelmien ja maatalouden yksinkertaistamisen ulkopuolelle jätettyjen metsäalan ja maatalouden monipuolistamisen rahoitukseen liittyvien tukien hyväksymiseksi samaan aikaan. Näin voidaan tukea toimia markkinoiden monipuolistamiseksi maatalous- ja elintarvikealalla, varsinkin mitä tulee niiden jäsenvaltioiden maatalous- ja elintarvikealan lohkoihin, joihin brexit vaikuttaa eniten.

| 40. | uudistaa vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä käsittelevässä lausunnossaan täsmentämänsä kehotuksen tarkistaa EU:n kilpailuoikeutta siten, että kaikki yhden ja saman tuotannonalan toimijat – myös kuluttajat ja viranomaiset – voivat yhdessä päättää lisäarvon ja voittomarginaalien oikeudenmukaisesta jakamisesta arvoketjun eri vaiheissa ja että maataloustuottajat pystyvät vahvistamaan asemaansa markkinoilla. |
| --- | --- |

40.

uudistaa vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä käsittelevässä lausunnossaan täsmentämänsä kehotuksen tarkistaa EU:n kilpailuoikeutta siten, että kaikki yhden ja saman tuotannonalan toimijat – myös kuluttajat ja viranomaiset – voivat yhdessä päättää lisäarvon ja voittomarginaalien oikeudenmukaisesta jakamisesta arvoketjun eri vaiheissa ja että maataloustuottajat pystyvät vahvistamaan asemaansa markkinoilla.

| 41. | uudistaa kehotuksensa tarkistaa julkisiin hankintoihin suurtaloustoiminnan alalla sovellettavaa EU:n oikeuskehystä ja sisällyttää siihen kannustimia, kun elintarvikkeet hankitaan unionin sisäisesti ja/tai 0 km:n lyhyissä toimitusketjuissa, sisämarkkinoiden ja käytettävien tuotteiden turvallisuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

41.

uudistaa kehotuksensa tarkistaa julkisiin hankintoihin suurtaloustoiminnan alalla sovellettavaa EU:n oikeuskehystä ja sisällyttää siihen kannustimia, kun elintarvikkeet hankitaan unionin sisäisesti ja/tai 0 km:n lyhyissä toimitusketjuissa, sisämarkkinoiden ja käytettävien tuotteiden turvallisuuden edistämiseksi.

| 42. | korostaa, että valtiontukien valvonta on koko kriisin ajan ollut keskeisessä asemassa varmistettaessa, että EU:ssa on turvallisempi ja terveempi pankkisektori. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että valtiontukien valvonta on koko kriisin ajan ollut keskeisessä asemassa varmistettaessa, että EU:ssa on turvallisempi ja terveempi pankkisektori.

| 43. | kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että epäyhtenäisyys pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin soveltamisessa aiheuttaa suurempaa epävarmuutta valtiontukien valvonnan näkökulmasta, kun ajatellaan toimenpiteitä, joihin on ryhdytty rahoituslaitosten kriisien ratkaisemiseksi tai niiden pääomittamiseksi väliaikaisesti uudelleen. |
| --- | --- |

43.

kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että epäyhtenäisyys pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin soveltamisessa aiheuttaa suurempaa epävarmuutta valtiontukien valvonnan näkökulmasta, kun ajatellaan toimenpiteitä, joihin on ryhdytty rahoituslaitosten kriisien ratkaisemiseksi tai niiden pääomittamiseksi väliaikaisesti uudelleen.

| 44. | katsoo, että velkojanvastuun roolista tulisi vallita paljon suurempi varmuus kuin pelastusoperaatiosta samoin kuin siitä, miten tämä suhteutetaan kooltaan erilaisiin rahoituslaitoksiin, jolloin tarjolla olisi selkeän tasavertaiset mahdollisuudet soveltaa valtiontukien valvontaa EU:n koko pankkijärjestelmään ilman jäsenvaltiokohtaisia vapautuksia. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että velkojanvastuun roolista tulisi vallita paljon suurempi varmuus kuin pelastusoperaatiosta samoin kuin siitä, miten tämä suhteutetaan kooltaan erilaisiin rahoituslaitoksiin, jolloin tarjolla olisi selkeän tasavertaiset mahdollisuudet soveltaa valtiontukien valvontaa EU:n koko pankkijärjestelmään ilman jäsenvaltiokohtaisia vapautuksia.

| 45. | on sitä mieltä, että pankkiunionin tasolla tarvitaan tehokkaampia talletussuojajärjestelyjä, jotta varmistetaan riittävät rahoitusvarat tallettajien luottamuksen perustaksi ja turvataan siten rahoitusvakaus. |
| --- | --- |

45.

on sitä mieltä, että pankkiunionin tasolla tarvitaan tehokkaampia talletussuojajärjestelyjä, jotta varmistetaan riittävät rahoitusvarat tallettajien luottamuksen perustaksi ja turvataan siten rahoitusvakaus.

| 46. | on tyytyväinen siihen, että valtiontukisäännöt ovat kyllin joustavia, jotta jäsenvaltiot pystyvät auttamaan haavoittuvassa asemassa olevia kansalaisia sekä vaikeuksissa kamppailevia pienyrityksiä ja säästäjiä ilman että tuota apua pidetään valtiontukena, kuten komissio vahvisti päätöksissään Kyproksen valtion avustusohjelmasta lainaajien ja mikroyritysten hyväksi (7) ja Peloponnesoksen (Kreikka) osuuspankin kriisinratkaisusta (8). |
| --- | --- |

46.

on tyytyväinen siihen, että valtiontukisäännöt ovat kyllin joustavia, jotta jäsenvaltiot pystyvät auttamaan haavoittuvassa asemassa olevia kansalaisia sekä vaikeuksissa kamppailevia pienyrityksiä ja säästäjiä ilman että tuota apua pidetään valtiontukena, kuten komissio vahvisti päätöksissään Kyproksen valtion avustusohjelmasta lainaajien ja mikroyritysten hyväksi (7) ja Peloponnesoksen (Kreikka) osuuspankin kriisinratkaisusta (8).

Ilmastoystävällinen energiaunioni

| 47. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on tarkastellut kapasiteettimekanismia (9), mutta korostaa, että EU:n toimintaa tällä alalla ohjaavana periaatteena tulee olla kestävyysajattelun mukaisen energiatalouden (uusiutuvat energialähteet ja energiatehokkuustoimien jatkaminen) edistäminen keinona vähentää hiilidioksidipäästöjä UNFCCC:n Pariisin sopimuksen mukaisesti sekä energiaköyhyyden torjuminen, energiansaannin turvaaminen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen. |
| --- | --- |

47.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio on tarkastellut kapasiteettimekanismia (9), mutta korostaa, että EU:n toimintaa tällä alalla ohjaavana periaatteena tulee olla kestävyysajattelun mukaisen energiatalouden (uusiutuvat energialähteet ja energiatehokkuustoimien jatkaminen) edistäminen keinona vähentää hiilidioksidipäästöjä UNFCCC:n Pariisin sopimuksen mukaisesti sekä energiaköyhyyden torjuminen, energiansaannin turvaaminen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen.

| 48. | korostaa lisäksi, että kohtuuhintaisen energian saatavuus on alueellisen kilpailukyvyn keskeinen edellytys, eritoten muita epäedullisemmassa asemassa olevilla alueilla ja syrjäseuduilla, ja että energiasta kannettavat verot ja maksut kohdistuvat vaikutuksiltaan selkeimmin alueisiin, joilla on vahva teollinen perusta – joka jo sinällään on energiavaltainen toimiala – ja jotka ovat riippuvaisia kohtuuhintaisista ja varmoista energiatoimituksista. |
| --- | --- |

48.

korostaa lisäksi, että kohtuuhintaisen energian saatavuus on alueellisen kilpailukyvyn keskeinen edellytys, eritoten muita epäedullisemmassa asemassa olevilla alueilla ja syrjäseuduilla, ja että energiasta kannettavat verot ja maksut kohdistuvat vaikutuksiltaan selkeimmin alueisiin, joilla on vahva teollinen perusta – joka jo sinällään on energiavaltainen toimiala – ja jotka ovat riippuvaisia kohtuuhintaisista ja varmoista energiatoimituksista.

| 49. | toteaa, että energian hinnat vähittäismarkkinoilla ovat viime vuosina kohonneet siitä huolimatta, että tukkumarkkinahinnat ovat halventuneet. Komitea yhtyy komission näkemykseen, että siirtymän puhtaaseen energiaan tulee tapahtua oikeudenmukaisesti ja että siinä tulee ottaa huomioon muutoksen vaikutus sidosryhmiin, elinkeinoelämä ja työntekijät mukaan luettuina (10). |
| --- | --- |

49.

toteaa, että energian hinnat vähittäismarkkinoilla ovat viime vuosina kohonneet siitä huolimatta, että tukkumarkkinahinnat ovat halventuneet. Komitea yhtyy komission näkemykseen, että siirtymän puhtaaseen energiaan tulee tapahtua oikeudenmukaisesti ja että siinä tulee ottaa huomioon muutoksen vaikutus sidosryhmiin, elinkeinoelämä ja työntekijät mukaan luettuina (10).

| 50. | kehottaa komissiota optimoimaan tukensa hiili- ja hiilidioksidivaltaisten alueiden rakennemuutokseen noudattaen kilpailusääntöjä ja kutsumaan yhteistyökumppaneikseen sidosryhmät kyseisiltä alueilta, jotta Euroopan unionin tuki voidaan kohdentaa täsmällisemmin, rohkaisten hyvien käytänteiden keskinäiseen vaihdantaan, mukaan luettuina keskustelu teollisuuspoliittisista etenemissuunnitelmista ja osaamisen uudistamistarpeista sekä yhteisvaikutusten/yhteistyötoimien edistäminen. |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota optimoimaan tukensa hiili- ja hiilidioksidivaltaisten alueiden rakennemuutokseen noudattaen kilpailusääntöjä ja kutsumaan yhteistyökumppaneikseen sidosryhmät kyseisiltä alueilta, jotta Euroopan unionin tuki voidaan kohdentaa täsmällisemmin, rohkaisten hyvien käytänteiden keskinäiseen vaihdantaan, mukaan luettuina keskustelu teollisuuspoliittisista etenemissuunnitelmista ja osaamisen uudistamistarpeista sekä yhteisvaikutusten/yhteistyötoimien edistäminen.

Globaalin kilpailun kulttuuri

| 51. | korostaa, että verotuksellinen ja sosiaalinen polkumyynti, vilpillinen verosuunnittelu ja veropetokset ovat kaikki reilun kilpailun esteitä. |
| --- | --- |

51.

korostaa, että verotuksellinen ja sosiaalinen polkumyynti, vilpillinen verosuunnittelu ja veropetokset ovat kaikki reilun kilpailun esteitä.

| 52. | on vahvasti sitä mieltä, että EU:n kauppapolitiikalla on keskeinen rooli edistettäessä kilpailupolitiikan välineiden ja käytänteiden keskinäistä lähentämistä oikeidenkäyttöalueiden välillä, kun tavoitteena on saada aikaan arvojen pohjalta rakentuva maailma. |
| --- | --- |

52.

on vahvasti sitä mieltä, että EU:n kauppapolitiikalla on keskeinen rooli edistettäessä kilpailupolitiikan välineiden ja käytänteiden keskinäistä lähentämistä oikeidenkäyttöalueiden välillä, kun tavoitteena on saada aikaan arvojen pohjalta rakentuva maailma.

| 53. | on hyvillään komission ja Kiinan kansallisen kehitys- ja reformikomission välillä tehdystä, valtiontukia käsittelevästä yhteisymmärryspöytäkirjasta. AK odottaa pöytäkirjan tarjoavan merkittävästi aineksia komission laaja-alaiseen strategiaan, jolla on määrä puuttua kansallisten tukipolitiikkojen maailmankauppaa vääristävään vaikutukseen (11). |
| --- | --- |

53.

on hyvillään komission ja Kiinan kansallisen kehitys- ja reformikomission välillä tehdystä, valtiontukia käsittelevästä yhteisymmärryspöytäkirjasta. AK odottaa pöytäkirjan tarjoavan merkittävästi aineksia komission laaja-alaiseen strategiaan, jolla on määrä puuttua kansallisten tukipolitiikkojen maailmankauppaa vääristävään vaikutukseen (11).

Bryssel 1. joulukuuta 2017

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komission kilpailun pääosasto on antanut Irlannille, Alankomaille, Luxemburgille ja Belgialle veropäätöksiä koskevat päätökset. Kyseiset jäsenvaltiot ovat nostaneet kanteen kaikkia näitä päätöksiä vastaan Euroopan unionin tuomioistuimessa.

1

(2)  Ks. AK:n 11. lokakuuta 2016 aiheesta ”Valtiontuki ja yleistä taloudellista etua koskevat palvelut” antaman lausunnon kohta 2 (ECON-VI/013).

2

(3)  Ks. AK:n 11. lokakuuta 2016 aiheesta ”Valtiontuki ja yleistä taloudellista etua koskevat palvelut” antaman lausunnon kohta 41 (ECON-VI/013).

3

(4)  Ks. Member States Reports on the application of the SGEI decision during 2012-2016

4

(5)  Euroopan komissio, Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce, luettavissa (englanninkielisenä) tästä.

5

(6)  Ranskan kilpailuviranomainen avasi toimialakohtaisen tutkinnan tietojenkäsittelystä verkkomainonta-alalla; Italian kilpailuviranomainen määräsi WhatsApp-palvelulle sakon, koska tämä on oletettavasti velvoittanut käyttäjät jakamaan henkilötietonsa Facebookin kanssa; Italian kilpailuviranomainen määräsi sakon Aspen Pharmalle (Aspen-tapaus) ja Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailuviranomainen määräsi Pfizerille ja Flynn Pharmalle sakon (Pfizer/Flynn Pharma -tapaus).

6

(7)  Asia SA.45004 (2016/N).

7

(8)  Asia N:o SA.43886.

8

(9)  Kapasiteettimekanismit on tarkoitettu investointien tukemiseen odotettavissa olevan kapasiteettivajeen paikkaamiseksi ja toimitusvarmuuden saavuttamiseksi. Kapasiteettimekanismit suovat normaalisti lisäetuja kapasiteetin tarjoajille, markkinoille myytävästä sähköstä saatavien tulon ohella, vastineeksi olemassa olevan kapasiteetin ylläpitämisestä tai investoimisesta uuteen kapasiteettiin, joka tarvitaan sähköhuollon varmuuden takeeksi.

9

(10)  Euroopan komissio, Energiaunionin toinen tilannekatsaus, COM(2017) 53 final, Bryssel, 1. helmikuuta 2017 (luettavissa englanninkielisenä tästä).

10

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_en.htm

11

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/57

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Asuntotarjontaa koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman kehittäminen”

(2018/C 164/10)

| Esittelijä: | Hicham Imane (BE, PES), Charleroin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Hicham Imane (BE, PES), Charleroin kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa, että unioni tunnustaa oikeuden toimeentuloturvaan ja asumisen tukeen ja että se kunnioittaa tätä oikeutta tarkoituksena turvata ihmisarvoinen elämä jokaiselle, jolla ei ole riittävästi varoja. Kyseessä on oikeus, joka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 34 artiklassa. Jäsenvaltioiden on taattava oikeus asuntoon myös Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien asettamien kansainvälisten velvoitteiden nojalla. Asuntopolitiikan alalla toimivaltaisten valtiollisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten onkin varmistettava, että oikeus kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon turvataan. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että unioni tunnustaa oikeuden toimeentuloturvaan ja asumisen tukeen ja että se kunnioittaa tätä oikeutta tarkoituksena turvata ihmisarvoinen elämä jokaiselle, jolla ei ole riittävästi varoja. Kyseessä on oikeus, joka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 34 artiklassa. Jäsenvaltioiden on taattava oikeus asuntoon myös Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien asettamien kansainvälisten velvoitteiden nojalla. Asuntopolitiikan alalla toimivaltaisten valtiollisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten onkin varmistettava, että oikeus kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon turvataan.

| 2. | korostaa, että EU:lla ei ole nimenomaista toimivaltaa asuntopolitiikan alalla ja paikallis-, alue- ja valtiotason asuntopolitiikan ja EU:n toimintapolitiikkojen välisessä vuorovaikutuksessa on kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta. Komitea huomauttaa samalla, että monien Euroopan unionin tavoitteiden (esim. taloudellinen vakaus, ilmastonmuutoksen torjunta ja sosiaalinen osallisuus) ja monien unionin politiikkojen (aluepolitiikka, kaupunkikehitys, kilpailu, energia, sosiaalipolitiikka) toteutuminen vaikuttaa asuntopolitiikkaan eri tasoilla ja riippuu siitä. Sen vuoksi on tärkeää parantaa tällaisten politiikkojen koordinointia. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että EU:lla ei ole nimenomaista toimivaltaa asuntopolitiikan alalla ja paikallis-, alue- ja valtiotason asuntopolitiikan ja EU:n toimintapolitiikkojen välisessä vuorovaikutuksessa on kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta. Komitea huomauttaa samalla, että monien Euroopan unionin tavoitteiden (esim. taloudellinen vakaus, ilmastonmuutoksen torjunta ja sosiaalinen osallisuus) ja monien unionin politiikkojen (aluepolitiikka, kaupunkikehitys, kilpailu, energia, sosiaalipolitiikka) toteutuminen vaikuttaa asuntopolitiikkaan eri tasoilla ja riippuu siitä. Sen vuoksi on tärkeää parantaa tällaisten politiikkojen koordinointia.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin, jonka Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vahvistivat Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 pidetyssä oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsitelleessä sosiaalialan huippukokouksessa, sisältyy oikeus sosiaaliseen vuokra-asuntoon, laadukkaaseen asumisapuun sekä apuun ja suojaan häätötilanteessa. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin, jonka Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vahvistivat Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 pidetyssä oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsitelleessä sosiaalialan huippukokouksessa, sisältyy oikeus sosiaaliseen vuokra-asuntoon, laadukkaaseen asumisapuun sekä apuun ja suojaan häätötilanteessa.

| 4. | muistuttaa alueviranomaisten ja Euroopan kaupunkien keskeisestä roolista jäsenvaltioiden asuntopolitiikan täytäntöönpanossa, sillä paikallisten asuntomarkkinoiden tarpeet ovat yhä eriytyneempiä suuren kysynnän alueisiin kohdistuvan sekä jäsenvaltioiden sisäisen että viime aikoina voimistuneen ulkopuolelta tulevan muuttoliikkeen vuoksi. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa alueviranomaisten ja Euroopan kaupunkien keskeisestä roolista jäsenvaltioiden asuntopolitiikan täytäntöönpanossa, sillä paikallisten asuntomarkkinoiden tarpeet ovat yhä eriytyneempiä suuren kysynnän alueisiin kohdistuvan sekä jäsenvaltioiden sisäisen että viime aikoina voimistuneen ulkopuolelta tulevan muuttoliikkeen vuoksi.

| 5. | vahvistaa pitävänsä tärkeänä tiivistä kumppanuutta erilaisten voittoa tavoittelemattoman sektorin organisaatioiden, asuntoyhdistysten ja osuuskuntien sekä vuokralaisten ja kaupunginosayhdistysten kanssa, jotka tarjoavat asuntoja suoraan ja/tai helpottavat mahdollisuuksia saada asumiseen tukea, mutta myös kohtuuhintaisia asuntoja tarjoavien luotettavien yksityisten sijoittajien kanssa. |
| --- | --- |

5.

vahvistaa pitävänsä tärkeänä tiivistä kumppanuutta erilaisten voittoa tavoittelemattoman sektorin organisaatioiden, asuntoyhdistysten ja osuuskuntien sekä vuokralaisten ja kaupunginosayhdistysten kanssa, jotka tarjoavat asuntoja suoraan ja/tai helpottavat mahdollisuuksia saada asumiseen tukea, mutta myös kohtuuhintaisia asuntoja tarjoavien luotettavien yksityisten sijoittajien kanssa.

| 6. | toteaa asumisperinteiden ja -järjestelmien olevan erilaisia eri jäsenvaltioissa ja korostaa tarvetta soveltaa neutraalia lähestymistapaa asumiskäyttötapoihin nykyisen politiikan täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

6.

toteaa asumisperinteiden ja -järjestelmien olevan erilaisia eri jäsenvaltioissa ja korostaa tarvetta soveltaa neutraalia lähestymistapaa asumiskäyttötapoihin nykyisen politiikan täytäntöönpanossa.

| 7. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on kestäväpohjaista asuntopolitiikkaa toteutettaessa keskeinen rooli ja että ne vaikuttavat merkittävästi siihen, että EU:n poliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa käytännössä. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on kestäväpohjaista asuntopolitiikkaa toteutettaessa keskeinen rooli ja että ne vaikuttavat merkittävästi siihen, että EU:n poliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa käytännössä.

| 8. | pitää Euroopan kaupunkien asuntokriisiä rakenteellisena ja katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee edistää kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa, jota markkinavoimat eivät yksin pysty spontaanisti luomaan, sillä monissa EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla kohtuuhintaisen rakennusmaan tarjonta varsinkin kaupungeissa on riittämätöntä asuntojen suureen kysyntään nähden. Epäsuhta johtuu muun muassa suurista sisäisistä ja ulkoisista muuttovirroista sekä sellaisen asuntokannan kysynnän lisääntymisestä, joka on mukautettu useimmissa jäsenvaltioissa ilmeneviin väestön ikääntymisestä seuraaviin väestökehityksen suuntauksiin. |
| --- | --- |

8.

pitää Euroopan kaupunkien asuntokriisiä rakenteellisena ja katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee edistää kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa, jota markkinavoimat eivät yksin pysty spontaanisti luomaan, sillä monissa EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla kohtuuhintaisen rakennusmaan tarjonta varsinkin kaupungeissa on riittämätöntä asuntojen suureen kysyntään nähden. Epäsuhta johtuu muun muassa suurista sisäisistä ja ulkoisista muuttovirroista sekä sellaisen asuntokannan kysynnän lisääntymisestä, joka on mukautettu useimmissa jäsenvaltioissa ilmeneviin väestön ikääntymisestä seuraaviin väestökehityksen suuntauksiin.

| 9. | toteaa, että asunnontarve ei EU:ssa eikä edes yksittäisissä jäsenvaltioissa tai yksittäisillä alueilla ole yhdenmukaista, mikä edellyttää joustavuutta rakennustuotannon tukemiseen. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että asunnontarve ei EU:ssa eikä edes yksittäisissä jäsenvaltioissa tai yksittäisillä alueilla ole yhdenmukaista, mikä edellyttää joustavuutta rakennustuotannon tukemiseen.

| 10. | painottaa, että yhä useammilla EU:n toimintapolitiikoilla ja säännöksillä vaikutetaan jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten asuntopolitiikan täytäntöönpanon edellytyksiin, sillä niissä käsitellään sovellettavia valtiontukijärjestelmiä, alv-järjestelmää, sosiaalisen asuntotarjonnan luokittelua yleisen taloudellisen edun mukaiseksi palveluksi, julkisten hankintamenettelyjen ehtoja ja julkisen sektorin sisäisiä yhteistyömuotoja. Lisäksi EU-ohjausjakson yhteydessä annetaan maakohtaisia suosituksia muun muassa vuokrasääntelystä ja sosiaalisesta asumistuesta. |
| --- | --- |

10.

painottaa, että yhä useammilla EU:n toimintapolitiikoilla ja säännöksillä vaikutetaan jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten asuntopolitiikan täytäntöönpanon edellytyksiin, sillä niissä käsitellään sovellettavia valtiontukijärjestelmiä, alv-järjestelmää, sosiaalisen asuntotarjonnan luokittelua yleisen taloudellisen edun mukaiseksi palveluksi, julkisten hankintamenettelyjen ehtoja ja julkisen sektorin sisäisiä yhteistyömuotoja. Lisäksi EU-ohjausjakson yhteydessä annetaan maakohtaisia suosituksia muun muassa vuokrasääntelystä ja sosiaalisesta asumistuesta.

| 11. | suhtautuu myönteisesti siihen, että pitkäkestoiset asuntoalan investoinnit otetaan vähitellen huomioon EU:n toimintapolitiikoissa: niihin on muun muassa mahdollista saada EAKR:n tukea lämmitysremonttien tekemistä, syrjäytyneille yhteisöille suunnattua asuntotarjontaa ja kaupunkien elvyttämistä varten, ja ne on sisällytetty Junckerin ohjelmaan paikalliseen työllisyystilanteeseen kohdistuvan kerrannaisvaikutuksen ansiosta. Niitä rahoitetaankin yhä enemmän EIP:n lainoilla, jotka on tarkoitettu erityisesti sosiaaliseen ja välitason asuntotarjontaan kohdistuviin pitkäaikaisinvestointeihin. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti siihen, että pitkäkestoiset asuntoalan investoinnit otetaan vähitellen huomioon EU:n toimintapolitiikoissa: niihin on muun muassa mahdollista saada EAKR:n tukea lämmitysremonttien tekemistä, syrjäytyneille yhteisöille suunnattua asuntotarjontaa ja kaupunkien elvyttämistä varten, ja ne on sisällytetty Junckerin ohjelmaan paikalliseen työllisyystilanteeseen kohdistuvan kerrannaisvaikutuksen ansiosta. Niitä rahoitetaankin yhä enemmän EIP:n lainoilla, jotka on tarkoitettu erityisesti sosiaaliseen ja välitason asuntotarjontaan kohdistuviin pitkäaikaisinvestointeihin.

| 12. | suhtautuu myönteisesti Amsterdamin julkilausumassa esitettyyn päätökseen laatia EU:lle kaupunkiagenda, jonka puitteissa perustetaan asumista käsittelevä kumppanuusrakenne. Sen tehtävänä on parantaa asumiseen sovellettavan EU:n sääntelyn johdonmukaisuutta ja kerätä eurooppalaisten kaupunkien hyviä käytänteitä kohtuuhintaisen asuntotarjonnan edistämisen ja rahoittamisen alalla. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti Amsterdamin julkilausumassa esitettyyn päätökseen laatia EU:lle kaupunkiagenda, jonka puitteissa perustetaan asumista käsittelevä kumppanuusrakenne. Sen tehtävänä on parantaa asumiseen sovellettavan EU:n sääntelyn johdonmukaisuutta ja kerätä eurooppalaisten kaupunkien hyviä käytänteitä kohtuuhintaisen asuntotarjonnan edistämisen ja rahoittamisen alalla.

| 13. | pyytää, että EU:n kaupunkiagendaan kuuluvan, asumista käsittelevän kumppanuusrakenteen jatkoksi toteutetaan asuntotarjontaa koskeva eurooppalainen toimintaohjelma, jonka avulla parannetaan EU:n toimintapolitiikkojen sekä jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten toimintapolitiikkojen yhteensopivuutta, koordinoidaan paremmin EU:n politiikkoja ja tukivälineitä asuntopolitiikan tueksi ja vertaillaan eurooppalaisten kaupunkien keinoja edistää kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa. |
| --- | --- |

13.

pyytää, että EU:n kaupunkiagendaan kuuluvan, asumista käsittelevän kumppanuusrakenteen jatkoksi toteutetaan asuntotarjontaa koskeva eurooppalainen toimintaohjelma, jonka avulla parannetaan EU:n toimintapolitiikkojen sekä jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten toimintapolitiikkojen yhteensopivuutta, koordinoidaan paremmin EU:n politiikkoja ja tukivälineitä asuntopolitiikan tueksi ja vertaillaan eurooppalaisten kaupunkien keinoja edistää kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa.

EU:n toimintapolitiikkojen ja jäsenvaltioiden asuntopolitiikan paremman yhteensovittamisen tarve

| 14. | muistuttaa tarpeesta tehostaa EU:n politiikkaa ja toimintaa ja erityisesti tehdä siitä kansalaisille ymmärrettävämpää arkielämän näkökulmasta. |
| --- | --- |

14.

muistuttaa tarpeesta tehostaa EU:n politiikkaa ja toimintaa ja erityisesti tehdä siitä kansalaisille ymmärrettävämpää arkielämän näkökulmasta.

| 15. | korostaa, että asumiskustannukset ovat suoraan yhteydessä henkilöiden ja perheiden kulutuskapasiteettiin sekä koulutus-, terveys- ja eläkemenoihin eli moniin taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin osa-alueisiin. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että asumiskustannukset ovat suoraan yhteydessä henkilöiden ja perheiden kulutuskapasiteettiin sekä koulutus-, terveys- ja eläkemenoihin eli moniin taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin osa-alueisiin.

| 16. | korostaa, että on erittäin tärkeää tiedottaa suurelle yleisölle asuntokysymyksistä ja osallistaa se näiden asioiden hoitoon. Komitea kannattaa valtio-, alue- ja paikallistason edustajien osallistumista laaja-alaiseen tiedotustoimintaan, esimerkiksi kansainväliseen asumisen teemapäivään, kansainväliseen arkkitehtuurin teemapäivään ja muihin aloitteisiin. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että on erittäin tärkeää tiedottaa suurelle yleisölle asuntokysymyksistä ja osallistaa se näiden asioiden hoitoon. Komitea kannattaa valtio-, alue- ja paikallistason edustajien osallistumista laaja-alaiseen tiedotustoimintaan, esimerkiksi kansainväliseen asumisen teemapäivään, kansainväliseen arkkitehtuurin teemapäivään ja muihin aloitteisiin.

| 17. | huomauttaa, että asuntopulaongelmaan on löydettävä ratkaisu suurissa kaupunkikeskittymissä, teollisuusalueilla ja pitkälle kehittyneitä yrityspalveluja tarjoavilla alueilla, ja samalla on varmistettava hyvinvointiin tarvittavien perusrakenteiden käyttömahdollisuus erityisesti ihmisille, jotka luonnollisista tai muista syistä (sairaus, vammaisuus yms.) kuuluvat eläkeikäisiin ja/tai työkyvyttömiin. On tärkeää analysoida muuttoliikkeen avaamia mahdollisuuksia – suurkaupunkeihin kohdistuvan paineen helpottaminen ja asukkaiden tulo väestökadon vaivaamille alueille – vapaita asuntoja ja elinkustannuksia EU:n eri alueilla koskevien tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että asuntopulaongelmaan on löydettävä ratkaisu suurissa kaupunkikeskittymissä, teollisuusalueilla ja pitkälle kehittyneitä yrityspalveluja tarjoavilla alueilla, ja samalla on varmistettava hyvinvointiin tarvittavien perusrakenteiden käyttömahdollisuus erityisesti ihmisille, jotka luonnollisista tai muista syistä (sairaus, vammaisuus yms.) kuuluvat eläkeikäisiin ja/tai työkyvyttömiin. On tärkeää analysoida muuttoliikkeen avaamia mahdollisuuksia – suurkaupunkeihin kohdistuvan paineen helpottaminen ja asukkaiden tulo väestökadon vaivaamille alueille – vapaita asuntoja ja elinkustannuksia EU:n eri alueilla koskevien tietojen pohjalta.

| 18. | muistuttaa, että rasitteet, joita maksamattomat asuntolainat ja asuntojen arvon lasku ovat aiheuttaneet rahoitusjärjestelmälle useissa jäsenvaltioissa, ovat olleet keskeisessä asemassa Euroopan hiljattaisessa kriisissä. Komitea kehottaakin sisällyttämään asuntotarjontaa koskevan tulevan eurooppalaisen toimintaohjelman tavoitteisiin pyrkimyksen saavuttaa tasapaino asunnon hankintaan tarvittavan rahoituksen saamisen ja rahoituslaitosten vakauden välillä. |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että rasitteet, joita maksamattomat asuntolainat ja asuntojen arvon lasku ovat aiheuttaneet rahoitusjärjestelmälle useissa jäsenvaltioissa, ovat olleet keskeisessä asemassa Euroopan hiljattaisessa kriisissä. Komitea kehottaakin sisällyttämään asuntotarjontaa koskevan tulevan eurooppalaisen toimintaohjelman tavoitteisiin pyrkimyksen saavuttaa tasapaino asunnon hankintaan tarvittavan rahoituksen saamisen ja rahoituslaitosten vakauden välillä.

| 19. | katsoo myös, että kohtuuhintaisen asunnon tarjoaminen on yksi sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sosiaaliryhmien sekoittumisen ennakkoedellytyksistä, joka myös lujittaa yhteisöjen kykyä torjua sosiaalista, taloudellista ja maantieteellistä syrjäytymistä. Komitea huomauttaa, että julkisin varoin tuetun asunnon saanti voi myös olla este työn vastaanottamiselle, jos työllistyminen merkitsee sitä, että sen jälkeen ei enää ole oikeutta jäädä asumaan tällaiseen asuntoon. |
| --- | --- |

19.

katsoo myös, että kohtuuhintaisen asunnon tarjoaminen on yksi sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sosiaaliryhmien sekoittumisen ennakkoedellytyksistä, joka myös lujittaa yhteisöjen kykyä torjua sosiaalista, taloudellista ja maantieteellistä syrjäytymistä. Komitea huomauttaa, että julkisin varoin tuetun asunnon saanti voi myös olla este työn vastaanottamiselle, jos työllistyminen merkitsee sitä, että sen jälkeen ei enää ole oikeutta jäädä asumaan tällaiseen asuntoon.

| 20. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen kytkeä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari EU-ohjausjaksoon. Komission mukaan tämä johtaisi asuntopolitiikan alalla siihen, että sosiaalisen asuntotarjonnan uudistusta, asuntojen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta sekä asumistukien tehokkuutta seurattaisiin entistä tiiviimmin. Komitea odottaa, että näin korjataan tietyt EU-ohjausjakson yhteydessä tähän asti vallinneet virheelliset oletukset asumisasioista, sillä i) EU:n toimivalta eräissä maakohtaisissa analyyseissa ja suosituksissa tällä alalla on ollut toissijaisuusperiaatteen kannalta tarkasteltuna arveluttavaa (esimerkiksi vuokrasääntelyn kyseenalaistaminen) ja ii) asumisasioista on annettu suosituksia vain mahdollisten makrotaloudellisten epätasapainotilojen näkökulmasta valtakunnallisten tunnuslukujen pohjalta, jolloin on ehdotettu yleispäteviä toimintalinjoja, joissa ei ole otettu huomioon paikallisia ja alueellisia erityispiirteitä. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen kytkeä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari EU-ohjausjaksoon. Komission mukaan tämä johtaisi asuntopolitiikan alalla siihen, että sosiaalisen asuntotarjonnan uudistusta, asuntojen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta sekä asumistukien tehokkuutta seurattaisiin entistä tiiviimmin. Komitea odottaa, että näin korjataan tietyt EU-ohjausjakson yhteydessä tähän asti vallinneet virheelliset oletukset asumisasioista, sillä i) EU:n toimivalta eräissä maakohtaisissa analyyseissa ja suosituksissa tällä alalla on ollut toissijaisuusperiaatteen kannalta tarkasteltuna arveluttavaa (esimerkiksi vuokrasääntelyn kyseenalaistaminen) ja ii) asumisasioista on annettu suosituksia vain mahdollisten makrotaloudellisten epätasapainotilojen näkökulmasta valtakunnallisten tunnuslukujen pohjalta, jolloin on ehdotettu yleispäteviä toimintalinjoja, joissa ei ole otettu huomioon paikallisia ja alueellisia erityispiirteitä.

| 21. | kehottaa kiinnittämään asuntotarjontaa koskevassa tulevassa eurooppalaisessa toimintaohjelmassa asianmukaisesti huomiota myös maaseudun asuntotarpeisiin ja -kysyntään. |
| --- | --- |

21.

kehottaa kiinnittämään asuntotarjontaa koskevassa tulevassa eurooppalaisessa toimintaohjelmassa asianmukaisesti huomiota myös maaseudun asuntotarpeisiin ja -kysyntään.

| 22. | kehottaa näin ollen huolehtimaan Euroopan parlamentin asianmukaisesta demokraattisesta osallistumista ja käymään Euroopan paikallis- ja alueviranomaisia edustavan AK:n ja työmarkkinaosapuolten kanssa neuvotteluja ennen maakohtaisten asuntopoliittisten suositusten antamista EU-ohjausjakson puitteissa sekä kiinnittämään erityistä huomiota toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen tällä alalla. |
| --- | --- |

22.

kehottaa näin ollen huolehtimaan Euroopan parlamentin asianmukaisesta demokraattisesta osallistumista ja käymään Euroopan paikallis- ja alueviranomaisia edustavan AK:n ja työmarkkinaosapuolten kanssa neuvotteluja ennen maakohtaisten asuntopoliittisten suositusten antamista EU-ohjausjakson puitteissa sekä kiinnittämään erityistä huomiota toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen tällä alalla.

| 23. | korostaa, että asuntotarjontaan tehtävät julkiset investoinnit edellyttävät talousarvio- ja varainhoitosääntöjen joustavoittamista, jotta saadaan houkuteltua yksityisiä investointeja, edistettyä työpaikkojen luomista ja talouskasvua paikallistasolla ja siten tuotettua pitkällä aikavälillä hyötyä koko yhteiskunnalle. Komitea kehottaakin jättämään vakaus- ja kasvusopimuksessa nykyistä enemmän liikkumavaraa paikallis- ja aluetason sosiaaliseen infrastruktuuriin kohdistuville investoinneille. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että asuntotarjontaan tehtävät julkiset investoinnit edellyttävät talousarvio- ja varainhoitosääntöjen joustavoittamista, jotta saadaan houkuteltua yksityisiä investointeja, edistettyä työpaikkojen luomista ja talouskasvua paikallistasolla ja siten tuotettua pitkällä aikavälillä hyötyä koko yhteiskunnalle. Komitea kehottaakin jättämään vakaus- ja kasvusopimuksessa nykyistä enemmän liikkumavaraa paikallis- ja aluetason sosiaaliseen infrastruktuuriin kohdistuville investoinneille.

| 24. | viittaa viimeaikaisiin tutkimustuloksiin, joiden mukaan asuntojen hintakehityksessä on merkittäviä alueellisia eroja, ja ehdottaa, että makrotalouden epätasapainoa kuvaavassa tulostaulussa tukeudutaan paitsi valtakunnallisiin myös alueellisiin tietoihin asuntohintojen vuotuisista muutoksista, kun on kyse kynnysarvosta, jonka saavuttaminen antaa aihetta tiiviiseen seurantaan. Lisäksi komitea kehottaa komissiota selvittämään, olisiko mahdollista edistää eriytetyn makrovakauspolitiikan toteuttamista aluetasolla siten, että kiinnitysluottojen luototusasteen tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteen rajat olisivat erilaiset erityisesti suurkaupunkialueilla ja maiden muissa osissa. |
| --- | --- |

24.

viittaa viimeaikaisiin tutkimustuloksiin, joiden mukaan asuntojen hintakehityksessä on merkittäviä alueellisia eroja, ja ehdottaa, että makrotalouden epätasapainoa kuvaavassa tulostaulussa tukeudutaan paitsi valtakunnallisiin myös alueellisiin tietoihin asuntohintojen vuotuisista muutoksista, kun on kyse kynnysarvosta, jonka saavuttaminen antaa aihetta tiiviiseen seurantaan. Lisäksi komitea kehottaa komissiota selvittämään, olisiko mahdollista edistää eriytetyn makrovakauspolitiikan toteuttamista aluetasolla siten, että kiinnitysluottojen luototusasteen tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteen rajat olisivat erilaiset erityisesti suurkaupunkialueilla ja maiden muissa osissa.

| 25. | katsoo, että julkiset investoinnit asuntotarjontaan ovat pitkäaikaisinvestointeja, joille olisi annettava tunnustettu asema sääntelykehyksessä ja EKT 2010 -vaatimuksissa. Lisäksi olisi tutkittava mahdollisuutta parantaa edellytyksiä tehdä vastaavalla pitkän aikavälin korkotasolla yksityissektorin sijoittajille (esimerkiksi vakuutusyhtiöille) suunnattuja riskittömiä investointeja, joihin ei liity keinottelua. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että julkiset investoinnit asuntotarjontaan ovat pitkäaikaisinvestointeja, joille olisi annettava tunnustettu asema sääntelykehyksessä ja EKT 2010 -vaatimuksissa. Lisäksi olisi tutkittava mahdollisuutta parantaa edellytyksiä tehdä vastaavalla pitkän aikavälin korkotasolla yksityissektorin sijoittajille (esimerkiksi vakuutusyhtiöille) suunnattuja riskittömiä investointeja, joihin ei liity keinottelua.

| 26. | korostaa, että Pariisin tavoitteiden saavuttaminen ilmastonmuutoksen torjumiseksi on erityinen haaste asuntoalalle ja tarjoaa valtavan energiansäästöpotentiaalin, sillä asuinrakennukset tuottavat 40 prosenttia kasvihuonekaasuista, noin 75 prosenttia Euroopan rakennuksista on energiatehottomia ja vain 0,4–1,2 prosenttia rakennuskannasta uudistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että Pariisin tavoitteiden saavuttaminen ilmastonmuutoksen torjumiseksi on erityinen haaste asuntoalalle ja tarjoaa valtavan energiansäästöpotentiaalin, sillä asuinrakennukset tuottavat 40 prosenttia kasvihuonekaasuista, noin 75 prosenttia Euroopan rakennuksista on energiatehottomia ja vain 0,4–1,2 prosenttia rakennuskannasta uudistetaan vuosittain.

| 27. | korostaa rakennusten kunnostamiseen ja energiatehokkuuteen liittyen, että käyttöön otettavissa politiikoissa on energiatehokkuuden lisäksi arvioitava myös turvallisuusnäkökohtia. Etenkin taloudellisissa toimenpiteissä olisi pyrittävä edistämään rakennusten kunnostamista maanjäristysten varalta, koska se on ennakoiva ja kauaskantoinen valinta turvallisuutta, energiatehokkuutta, kansalaisille koituvia säästöjä ja haitallisten päästöjen vähentämistä ajatellen. |
| --- | --- |

27.

korostaa rakennusten kunnostamiseen ja energiatehokkuuteen liittyen, että käyttöön otettavissa politiikoissa on energiatehokkuuden lisäksi arvioitava myös turvallisuusnäkökohtia. Etenkin taloudellisissa toimenpiteissä olisi pyrittävä edistämään rakennusten kunnostamista maanjäristysten varalta, koska se on ennakoiva ja kauaskantoinen valinta turvallisuutta, energiatehokkuutta, kansalaisille koituvia säästöjä ja haitallisten päästöjen vähentämistä ajatellen.

| 28. | pyytää, että jäsenvaltioilla säilyy mahdollisuus jatkaa alennetun alv-kannan soveltamista sosiaalipoliittiseen asuntotarjontaan ja asuntojen uudistamiseen sekä rakennusten kunnostamiseen kaupunkialueiden elvyttämisen ja uudistamisen yhteydessä alv-direktiivin käynnissä olevan tarkistuksen puitteissa. |
| --- | --- |

28.

pyytää, että jäsenvaltioilla säilyy mahdollisuus jatkaa alennetun alv-kannan soveltamista sosiaalipoliittiseen asuntotarjontaan ja asuntojen uudistamiseen sekä rakennusten kunnostamiseen kaupunkialueiden elvyttämisen ja uudistamisen yhteydessä alv-direktiivin käynnissä olevan tarkistuksen puitteissa.

| 29. | on tyytyväinen siihen, että EU:n kaupunkiagendaa käsittelevässä komission kertomuksessa (1) otetaan huomioon komitean kehotus (2) tarkistaa päätöstä 2012/21/EU siten, että sosiaalisten asuntojen tarjontaa laajennetaan ”vähävaraisista tai heikossa asemassa olevista yhteiskuntaryhmistä” muihinkin ryhmiin. Tällainen muutos vastaisi jäsenvaltioiden laajaa harkintavaltaa sosiaalisen asuntotuotannon suunnittelussa, toteuttamisessa, rahoittamisessa ja järjestämisessä ja vahvistaisi niiden itsenäisyyttä päätettäessä, millä tavoin asuntopolitiikkaa käytetään sosiaalisen monimuotoisuuden luomiseen, gettoutumisen välttämiseen ja kestäväpohjaisten yhteisöjen muodostamiseen. Tämä toimenpide mahdollistaisi sen, että oikeus asianmukaiseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen asetettaisiin nykyistä vahvemmin etusijalle, sillä asuntomarkkinoiden kyvyttömyys vastata asumistarpeisiin eräillä alueilla ei koske vain henkilöitä, joilla ei ole lainkaan asuntoa, vaan myös terveydelle vaarallisissa, epäasianmukaisissa tai liian ahtaissa asunnoissa asuvia sekä niitä, jotka käyttävät suurimman osan tuloistaan vuokraan tai asuntolainan kuukausittaisiin takaisinmaksueriin. Komitea katsookin, että olisi hyödyllistä laatia Euroopan tasolla kunnollisen ja kohtuuhintaisen asunnon arviointiperusteet. |
| --- | --- |

29.

on tyytyväinen siihen, että EU:n kaupunkiagendaa käsittelevässä komission kertomuksessa (1) otetaan huomioon komitean kehotus (2) tarkistaa päätöstä 2012/21/EU siten, että sosiaalisten asuntojen tarjontaa laajennetaan ”vähävaraisista tai heikossa asemassa olevista yhteiskuntaryhmistä” muihinkin ryhmiin. Tällainen muutos vastaisi jäsenvaltioiden laajaa harkintavaltaa sosiaalisen asuntotuotannon suunnittelussa, toteuttamisessa, rahoittamisessa ja järjestämisessä ja vahvistaisi niiden itsenäisyyttä päätettäessä, millä tavoin asuntopolitiikkaa käytetään sosiaalisen monimuotoisuuden luomiseen, gettoutumisen välttämiseen ja kestäväpohjaisten yhteisöjen muodostamiseen. Tämä toimenpide mahdollistaisi sen, että oikeus asianmukaiseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen asetettaisiin nykyistä vahvemmin etusijalle, sillä asuntomarkkinoiden kyvyttömyys vastata asumistarpeisiin eräillä alueilla ei koske vain henkilöitä, joilla ei ole lainkaan asuntoa, vaan myös terveydelle vaarallisissa, epäasianmukaisissa tai liian ahtaissa asunnoissa asuvia sekä niitä, jotka käyttävät suurimman osan tuloistaan vuokraan tai asuntolainan kuukausittaisiin takaisinmaksueriin. Komitea katsookin, että olisi hyödyllistä laatia Euroopan tasolla kunnollisen ja kohtuuhintaisen asunnon arviointiperusteet.

| 30. | kannattaa Euroopan parlamentin komissiolle esittämää kehotusta tukea jäsenvaltioita niiden ponnisteluissa lisääntyvän kodittomuuden torjumiseksi, jotta siitä voitaisiin lopulta päästä eroon. |
| --- | --- |

30.

kannattaa Euroopan parlamentin komissiolle esittämää kehotusta tukea jäsenvaltioita niiden ponnisteluissa lisääntyvän kodittomuuden torjumiseksi, jotta siitä voitaisiin lopulta päästä eroon.

Uusi koheesiopolitiikka, jossa asuminen otetaan kaikilta osin huomioon

| 31. | pyytää ottamaan asuntotarjontaan kohdistuvat investoinnit vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan piiriin paikallisten tarpeiden erilaisuuden (energia, kaupunkisuunnittelu, muuttajat, syrjäytyminen jne.) ottamiseksi paremmin huomioon. Tämä olisi jatkoa nykyisille toimenpiteille, jotka liittyvät lämmitysremontteihin, syrjäytyneille yhteisöille suunnattuun asuntotarjontaan ja kaupunkien elvyttämiseen. Asuntoalan investointeihin, joille myönnetään osarahoitusta koheesiopolitiikasta, olisi sovellettava horisontaalista lähestymistapaa. Sosiaalitoimien, joita toteutetaan niitä tarvitsevilla kaupunkialueilla ja asuntosektorilla, tulee olla horisontaalisen julkisen asuntopolitiikan yksi väline. |
| --- | --- |

31.

pyytää ottamaan asuntotarjontaan kohdistuvat investoinnit vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan piiriin paikallisten tarpeiden erilaisuuden (energia, kaupunkisuunnittelu, muuttajat, syrjäytyminen jne.) ottamiseksi paremmin huomioon. Tämä olisi jatkoa nykyisille toimenpiteille, jotka liittyvät lämmitysremontteihin, syrjäytyneille yhteisöille suunnattuun asuntotarjontaan ja kaupunkien elvyttämiseen. Asuntoalan investointeihin, joille myönnetään osarahoitusta koheesiopolitiikasta, olisi sovellettava horisontaalista lähestymistapaa. Sosiaalitoimien, joita toteutetaan niitä tarvitsevilla kaupunkialueilla ja asuntosektorilla, tulee olla horisontaalisen julkisen asuntopolitiikan yksi väline.

| 32. | katsoo, että Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) voisi auttaa korjaamaan markkinoiden toimintapuutteita sosiaalisen asuntotarjonnan alalla, kun on kyse hankkeista, joilla on korkea riskiprofiili ja joihin ei ole mahdollista saada rahoitusta EIP:n tavanomaisin lainoin. ESIR-rahaston kaltaisilla uusilla rahoitusvälineillä on sosiaalisen asuntotarjonnan yhteydessä kuitenkin vastattava kohtuuhintaiseen asumiseen ja energiatehokkuuteen liittyviin pitkän aikavälin erityistarpeisiin. Se, että ESIR-rahaston kokonaismäärärahoista oli kesäkuuhun 2017 mennessä käytetty sosiaaliseen infrastruktuuriin vain 4 prosenttia, osoittaa tämän olevan vaikeaa. Lisäksi tilannetta saattaa vielä pahentaa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen investointilausekkeen riittämätön soveltaminen ja päätös sisällyttää sosiaaliseen asuntotarjontaan kohdistuvat investoinnit Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä EKT 2010:ssä julkishallinnon luokkaan julkisen talouden alijäämää laskettaessa. Komitea toivookin, että Junckerin ohjelmaa ja EIP:n lainoja arvioidaan asuntoalalle tehtyjen investointien näkökulmasta, ja odottaa, että äskettäin perustetulla sosiaaliseen infrastruktuurin keskittyvällä korkean tason työryhmällä on tässä merkittävä rooli. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) voisi auttaa korjaamaan markkinoiden toimintapuutteita sosiaalisen asuntotarjonnan alalla, kun on kyse hankkeista, joilla on korkea riskiprofiili ja joihin ei ole mahdollista saada rahoitusta EIP:n tavanomaisin lainoin. ESIR-rahaston kaltaisilla uusilla rahoitusvälineillä on sosiaalisen asuntotarjonnan yhteydessä kuitenkin vastattava kohtuuhintaiseen asumiseen ja energiatehokkuuteen liittyviin pitkän aikavälin erityistarpeisiin. Se, että ESIR-rahaston kokonaismäärärahoista oli kesäkuuhun 2017 mennessä käytetty sosiaaliseen infrastruktuuriin vain 4 prosenttia, osoittaa tämän olevan vaikeaa. Lisäksi tilannetta saattaa vielä pahentaa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen investointilausekkeen riittämätön soveltaminen ja päätös sisällyttää sosiaaliseen asuntotarjontaan kohdistuvat investoinnit Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä EKT 2010:ssä julkishallinnon luokkaan julkisen talouden alijäämää laskettaessa. Komitea toivookin, että Junckerin ohjelmaa ja EIP:n lainoja arvioidaan asuntoalalle tehtyjen investointien näkökulmasta, ja odottaa, että äskettäin perustetulla sosiaaliseen infrastruktuurin keskittyvällä korkean tason työryhmällä on tässä merkittävä rooli.

| 33. | odottaa, että tuleva asuntopolitiikka sovitetaan paremmin yhteen väestörakenteen muutosta koskevan EU:n toimintaohjelman kanssa. Tarvitaan välineitä ja asianmukaista aluetason tietoa, jotta voidaan varmistaa erityisesti olemassa ja käyttämättömänä olevia asuntoja koskevien tietojen kulku koko EU:ssa. Tämä voisi ainakin osittain auttaa korjaamaan asuntotarjonnan ja -kysynnän alueellista epätasapainoa. |
| --- | --- |

33.

odottaa, että tuleva asuntopolitiikka sovitetaan paremmin yhteen väestörakenteen muutosta koskevan EU:n toimintaohjelman kanssa. Tarvitaan välineitä ja asianmukaista aluetason tietoa, jotta voidaan varmistaa erityisesti olemassa ja käyttämättömänä olevia asuntoja koskevien tietojen kulku koko EU:ssa. Tämä voisi ainakin osittain auttaa korjaamaan asuntotarjonnan ja -kysynnän alueellista epätasapainoa.

| 34. | kehottaa hyödyntämään asuntoalan investoinneissa innovatiivisia rahoitusmekanismeja ja pyrkimään julkisia ja yksityisiä varoja yhdistämällä kerrannaisvaikutukseen. |
| --- | --- |

34.

kehottaa hyödyntämään asuntoalan investoinneissa innovatiivisia rahoitusmekanismeja ja pyrkimään julkisia ja yksityisiä varoja yhdistämällä kerrannaisvaikutukseen.

Asuntotarjontaa koskeva eurooppalainen toimintaohjelma Amsterdamin julkilausuman jatkoksi

| 35. | antaa tukensa EU:n kaupunkiagendan mukaisen asumista käsittelevän kumppanuusrakenteen työlle, joka liittyy EU:n sääntelyyn ja eurooppalaisten kaupunkien hyvien käytänteiden keräämiseen asuntotarjonnan ja -rahoituksen edistämisen alalla. |
| --- | --- |

35.

antaa tukensa EU:n kaupunkiagendan mukaisen asumista käsittelevän kumppanuusrakenteen työlle, joka liittyy EU:n sääntelyyn ja eurooppalaisten kaupunkien hyvien käytänteiden keräämiseen asuntotarjonnan ja -rahoituksen edistämisen alalla.

| 36. | on tyytyväinen EU:n kaupunkiagendan yhteydessä toimivan asumista käsittelevän kumppanuusrakenteen ensimmäisiin päätelmiin, jotka ovat samalla konkreettisia panoksia sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan REFIT-ohjelmaan, ja kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota tukemaan näitä tuloksia laatimalla konkreettisia ehdotuksia, jotka koskevat muun muassa yleisen edun mukaisista taloudellisista palveluista tehdyn päätöksen tarkistamista. |
| --- | --- |

36.

on tyytyväinen EU:n kaupunkiagendan yhteydessä toimivan asumista käsittelevän kumppanuusrakenteen ensimmäisiin päätelmiin, jotka ovat samalla konkreettisia panoksia sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan REFIT-ohjelmaan, ja kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota tukemaan näitä tuloksia laatimalla konkreettisia ehdotuksia, jotka koskevat muun muassa yleisen edun mukaisista taloudellisista palveluista tehdyn päätöksen tarkistamista.

| 37. | pitää tärkeänä, että asuntotarjontaa koskevassa eurooppalaisessa toimintaohjelmassa sovelletaan samanaikaisesti horisontaalista lähestymistapaa asumiseen suoraan tai välillisesti liittyviin EU:n toimintapolitiikkoihin ja alueellista vertailevaa lähestymistapaa paikallisiin toimintapolitiikkoihin, joilla edistetään ja rahoitetaan kohtuuhintaista asuntotarjontaa. |
| --- | --- |

37.

pitää tärkeänä, että asuntotarjontaa koskevassa eurooppalaisessa toimintaohjelmassa sovelletaan samanaikaisesti horisontaalista lähestymistapaa asumiseen suoraan tai välillisesti liittyviin EU:n toimintapolitiikkoihin ja alueellista vertailevaa lähestymistapaa paikallisiin toimintapolitiikkoihin, joilla edistetään ja rahoitetaan kohtuuhintaista asuntotarjontaa.

| 38. | katsoo, että Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-618/10 (Banco Español de Crédito) 14. kesäkuuta 2012 antaman tuomion mukaisesti jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön neuvoston 5. huhtikuuta 1993 antaman direktiivin 93/13/ETY säännökset kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista, jotta voidaan suojella asuntolainojen ottajia erityisesti tapauksissa, joissa kiinnitetty omaisuus on perheen koti, ja välttää tilanteet, joissa vaarana on syrjäytyminen asumisessa. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-618/10 (Banco Español de Crédito) 14. kesäkuuta 2012 antaman tuomion mukaisesti jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön neuvoston 5. huhtikuuta 1993 antaman direktiivin 93/13/ETY säännökset kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista, jotta voidaan suojella asuntolainojen ottajia erityisesti tapauksissa, joissa kiinnitetty omaisuus on perheen koti, ja välttää tilanteet, joissa vaarana on syrjäytyminen asumisessa.

| 39. | korostaa, että on tärkeää osoittaa sosiaalisiin tarkoituksiin tai asumiseen suunnitelluille rakennuksille riittävät energiakriteerit, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: energiatehokkuus, energian säästö, alhaiset hiilidioksidipäästöt sekä puhtaisiin ja uusiutuviin energiamuotoihin tehtävät investoinnit. Sen vuoksi komitea kehottaa rakentamaan ja kunnostamaan asuntoja ”älykkäällä” tavalla, mikä on myös Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden mukaista. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että on tärkeää osoittaa sosiaalisiin tarkoituksiin tai asumiseen suunnitelluille rakennuksille riittävät energiakriteerit, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: energiatehokkuus, energian säästö, alhaiset hiilidioksidipäästöt sekä puhtaisiin ja uusiutuviin energiamuotoihin tehtävät investoinnit. Sen vuoksi komitea kehottaa rakentamaan ja kunnostamaan asuntoja ”älykkäällä” tavalla, mikä on myös Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden mukaista.

Bryssel 1. joulukuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Ks. EU:n kaupunkiagendaa käsittelevä komission kertomus, 20.11.2017, COM(2017) 657, s. 9.

1

(2)  Ks. valtiontukisääntöjä ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja käsittelevän 11. lokakuuta 2016 annetun AK:n lausunnon kohta 41 ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista 11. lokakuuta 2016 annetun AK:n lausunnon kohta 44.

2

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

AK:n 126. täysistunto, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/62

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen”

(2018/C 164/11)

| Esittelijä: | Nathalie Sarrabezolles (FR, PES), Finistèren departementin valtuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Työssäkäyvien vanhempien ja omaisiaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen tukemista koskeva aloite
  COM(2017) 252 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta
  COM(2017) 253 final |

Esittelijä:

Nathalie Sarrabezolles (FR, PES), Finistèren departementin valtuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Työssäkäyvien vanhempien ja omaisiaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen tukemista koskeva aloite

COM(2017) 252 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta

COM(2017) 253 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Useissa sukupuolten tasa-arvoa ja työoloja koskevissa direktiiveissä käsitellään jo nyt unionin tasolla joitakin niitä näkökohtia, joilla on merkitystä työ- ja yksityiselämän tasapainon kannalta, esimerkkeinä eritoten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (16), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU (17), neuvoston direktiivi 92/85/ETY (18), neuvoston direktiivi 97/81/EY (19) ja neuvoston direktiivi 2010/18/EU (20). | Useissa sukupuolten tasa-arvoa ja työoloja koskevissa direktiiveissä käsitellään jo nyt unionin tasolla joitakin niitä näkökohtia, joilla on merkitystä työ- ja yksityiselämän tasapainon kannalta, esimerkkeinä eritoten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (16), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU (17), neuvoston direktiivi 92/85/ETY (18), neuvoston direktiivi 97/81/EY (19) ja neuvoston direktiivi 2010/18/EU (20).
  Lisäksi neuvosto kehottaa jäsenvaltioita ja tarvittaessa Euroopan unionia Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020) ja siihen sisältyvien yksityis- ja työelämän tasapainon edistämisestä annettujen määräysten nojalla ryhtymään toimenpiteisiin, joilla parannetaan tarkoituksenmukaisten, kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten lastenhoitopalvelujen tarjontaa alle kouluikäisille lapsille Barcelonan Eurooppa-neuvostossa maaliskuussa 2002 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komission suosituksessa 2013/112/EU

   (21)

  painotetaan myös tarvetta varmistaa riittävien resurssien saanti ja saavuttaa Barcelonan tavoitteet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Useissa sukupuolten tasa-arvoa ja työoloja koskevissa direktiiveissä käsitellään jo nyt unionin tasolla joitakin niitä näkökohtia, joilla on merkitystä työ- ja yksityiselämän tasapainon kannalta, esimerkkeinä eritoten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (16), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU (17), neuvoston direktiivi 92/85/ETY (18), neuvoston direktiivi 97/81/EY (19) ja neuvoston direktiivi 2010/18/EU (20).

Useissa sukupuolten tasa-arvoa ja työoloja koskevissa direktiiveissä käsitellään jo nyt unionin tasolla joitakin niitä näkökohtia, joilla on merkitystä työ- ja yksityiselämän tasapainon kannalta, esimerkkeinä eritoten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (16), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU (17), neuvoston direktiivi 92/85/ETY (18), neuvoston direktiivi 97/81/EY (19) ja neuvoston direktiivi 2010/18/EU (20).
  Lisäksi neuvosto kehottaa jäsenvaltioita ja tarvittaessa Euroopan unionia Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020) ja siihen sisältyvien yksityis- ja työelämän tasapainon edistämisestä annettujen määräysten nojalla ryhtymään toimenpiteisiin, joilla parannetaan tarkoituksenmukaisten, kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten lastenhoitopalvelujen tarjontaa alle kouluikäisille lapsille Barcelonan Eurooppa-neuvostossa maaliskuussa 2002 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komission suosituksessa 2013/112/EU

   (21)

  painotetaan myös tarvetta varmistaa riittävien resurssien saanti ja saavuttaa Barcelonan tavoitteet.

Perustelu

On tärkeää viitata Barcelonan tavoitteisiin, jotka on sisällytetty Eurooppa 2020 -strategiaan, kun on kyse toimenpiteistä, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista työmarkkinoille.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vanhempainvapaan jälkeisen työhönpaluun helpottamiseksi työntekijöitä ja työnantajia olisi kannustettava pitämään yllä yhteyttä vapaan aikana ja sopimaan järjestelyistä, jotka koskevat asianmukaisia työhönpaluutoimia, joista päätetään asianomaisten osapuolten kesken ottaen huomioon kansalliset säädökset, työehtosopimukset ja käytännöt. | Vanhempainvapaan jälkeisen työhönpaluun helpottamiseksi työntekijöitä ja työnantajia olisi kannustettava pitämään yllä yhteyttä vapaan aikana
  , sanotun rajoittamatta työntekijän oikeutta olla tavoittamattomissa,
  ja sopimaan järjestelyistä, jotka koskevat asianmukaisia työhönpaluutoimia, joista päätetään asianomaisten osapuolten kesken ottaen huomioon kansalliset säädökset, työehtosopimukset ja käytännöt. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vanhempainvapaan jälkeisen työhönpaluun helpottamiseksi työntekijöitä ja työnantajia olisi kannustettava pitämään yllä yhteyttä vapaan aikana ja sopimaan järjestelyistä, jotka koskevat asianmukaisia työhönpaluutoimia, joista päätetään asianomaisten osapuolten kesken ottaen huomioon kansalliset säädökset, työehtosopimukset ja käytännöt.

Vanhempainvapaan jälkeisen työhönpaluun helpottamiseksi työntekijöitä ja työnantajia olisi kannustettava pitämään yllä yhteyttä vapaan aikana
  , sanotun rajoittamatta työntekijän oikeutta olla tavoittamattomissa,
  ja sopimaan järjestelyistä, jotka koskevat asianmukaisia työhönpaluutoimia, joista päätetään asianomaisten osapuolten kesken ottaen huomioon kansalliset säädökset, työehtosopimukset ja käytännöt.

Perustelu

Vaikka yhteydenpito vapaan aikana voi auttaa työntekijää säilyttämään yhteyden työmarkkinoihin, ei yhteydenpito saa olla työntekijälle velvollisuus eikä se saa muodostua minkäänlaiseksi etätyöksi.

Muutosehdotus 3

Uusi johdanto-osan kappale (kappaleen 27 jälkeen)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Myös paikallis- ja alueviranomaiset, joilla on keskeinen rooli laadittaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa toimintapolitiikkoja aloilla, joilla niillä on usein ratkaisevan tärkeä toimivalta eli muun muassa lastenhoidon (esim. erityyppisten hoitojärjestelyjen), vanhustenhuollon, vammaishuollon, koulutuksen, sosiaali- ja työllisyyspalvelujen sekä sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroimisen aloilla, olisi otettava mukaan pohdintatyöhön ja ehdotettujen säännösten täytäntöönpanoon. Paikallis- ja alueviranomaisten on myös sitouduttava levittämään hyviä käytäntöjä ja ottamaan toisiltaan opiksi siitä, miten voidaan parhaiten edistää työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Myös paikallis- ja alueviranomaiset, joilla on keskeinen rooli laadittaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa toimintapolitiikkoja aloilla, joilla niillä on usein ratkaisevan tärkeä toimivalta eli muun muassa lastenhoidon (esim. erityyppisten hoitojärjestelyjen), vanhustenhuollon, vammaishuollon, koulutuksen, sosiaali- ja työllisyyspalvelujen sekä sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroimisen aloilla, olisi otettava mukaan pohdintatyöhön ja ehdotettujen säännösten täytäntöönpanoon. Paikallis- ja alueviranomaisten on myös sitouduttava levittämään hyviä käytäntöjä ja ottamaan toisiltaan opiksi siitä, miten voidaan parhaiten edistää työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista.

Perustelu

Koska paikallis- ja alueviranomaiset, jotka itsekin toimivat työnantajina, ovat lähimpänä kansalaisia sekä paikallisia työnantajia ja yrityksiä, ne pystyvät tehokkaasti ratkaisemaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen liittyviä ongelmia. Siksi ne olisi otettava kaikilta osin mukaan direktiivin täytäntöönpanoon.

Muutosehdotus 4

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Soveltamisala
  Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, niin naisiin kuin miehiin, joilla on työsopimus tai työsuhde. | Soveltamisala
  Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, niin naisiin kuin miehiin, joilla on työsopimus tai työsuhde,
  joka voi olla myös epätyypillinen, itsenäiset ammatinharjoittajat mukaan luettuina
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, niin naisiin kuin miehiin, joilla on työsopimus tai työsuhde.

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, niin naisiin kuin miehiin, joilla on työsopimus tai työsuhde,
  joka voi olla myös epätyypillinen, itsenäiset ammatinharjoittajat mukaan luettuina
  .

Perustelu

Lisäys on johdonmukainen itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteesta annetun direktiivin 2010/41/EU kanssa.

Muutosehdotus 5

3 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Määritelmät | Määritelmät |
| Tässä direktiivissä tarkoitetaan | Tässä direktiivissä tarkoitetaan |
| a) | ”isyysvapaalla”
  isille
  tarkoitettua vapaata työstä lapsen syntymän johdosta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Määritelmät

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

a)

”isyysvapaalla”
  isille
  tarkoitettua vapaata työstä lapsen syntymän johdosta;

| a) | ”isyysvapaalla”
  isälle tai vastaavassa oikeudellisessa asemassa olevalle henkilölle
  tarkoitettua vapaata työstä lapsen syntymän johdosta; |
| --- | --- |

a)

”isyysvapaalla”
  isälle tai vastaavassa oikeudellisessa asemassa olevalle henkilölle
  tarkoitettua vapaata työstä lapsen syntymän johdosta;

| b) | ”vanhempainvapaalla” vapaata työstä lapsen syntymän tai adoptoinnin vuoksi lapsesta huolehtimiseksi; |
| --- | --- |

b)

”vanhempainvapaalla” vapaata työstä lapsen syntymän tai adoptoinnin vuoksi lapsesta huolehtimiseksi;

| b) | ”vanhempainvapaalla”
  vanhemmille tarkoitettua
  vapaata työstä lapsen syntymän tai adoptoinnin vuoksi lapsesta huolehtimiseksi; |
| --- | --- |

b)

”vanhempainvapaalla”
  vanhemmille tarkoitettua
  vapaata työstä lapsen syntymän tai adoptoinnin vuoksi lapsesta huolehtimiseksi;

| c) | ”omaistaan hoitavalla” työntekijää, joka tarjoaa henkilökohtaista hoivaa tai tukea omaisen vakavan sairauden vuoksi tai sen vuoksi, että tämä on hänen huollettavanaan; |
| --- | --- |

c)

”omaistaan hoitavalla” työntekijää, joka tarjoaa henkilökohtaista hoivaa tai tukea omaisen vakavan sairauden vuoksi tai sen vuoksi, että tämä on hänen huollettavanaan;

| c) | ”omaistaan hoitavalla” työntekijää, joka tarjoaa henkilökohtaista hoivaa tai tukea omaisen vakavan sairauden vuoksi tai sen vuoksi, että tämä on hänen huollettavanaan; |
| --- | --- |

c)

”omaistaan hoitavalla” työntekijää, joka tarjoaa henkilökohtaista hoivaa tai tukea omaisen vakavan sairauden vuoksi tai sen vuoksi, että tämä on hänen huollettavanaan;

| d) | ”omaisella” työntekijän poikaa, tytärtä, äitiä, isää, puolisoa tai rekisteröidyn parisuhteen osapuolta, kun tällainen parisuhde on mainittu kansallisessa lainsäädännössä; |
| --- | --- |

d)

”omaisella” työntekijän poikaa, tytärtä, äitiä, isää, puolisoa tai rekisteröidyn parisuhteen osapuolta, kun tällainen parisuhde on mainittu kansallisessa lainsäädännössä;

| d) | ”omaisella” työntekijän poikaa, tytärtä, äitiä, isää, puolisoa tai rekisteröidyn parisuhteen osapuolta, kun tällainen parisuhde on mainittu kansallisessa lainsäädännössä; |
| --- | --- |

d)

”omaisella” työntekijän poikaa, tytärtä, äitiä, isää, puolisoa tai rekisteröidyn parisuhteen osapuolta, kun tällainen parisuhde on mainittu kansallisessa lainsäädännössä;

| e) | ”huollettavana ololla” tilannetta, jossa henkilö tarvitsee tilapäisesti tai pysyvästi hoivaa toimintarajoitteen tai muun vakavan terveydellisen tilanteen kuin vakavan sairauden vuoksi; |
| --- | --- |

e)

”huollettavana ololla” tilannetta, jossa henkilö tarvitsee tilapäisesti tai pysyvästi hoivaa toimintarajoitteen tai muun vakavan terveydellisen tilanteen kuin vakavan sairauden vuoksi;

| e) | ”huollettavana ololla” tilannetta, jossa henkilö tarvitsee tilapäisesti tai pysyvästi hoivaa toimintarajoitteen tai muun vakavan terveydellisen tilanteen kuin vakavan sairauden vuoksi; |
| --- | --- |

e)

”huollettavana ololla” tilannetta, jossa henkilö tarvitsee tilapäisesti tai pysyvästi hoivaa toimintarajoitteen tai muun vakavan terveydellisen tilanteen kuin vakavan sairauden vuoksi;

| f) | ”joustavilla työjärjestelyillä” työntekijöiden mahdollisuutta mukauttaa työskentelymalliaan, mukaan luettuina etätyöjärjestelyjen käyttö, joustavat työajat tai työajan lyhentäminen. |
| --- | --- |

f)

”joustavilla työjärjestelyillä” työntekijöiden mahdollisuutta mukauttaa työskentelymalliaan, mukaan luettuina etätyöjärjestelyjen käyttö, joustavat työajat tai työajan lyhentäminen.

| f) | ”joustavilla työjärjestelyillä” työntekijöiden mahdollisuutta mukauttaa työskentelymalliaan
  yhteisymmärryksessä työnantajan kanssa
  , mukaan luettuina etätyöjärjestelyjen käyttö, joustavat työajat tai työajan lyhentäminen. |
| --- | --- |

f)

”joustavilla työjärjestelyillä” työntekijöiden mahdollisuutta mukauttaa työskentelymalliaan
  yhteisymmärryksessä työnantajan kanssa
  , mukaan luettuina etätyöjärjestelyjen käyttö, joustavat työajat tai työajan lyhentäminen.

Perustelu

Direktiivissä tulisi ottaa huomioon perherakenteissa tapahtunut kehitys.

Muutosehdotus 6

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Isyysvapaa | Isyysvapaa |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että
  isillä
  on oikeus pitää vähintään kymmenen työpäivän isyysvapaa lapsen syntymän johdosta. | 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että
  isällä tai vastaavassa oikeudellisessa asemassa olevalla henkilöllä
  on oikeus pitää vähintään kymmenen työpäivän isyysvapaa lapsen syntymän johdosta
  kolmen kuukauden kuluessa lapsen syntymästä
  . |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu oikeus isyysvapaaseen myönnetään riippumatta kansallisessa lainsäädännössä määritellystä siviilisäädystä tai perheasemasta. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu oikeus isyysvapaaseen myönnetään riippumatta kansallisessa lainsäädännössä määritellystä siviilisäädystä tai perheasemasta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Isyysvapaa

Isyysvapaa

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että
  isillä
  on oikeus pitää vähintään kymmenen työpäivän isyysvapaa lapsen syntymän johdosta.

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että
  isällä tai vastaavassa oikeudellisessa asemassa olevalla henkilöllä
  on oikeus pitää vähintään kymmenen työpäivän isyysvapaa lapsen syntymän johdosta
  kolmen kuukauden kuluessa lapsen syntymästä
  .

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu oikeus isyysvapaaseen myönnetään riippumatta kansallisessa lainsäädännössä määritellystä siviilisäädystä tai perheasemasta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu oikeus isyysvapaaseen myönnetään riippumatta kansallisessa lainsäädännössä määritellystä siviilisäädystä tai perheasemasta.

Perustelu

Direktiivissä tulisi ottaa huomioon perherakenteissa tapahtunut kehitys. Lisäksi isyysvapaa on tarkoitettu pidettäväksi syntymän aikaan ja sen on selkeästi liityttävä tähän tapahtumaan. Tästä syystä muutosehdotuksessa asetetaan sille aikaraja.

Muutosehdotus 7

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vanhempainvapaa | Vanhempainvapaa |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on yksilöllinen oikeus vähintään neljän kuukauden vanhempainvapaaseen, joka on pidettävä ennen kuin lapsi saavuttaa tietyn iän, jonka on oltava vähintään kaksitoista vuotta. | 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on yksilöllinen oikeus vähintään neljän kuukauden vanhempainvapaaseen, joka on pidettävä ennen kuin lapsi saavuttaa tietyn iän, jonka on oltava vähintään kaksitoista vuotta. |
| 2.   Jos jäsenvaltiot sallivat yhden vanhemman siirtää vanhempainvapaaoikeuttaan toiselle vanhemmalle, niiden on varmistettava, että vähintään neljä kuukautta vanhempainvapaasta on sellaista, että sitä ei voida siirtää. | 2.   Jos jäsenvaltiot sallivat yhden vanhemman siirtää vanhempainvapaaoikeuttaan toiselle vanhemmalle, niiden on varmistettava, että vähintään neljä kuukautta vanhempainvapaasta on sellaista, että sitä ei voida siirtää. |
| 3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava määräajat vanhempainvapaaoikeuttaan käyttävän työntekijän työnantajalle antamalle ilmoitukselle. Jäsenvaltioiden on tällöin otettava huomioon niin työnantajien kuin työntekijöiden tarpeet. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijän pyynnössä täsmennetään vapaan aiottu alkamis- ja päättymisajankohta. | 3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava määräajat vanhempainvapaaoikeuttaan käyttävän työntekijän työnantajalle antamalle ilmoitukselle. Jäsenvaltioiden on tällöin otettava huomioon niin työnantajien kuin työntekijöiden tarpeet. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijän pyynnössä täsmennetään vapaan aiottu alkamis- ja päättymisajankohta. |
| 4.   Jäsenvaltio voi pitää vanhempainvapaaoikeuden vähimmäisedellytyksenä enintään vuoden työssäoloa tai palvelusaikaa. Kun on kyse neuvoston direktiivissä 1999/70/EY (21) tarkoitetuista peräkkäisistä määräaikaisista työsopimuksista, jotka ovat täyttyneet saman työnantajan palveluksessa, näiden sopimusten yhteismäärä on otettava huomioon palvelusaikaa laskettaessa. | 4.   Jäsenvaltio voi pitää vanhempainvapaaoikeuden vähimmäisedellytyksenä enintään vuoden työssäoloa tai palvelusaikaa. Kun on kyse neuvoston direktiivissä 1999/70/EY (21) tarkoitetuista peräkkäisistä määräaikaisista työsopimuksista, jotka ovat täyttyneet saman työnantajan palveluksessa, näiden sopimusten yhteismäärä on otettava huomioon palvelusaikaa laskettaessa. |
| 5.   Jäsenvaltiot voivat määritellä ne olosuhteet, joissa työnantaja saa – kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisen kuulemisen seurauksena – lykätä vanhempainvapaan myöntämistä kohtuullisen ajanjakson verran sillä perusteella, että se häiritsisi vakavasti yrityksen moitteetonta toimintaa. Työnantajien on perusteltava vanhempainvapaan lykkääminen kirjallisesti. | 5.   Jäsenvaltiot voivat määritellä ne olosuhteet, joissa työnantaja saa – kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisen kuulemisen seurauksena – lykätä vanhempainvapaan myöntämistä kohtuullisen ajanjakson verran sillä perusteella, että se häiritsisi vakavasti yrityksen moitteetonta toimintaa. Työnantajien on perusteltava vanhempainvapaan lykkääminen kirjallisesti. |
| 6.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on oikeus pyytää vanhempainvapaata myös osa-aikaisena, työskentelykausien erottamina jaksoina tai muussa joustavassa muodossa. Työnantajien on harkittava näitä pyyntöjä ja vastattava niihin sekä työnantajan että työntekijän tarpeet huomioon ottaen. Työnantajien on perusteltava pyynnön epääminen kirjallisesti. | 6.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on oikeus pyytää vanhempainvapaata myös osa-aikaisena, työskentelykausien erottamina jaksoina tai muussa joustavassa muodossa. Työnantajien on harkittava näitä pyyntöjä ja vastattava niihin sekä työnantajan että työntekijän tarpeet huomioon ottaen. Työnantajien on perusteltava pyynnön epääminen kirjallisesti. |
| 7.   Jäsenvaltioiden on arvioitava, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä tarpeen mukauttaa adoptiovanhempien, vammaisten vanhempien ja vammaisten tai pitkäaikaissairaiden lasten vanhempien tarpeisiin. | 7.   Jäsenvaltioiden on arvioitava, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä tarpeen mukauttaa adoptiovanhempien, vammaisten vanhempien ja vammaisten tai pitkäaikaissairaiden lasten vanhempien tarpeisiin. |
| | 8.
     
  Jäsenvaltioiden on määritettävä vanhemmuuden käsite ja arvioitava, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä tarpeen mukauttaa, jos vanhempainvapaan hakijoita on useampia kuin kaksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vanhempainvapaa

Vanhempainvapaa

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on yksilöllinen oikeus vähintään neljän kuukauden vanhempainvapaaseen, joka on pidettävä ennen kuin lapsi saavuttaa tietyn iän, jonka on oltava vähintään kaksitoista vuotta.

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on yksilöllinen oikeus vähintään neljän kuukauden vanhempainvapaaseen, joka on pidettävä ennen kuin lapsi saavuttaa tietyn iän, jonka on oltava vähintään kaksitoista vuotta.

2.   Jos jäsenvaltiot sallivat yhden vanhemman siirtää vanhempainvapaaoikeuttaan toiselle vanhemmalle, niiden on varmistettava, että vähintään neljä kuukautta vanhempainvapaasta on sellaista, että sitä ei voida siirtää.

2.   Jos jäsenvaltiot sallivat yhden vanhemman siirtää vanhempainvapaaoikeuttaan toiselle vanhemmalle, niiden on varmistettava, että vähintään neljä kuukautta vanhempainvapaasta on sellaista, että sitä ei voida siirtää.

3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava määräajat vanhempainvapaaoikeuttaan käyttävän työntekijän työnantajalle antamalle ilmoitukselle. Jäsenvaltioiden on tällöin otettava huomioon niin työnantajien kuin työntekijöiden tarpeet. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijän pyynnössä täsmennetään vapaan aiottu alkamis- ja päättymisajankohta.

3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava määräajat vanhempainvapaaoikeuttaan käyttävän työntekijän työnantajalle antamalle ilmoitukselle. Jäsenvaltioiden on tällöin otettava huomioon niin työnantajien kuin työntekijöiden tarpeet. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijän pyynnössä täsmennetään vapaan aiottu alkamis- ja päättymisajankohta.

4.   Jäsenvaltio voi pitää vanhempainvapaaoikeuden vähimmäisedellytyksenä enintään vuoden työssäoloa tai palvelusaikaa. Kun on kyse neuvoston direktiivissä 1999/70/EY (21) tarkoitetuista peräkkäisistä määräaikaisista työsopimuksista, jotka ovat täyttyneet saman työnantajan palveluksessa, näiden sopimusten yhteismäärä on otettava huomioon palvelusaikaa laskettaessa.

4.   Jäsenvaltio voi pitää vanhempainvapaaoikeuden vähimmäisedellytyksenä enintään vuoden työssäoloa tai palvelusaikaa. Kun on kyse neuvoston direktiivissä 1999/70/EY (21) tarkoitetuista peräkkäisistä määräaikaisista työsopimuksista, jotka ovat täyttyneet saman työnantajan palveluksessa, näiden sopimusten yhteismäärä on otettava huomioon palvelusaikaa laskettaessa.

5.   Jäsenvaltiot voivat määritellä ne olosuhteet, joissa työnantaja saa – kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisen kuulemisen seurauksena – lykätä vanhempainvapaan myöntämistä kohtuullisen ajanjakson verran sillä perusteella, että se häiritsisi vakavasti yrityksen moitteetonta toimintaa. Työnantajien on perusteltava vanhempainvapaan lykkääminen kirjallisesti.

5.   Jäsenvaltiot voivat määritellä ne olosuhteet, joissa työnantaja saa – kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisen kuulemisen seurauksena – lykätä vanhempainvapaan myöntämistä kohtuullisen ajanjakson verran sillä perusteella, että se häiritsisi vakavasti yrityksen moitteetonta toimintaa. Työnantajien on perusteltava vanhempainvapaan lykkääminen kirjallisesti.

6.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on oikeus pyytää vanhempainvapaata myös osa-aikaisena, työskentelykausien erottamina jaksoina tai muussa joustavassa muodossa. Työnantajien on harkittava näitä pyyntöjä ja vastattava niihin sekä työnantajan että työntekijän tarpeet huomioon ottaen. Työnantajien on perusteltava pyynnön epääminen kirjallisesti.

6.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on oikeus pyytää vanhempainvapaata myös osa-aikaisena, työskentelykausien erottamina jaksoina tai muussa joustavassa muodossa. Työnantajien on harkittava näitä pyyntöjä ja vastattava niihin sekä työnantajan että työntekijän tarpeet huomioon ottaen. Työnantajien on perusteltava pyynnön epääminen kirjallisesti.

7.   Jäsenvaltioiden on arvioitava, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä tarpeen mukauttaa adoptiovanhempien, vammaisten vanhempien ja vammaisten tai pitkäaikaissairaiden lasten vanhempien tarpeisiin.

7.   Jäsenvaltioiden on arvioitava, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä tarpeen mukauttaa adoptiovanhempien, vammaisten vanhempien ja vammaisten tai pitkäaikaissairaiden lasten vanhempien tarpeisiin.

8.
     
  Jäsenvaltioiden on määritettävä vanhemmuuden käsite ja arvioitava, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä tarpeen mukauttaa, jos vanhempainvapaan hakijoita on useampia kuin kaksi.

Perustelu

On jäsenvaltion asia päättää, mitä vaikutuksia seuraa vanhemmuuden käsitteen kehittymisen mahdollisesta huomioon ottamisesta.

Muutosehdotus 8

8 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Riittävä toimeentulo
  Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten olosuhteiden, kuten kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen, mukaisesti ja ottaen huomioon työmarkkinaosapuolille siirretyn toimivallan, että 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuja oikeuksiaan vapaaseen käyttävät työntekijät saavat maksun tai riittävän korvauksen
  , jonka olisi vastattava vähintään sitä, mitä kyseinen työntekijä saisi sairauslomalla ollessaan
  . | Riittävä toimeentulo
  Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten olosuhteiden, kuten kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen, mukaisesti ja ottaen huomioon työmarkkinaosapuolille siirretyn toimivallan, että 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuja oikeuksiaan vapaaseen käyttävät työntekijät saavat maksun tai riittävän korvauksen
  kunkin jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmän mukaisesti
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Riittävä toimeentulo

Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten olosuhteiden, kuten kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen, mukaisesti ja ottaen huomioon työmarkkinaosapuolille siirretyn toimivallan, että 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuja oikeuksiaan vapaaseen käyttävät työntekijät saavat maksun tai riittävän korvauksen
  , jonka olisi vastattava vähintään sitä, mitä kyseinen työntekijä saisi sairauslomalla ollessaan
  .

Riittävä toimeentulo

Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten olosuhteiden, kuten kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen, mukaisesti ja ottaen huomioon työmarkkinaosapuolille siirretyn toimivallan, että 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuja oikeuksiaan vapaaseen käyttävät työntekijät saavat maksun tai riittävän korvauksen
  kunkin jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmän mukaisesti
  .

Perustelu

Jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Muutosehdotus 9

10 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4, 5 tai 6 artiklassa tarkoitetun vapaan päättyessä työntekijöillä on oikeus palata tehtäväänsä tai vastaavanlaiseen tehtävään työehdoilla, jotka eivät ole heille aikaisempia epäedullisemmat, sekä saada itselleen ne työehtojen parannukset, joihin heillä olisi ollut oikeus poissaolonsa aikana. | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4, 5 tai 6 artiklassa tarkoitetun vapaan päättyessä työntekijöillä on oikeus palata
  entiseen
  tehtäväänsä tai
  tilanteen mukaan
  vastaavanlaiseen tehtävään työehdoilla, jotka eivät ole heille aikaisempia epäedullisemmat, sekä saada itselleen ne työehtojen parannukset, joihin heillä olisi ollut oikeus poissaolonsa aikana. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4, 5 tai 6 artiklassa tarkoitetun vapaan päättyessä työntekijöillä on oikeus palata tehtäväänsä tai vastaavanlaiseen tehtävään työehdoilla, jotka eivät ole heille aikaisempia epäedullisemmat, sekä saada itselleen ne työehtojen parannukset, joihin heillä olisi ollut oikeus poissaolonsa aikana.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4, 5 tai 6 artiklassa tarkoitetun vapaan päättyessä työntekijöillä on oikeus palata
  entiseen
  tehtäväänsä tai
  tilanteen mukaan
  vastaavanlaiseen tehtävään työehdoilla, jotka eivät ole heille aikaisempia epäedullisemmat, sekä saada itselleen ne työehtojen parannukset, joihin heillä olisi ollut oikeus poissaolonsa aikana.

Perustelu

Uudelleenmuotoilun tarkoituksena on määrittää vahvemmin vanhempainvapaata käyttävän henkilön oikeus palata tehtäväänsä.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen, joka on jatkoa tällä alalla voimassa oleville säännöksille ja liittyy johdonmukaisesti myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan aloitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan unionin sosiaalista ulottuvuutta ja lisäämään jäsenvaltioiden ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä sosiaalisen tuloskunnon alalla. Lainsäädännöllisten ja muiden toimenpiteiden yhdistely tarjoaa tarvittavat keinot unionin ylöspäin tapahtuvan lähentymisen toteuttamiseen – mitä voimassa olevalla lainsäädännöllä ei tähän mennessä ole pystytty saavuttamaan – ja samalla joustonvaran säilyttämiseen. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen, joka on jatkoa tällä alalla voimassa oleville säännöksille ja liittyy johdonmukaisesti myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan aloitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan unionin sosiaalista ulottuvuutta ja lisäämään jäsenvaltioiden ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä sosiaalisen tuloskunnon alalla. Lainsäädännöllisten ja muiden toimenpiteiden yhdistely tarjoaa tarvittavat keinot unionin ylöspäin tapahtuvan lähentymisen toteuttamiseen – mitä voimassa olevalla lainsäädännöllä ei tähän mennessä ole pystytty saavuttamaan – ja samalla joustonvaran säilyttämiseen.

| 2. | muistuttaa, että komission direktiiviehdotuksen oikeusperusta, EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artikla, kuuluu unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin ja että näin ollen sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Komitea katsoo, että EU-tason toiminta on tarpeellista, soveltuvaa ja tarkoituksenmukaista, sillä komission ehdotuksella pyritään nykyaikaistamaan voimassa olevaa oikeudellista kehystä yhteisten vähimmäisvaatimusten asettamiseksi työ- ja yksityiselämän tasapainottamispolitiikalle. Komitea toteaa, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklassa nimenomaan määrätään, että direktiivi on se oikeudellinen väline, jolla asetetaan jäsenvaltioissa asteittain täytäntöön pantavat vähimmäisvaatimukset. Näin varmistetaan, että ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman vähäisin toimin. Komitea on samaa mieltä siitä, että yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla on erityistä merkitystä, kun otetaan huomioon työntekijöiden vapaa liikkuvuus ja vapaus tarjota palveluja EU:n sisämarkkinoilla. Komitea korostaa kuitenkin, että unionin toimissa olisi jätettävä mahdollisimman paljon varaa yksittäisille ja kansallisille päätöksille, sillä tällä alalla on vakiintuneena käytäntönä, että sääntelystä vastaavat työmarkkinaosapuolet niin EU:n kuin jäsenvaltioiden tasolla. Alueet ja kunnat toimivat sekä työnantajan että viranomaisen roolissa. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että komission direktiiviehdotuksen oikeusperusta, EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artikla, kuuluu unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin ja että näin ollen sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Komitea katsoo, että EU-tason toiminta on tarpeellista, soveltuvaa ja tarkoituksenmukaista, sillä komission ehdotuksella pyritään nykyaikaistamaan voimassa olevaa oikeudellista kehystä yhteisten vähimmäisvaatimusten asettamiseksi työ- ja yksityiselämän tasapainottamispolitiikalle. Komitea toteaa, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklassa nimenomaan määrätään, että direktiivi on se oikeudellinen väline, jolla asetetaan jäsenvaltioissa asteittain täytäntöön pantavat vähimmäisvaatimukset. Näin varmistetaan, että ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman vähäisin toimin. Komitea on samaa mieltä siitä, että yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla on erityistä merkitystä, kun otetaan huomioon työntekijöiden vapaa liikkuvuus ja vapaus tarjota palveluja EU:n sisämarkkinoilla. Komitea korostaa kuitenkin, että unionin toimissa olisi jätettävä mahdollisimman paljon varaa yksittäisille ja kansallisille päätöksille, sillä tällä alalla on vakiintuneena käytäntönä, että sääntelystä vastaavat työmarkkinaosapuolet niin EU:n kuin jäsenvaltioiden tasolla. Alueet ja kunnat toimivat sekä työnantajan että viranomaisen roolissa.

| 3. | katsoo, että vastuu työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta tulee jakaa työntekijöiden, perheiden, työmarkkinaosapuolten, paikallis- ja alueyhteisöjen ja kaikkien julkisten ja yksityisten työnantajien ja palveluntarjoajien kesken. Vain kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon kaikki näkökulmat, mahdollistaa sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävän yhteiskunnan rakentamisen ja ihmisten ja perheiden asettamisen toimintapolitiikkojen ytimeen. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että vastuu työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta tulee jakaa työntekijöiden, perheiden, työmarkkinaosapuolten, paikallis- ja alueyhteisöjen ja kaikkien julkisten ja yksityisten työnantajien ja palveluntarjoajien kesken. Vain kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon kaikki näkökulmat, mahdollistaa sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävän yhteiskunnan rakentamisen ja ihmisten ja perheiden asettamisen toimintapolitiikkojen ytimeen.

| 4. | toteaa, että vastuu palkattomasta hoitotyöstä on uskomusten ja kulttuurinormien vuoksi edelleen pääasiassa naisten harteilla. Tämä on yksi suurimmista syistä siihen, miksi naiset osallistuvat miehiä vähemmän työmarkkinoille. AK katsookin, että yhteensovittamistoimet, kuten perhevapaat, voivat samalla auttaa nostamaan naisten työllisyysastetta sekä syntyvyyttä ja johtaa kaikkien kannalta parempiin taloudellisiin tuloksiin. Samanaikaisesti on tärkeää huolehtia siitä, ettei näistä perhevapaista tule naisille loukkua, joka hankaloittaa entisestään heidän asemaansa työmarkkinoilla. Perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen tähtäävien toimintapolitiikkojen rinnalla on siksi kehitettävä toimia, joilla varmistetaan sukupuolten välinen vastuunjako. Ne mahdollistaisivat sosiaalisten rakenteiden muuttamisen ja uudenlaisen sosiaalisen sopimuksen, jonka avulla työhön, kodinhoitotöihin, hoito- ja hoivatyöhön, vapaa-aikaan ja yksityiselämään omistettava aika voidaan organisoida tasapuolisesti naisten ja miesten välillä. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että vastuu palkattomasta hoitotyöstä on uskomusten ja kulttuurinormien vuoksi edelleen pääasiassa naisten harteilla. Tämä on yksi suurimmista syistä siihen, miksi naiset osallistuvat miehiä vähemmän työmarkkinoille. AK katsookin, että yhteensovittamistoimet, kuten perhevapaat, voivat samalla auttaa nostamaan naisten työllisyysastetta sekä syntyvyyttä ja johtaa kaikkien kannalta parempiin taloudellisiin tuloksiin. Samanaikaisesti on tärkeää huolehtia siitä, ettei näistä perhevapaista tule naisille loukkua, joka hankaloittaa entisestään heidän asemaansa työmarkkinoilla. Perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen tähtäävien toimintapolitiikkojen rinnalla on siksi kehitettävä toimia, joilla varmistetaan sukupuolten välinen vastuunjako. Ne mahdollistaisivat sosiaalisten rakenteiden muuttamisen ja uudenlaisen sosiaalisen sopimuksen, jonka avulla työhön, kodinhoitotöihin, hoito- ja hoivatyöhön, vapaa-aikaan ja yksityiselämään omistettava aika voidaan organisoida tasapuolisesti naisten ja miesten välillä.

| 5. | muistuttaa, että nykyinen väestökehitys pakottaa arvioimaan uudelleen sukupuolirooleja ja edistämään entistä joustavampia ja tasapuolisempia työsopimuksia sekä helpottamaan näin sekä miesten että naisten mahdollisuuksia tehdä valintoja työaikojen lyhentämiseksi ja vapaiden ottamiseksi lasten ja muiden perheenjäsenten hoitamista varten. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että nykyinen väestökehitys pakottaa arvioimaan uudelleen sukupuolirooleja ja edistämään entistä joustavampia ja tasapuolisempia työsopimuksia sekä helpottamaan näin sekä miesten että naisten mahdollisuuksia tehdä valintoja työaikojen lyhentämiseksi ja vapaiden ottamiseksi lasten ja muiden perheenjäsenten hoitamista varten.

| 6. | pitää valitettavana, että direktiivin soveltamisala on rajattu työntekijöihin, joilla on työsopimus tai työsuhde, eikä se kata erilaisia epätyypillisiä työsuhteita, kuten itsenäistä ammatinharjoittamista, vaikka se olisi johdonmukaista itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteesta annetun direktiivin 2010/41/EU kanssa. Tällöin soveltamisalaan kuuluisivat myös naamioidut työsuhteet tai taloudellisesti riippuvaiset työsuhteet (näennäisesti itsenäiset ammatinharjoittajat). |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, että direktiivin soveltamisala on rajattu työntekijöihin, joilla on työsopimus tai työsuhde, eikä se kata erilaisia epätyypillisiä työsuhteita, kuten itsenäistä ammatinharjoittamista, vaikka se olisi johdonmukaista itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteesta annetun direktiivin 2010/41/EU kanssa. Tällöin soveltamisalaan kuuluisivat myös naamioidut työsuhteet tai taloudellisesti riippuvaiset työsuhteet (näennäisesti itsenäiset ammatinharjoittajat).

| 7. | on Euroopan komission kanssa samaa mieltä työ- ja yksityiselämän paremman tasapainon tuomista taloudellisista ja sosiaalisista hyödyistä: kyse ei ole vain yhdenvertaisuudesta ja tasa-arvosta naisten ja miesten välillä tai osaamisen optimaalisesta jakautumisesta vaan myös valtioiden julkisen talouden pohjan kestävyydestä ja kasvu- ja työllisyystavoitteiden edistämisestä. |
| --- | --- |

7.

on Euroopan komission kanssa samaa mieltä työ- ja yksityiselämän paremman tasapainon tuomista taloudellisista ja sosiaalisista hyödyistä: kyse ei ole vain yhdenvertaisuudesta ja tasa-arvosta naisten ja miesten välillä tai osaamisen optimaalisesta jakautumisesta vaan myös valtioiden julkisen talouden pohjan kestävyydestä ja kasvu- ja työllisyystavoitteiden edistämisestä.

| 8. | kehottaakin siirtymään uuteen työkulttuuriin, jossa tunnustetaan yksityis- ja työelämän tasapainottamisen jaetut hyödyt naisten, perheiden ja yhteiskunnan kannalta: naisten työllisyysasteen nousu ja sukupuolten välisen palkkaeron kaventuminen vaikuttavat myönteisesti sekä naisiin heidän henkilökohtaisen tyytyväisyytensä, tulojensa ja – suurempien ja tasapuolisempien eläkemaksujen ansiosta – tulevien eläkkeidensä kannalta että perheen taloudelliseen hyvinvointiin, sosiaaliseen osallisuuteen ja terveyteen, ja yritykset saavat hyötyä laajemmasta osaamispotentiaalista ja motivoituneemmasta ja tuottavammasta työvoimasta sekä poissaolojen vähentymisestä. |
| --- | --- |

8.

kehottaakin siirtymään uuteen työkulttuuriin, jossa tunnustetaan yksityis- ja työelämän tasapainottamisen jaetut hyödyt naisten, perheiden ja yhteiskunnan kannalta: naisten työllisyysasteen nousu ja sukupuolten välisen palkkaeron kaventuminen vaikuttavat myönteisesti sekä naisiin heidän henkilökohtaisen tyytyväisyytensä, tulojensa ja – suurempien ja tasapuolisempien eläkemaksujen ansiosta – tulevien eläkkeidensä kannalta että perheen taloudelliseen hyvinvointiin, sosiaaliseen osallisuuteen ja terveyteen, ja yritykset saavat hyötyä laajemmasta osaamispotentiaalista ja motivoituneemmasta ja tuottavammasta työvoimasta sekä poissaolojen vähentymisestä.

| 9. | muistuttaa, että vanhemmat ja omaisiaan hoitavat naiset tai miehet, nuoret tai ikäihmiset, ovat samalla myös työntekijöitä tai yrittäjiä ja maaseudun tai kaupungin asukkaita, joiden ansiosta asuinalue pysyy elinvoimaisena. Komitea nostaa esiin vaikeudet löytää omaishoitajia alueilla, missä ikääntyneiden osuus väestöstä on muita alueita korkeampi. Voitaisiinkin harkita eurooppalaista perheystävällisten kuntien ja kaupunkien laatumerkkiä: se myönnettäisiin kunnille ja kaupungeille, joiden tarjoama perheystävällinen infrastruktuuri kannustaa ihmisiä pysymään paikkakunnalla tai muuttamaan sinne ja parantaa näin kyseisen paikkakunnan houkuttelevuutta investointinäkökulmasta (1). |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että vanhemmat ja omaisiaan hoitavat naiset tai miehet, nuoret tai ikäihmiset, ovat samalla myös työntekijöitä tai yrittäjiä ja maaseudun tai kaupungin asukkaita, joiden ansiosta asuinalue pysyy elinvoimaisena. Komitea nostaa esiin vaikeudet löytää omaishoitajia alueilla, missä ikääntyneiden osuus väestöstä on muita alueita korkeampi. Voitaisiinkin harkita eurooppalaista perheystävällisten kuntien ja kaupunkien laatumerkkiä: se myönnettäisiin kunnille ja kaupungeille, joiden tarjoama perheystävällinen infrastruktuuri kannustaa ihmisiä pysymään paikkakunnalla tai muuttamaan sinne ja parantaa näin kyseisen paikkakunnan houkuttelevuutta investointinäkökulmasta (1).

| 10. | muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten roolista tällä alalla, sillä niillä on perheiden arkielämään vaikuttavaa toimivaltaa muun muassa lastenhoidon, vanhustenhuollon, vammaishuollon, koulutuksen sekä sosiaali- ja työllisyyspalvelujen aloilla. Monitasoinen hallinto on siksi tärkeää direktiivin optimaalisen täytäntöönpanon varmistamiseksi (2). |
| --- | --- |

10.

muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten roolista tällä alalla, sillä niillä on perheiden arkielämään vaikuttavaa toimivaltaa muun muassa lastenhoidon, vanhustenhuollon, vammaishuollon, koulutuksen sekä sosiaali- ja työllisyyspalvelujen aloilla. Monitasoinen hallinto on siksi tärkeää direktiivin optimaalisen täytäntöönpanon varmistamiseksi (2).

| 11. | vaatiikin, että monissa jäsenvaltioissa merkittävinä julkisen sektorin työnantajina toimiville alue- ja paikallisviranomaisille annetaan tukea tarkoituksenmukaisen sosiaali- ja työllisyyspolitiikan toteuttamiseen ja että erityisesti tuetaan ja vahvistetaan niiden kapasiteettia, jotta ne voivat toteuttaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa edistävää politiikkaa. |
| --- | --- |

11.

vaatiikin, että monissa jäsenvaltioissa merkittävinä julkisen sektorin työnantajina toimiville alue- ja paikallisviranomaisille annetaan tukea tarkoituksenmukaisen sosiaali- ja työllisyyspolitiikan toteuttamiseen ja että erityisesti tuetaan ja vahvistetaan niiden kapasiteettia, jotta ne voivat toteuttaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa edistävää politiikkaa.

| 12. | korostaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tärkeyttä välineinä, joiden avulla voidaan soveltuvalla tavalla tukea muun muassa paikallis- ja alueviranomaisia sellaisten toimenpiteiden suunnittelussa, joilla helpotetaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista. Erityisesti Euroopan sosiaalirahaston määrärahoja tulisi lisätä, jotta työllistettävyyden tukemisen lisäksi voidaan tarttua paremmin vakaviin aineellisiin puutteisiin ja työssäkäyvien köyhyyteen ja lisätä sosiaalista osallisuutta. |
| --- | --- |

12.

korostaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tärkeyttä välineinä, joiden avulla voidaan soveltuvalla tavalla tukea muun muassa paikallis- ja alueviranomaisia sellaisten toimenpiteiden suunnittelussa, joilla helpotetaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista. Erityisesti Euroopan sosiaalirahaston määrärahoja tulisi lisätä, jotta työllistettävyyden tukemisen lisäksi voidaan tarttua paremmin vakaviin aineellisiin puutteisiin ja työssäkäyvien köyhyyteen ja lisätä sosiaalista osallisuutta.

| 13. | täsmentää, että paikallis- ja aluetasolla on jo käytössä monia hyviä käytäntöjä, joita tulisi jakaa, levittää ja ottaa käyttöön kaikilla tasoilla. Olisi palkittava yrityksiä, jotka työskentelevät työntekijöidensä työ- ja yksityiselämän todellisen yhteensovittamisen hyväksi. |
| --- | --- |

13.

täsmentää, että paikallis- ja aluetasolla on jo käytössä monia hyviä käytäntöjä, joita tulisi jakaa, levittää ja ottaa käyttöön kaikilla tasoilla. Olisi palkittava yrityksiä, jotka työskentelevät työntekijöidensä työ- ja yksityiselämän todellisen yhteensovittamisen hyväksi.

| 14. | toteaa, että alueet ja kunnat voivat myös helpottaa pääsyä palvelujen ja harrastusten piiriin laatimalla ja toteuttamalla sellaisia yhdennettyjä toimintapolitiikkoja kulttuurin, kaupan ja liikenteen alalla, joissa otetaan huomioon työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen vaatimukset. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että alueet ja kunnat voivat myös helpottaa pääsyä palvelujen ja harrastusten piiriin laatimalla ja toteuttamalla sellaisia yhdennettyjä toimintapolitiikkoja kulttuurin, kaupan ja liikenteen alalla, joissa otetaan huomioon työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen vaatimukset.

| 15. | pitää valitettavana, ettei tekstissä mainita Barcelonan tavoitteita, jotka koskivat naisten työssäkäyntiasteen nostamista. Eurooppa-neuvosto pääsi vuonna 2002 yhteisymmärrykseen näistä tavoitteista, joiden mukaan lastenhoitopalvelut on järjestettävä EU:ssa vähintään 90 prosentille lapsista, jotka ovat täyttäneet 3 vuotta mutta eivät vielä ole oppivelvollisuusikäisiä, ja 33 prosentille alle 3-vuotiaista lapsista. Kaikki jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet näitä tavoitteita, joten on tehostettava toimia niiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana, ettei tekstissä mainita Barcelonan tavoitteita, jotka koskivat naisten työssäkäyntiasteen nostamista. Eurooppa-neuvosto pääsi vuonna 2002 yhteisymmärrykseen näistä tavoitteista, joiden mukaan lastenhoitopalvelut on järjestettävä EU:ssa vähintään 90 prosentille lapsista, jotka ovat täyttäneet 3 vuotta mutta eivät vielä ole oppivelvollisuusikäisiä, ja 33 prosentille alle 3-vuotiaista lapsista. Kaikki jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet näitä tavoitteita, joten on tehostettava toimia niiden toteuttamiseksi.

| 16. | toteaa, että EU-ohjausjakso on tehokas budjettipolitiikan väline, joka voisi olla erittäin hyödyllinen annettaessa jäsenvaltioille ohjausta ja suosituksia sellaisiin taloudellisiin tekijöihin liittyen, joiden vuoksi kotitalouden toisen tulonlähteen työssäkäynti ei ole houkuttelevaa, sekä suuntaviivoja hoitopalvelujen tarjonnan alalla. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että EU-ohjausjakso on tehokas budjettipolitiikan väline, joka voisi olla erittäin hyödyllinen annettaessa jäsenvaltioille ohjausta ja suosituksia sellaisiin taloudellisiin tekijöihin liittyen, joiden vuoksi kotitalouden toisen tulonlähteen työssäkäynti ei ole houkuttelevaa, sekä suuntaviivoja hoitopalvelujen tarjonnan alalla.

| 17. | korostaa tarvetta luoda joustavia työn organisointitapoja erityisesti naisia varten ja varmistaa, etteivät ne merkitse matalaa palkkaa ja heikompia urakehitysnäkymiä. Tällaisista joustavista työjärjestelyistä olisi toisaalta myös keskusteltava asianmukaisesti työnantajien kanssa etenkin pk-yrityksissä, jotta häiriöiden riski olisi mahdollisimman pieni. |
| --- | --- |

17.

korostaa tarvetta luoda joustavia työn organisointitapoja erityisesti naisia varten ja varmistaa, etteivät ne merkitse matalaa palkkaa ja heikompia urakehitysnäkymiä. Tällaisista joustavista työjärjestelyistä olisi toisaalta myös keskusteltava asianmukaisesti työnantajien kanssa etenkin pk-yrityksissä, jotta häiriöiden riski olisi mahdollisimman pieni.

| 18. | muistuttaa, että on tärkeää helpottaa vanhempien ja omaisiaan hoitavien pääsyä koulutuksen piiriin, sillä nämä ovat joutuneet olemaan poissa pitkiä aikoja perheen hoito- tai huoltovelvoitteiden vuoksi, ja pitää arvossa omaishoitajien hankkiman kokemuksen hyödyntämisestä saatavaa rikkautta. |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että on tärkeää helpottaa vanhempien ja omaisiaan hoitavien pääsyä koulutuksen piiriin, sillä nämä ovat joutuneet olemaan poissa pitkiä aikoja perheen hoito- tai huoltovelvoitteiden vuoksi, ja pitää arvossa omaishoitajien hankkiman kokemuksen hyödyntämisestä saatavaa rikkautta.

| 19. | korostaa, että kaikkien eurooppalaisten, mutta etenkin nuorten, naisten ja omaistaan hoitavien työllistymisnäkymien parantamiseksi nykypäivän työmarkkinoilla tarvitaan toimenpiteitä, joilla lisätään uusien liiketoimintamallien ja uusien työn muotojen joustavuutta ja turvallisuutta. Asianmukaisesti säänneltynä ja yhdistettynä toimiin, joilla taataan myös oikeusturva ja oikeudellinen selkeys, joustavuuden lisääminen hyödyttää sekä työntekijöitä että työnantajia. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että kaikkien eurooppalaisten, mutta etenkin nuorten, naisten ja omaistaan hoitavien työllistymisnäkymien parantamiseksi nykypäivän työmarkkinoilla tarvitaan toimenpiteitä, joilla lisätään uusien liiketoimintamallien ja uusien työn muotojen joustavuutta ja turvallisuutta. Asianmukaisesti säänneltynä ja yhdistettynä toimiin, joilla taataan myös oikeusturva ja oikeudellinen selkeys, joustavuuden lisääminen hyödyttää sekä työntekijöitä että työnantajia.

| 20. | muistuttaa siitä, että yksinhuoltajiin kohdistuu erityisiä haasteita työ- ja yksityiselämän tasapainottamisessa ja että he tarvitsevat erityistä tukea. He työskentelevät usein osa-aikaisesti, heidän uramahdollisuutensa ovat vähäiset ja koulutuksen ja täydennyskoulutuksen hankkiminen on heille vaikeaa. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tulisi tarjota erityisesti yksinhuoltajille joustavia työaikamalleja ja ammatillista koulutusta, jotka voidaan sovittaa yhteen perhevastuiden kanssa. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa siitä, että yksinhuoltajiin kohdistuu erityisiä haasteita työ- ja yksityiselämän tasapainottamisessa ja että he tarvitsevat erityistä tukea. He työskentelevät usein osa-aikaisesti, heidän uramahdollisuutensa ovat vähäiset ja koulutuksen ja täydennyskoulutuksen hankkiminen on heille vaikeaa. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tulisi tarjota erityisesti yksinhuoltajille joustavia työaikamalleja ja ammatillista koulutusta, jotka voidaan sovittaa yhteen perhevastuiden kanssa.

| 21. | pitää tärkeänä, että omaishoitajien yksityiselämässään suorittamassa tehtävässä hankkima kokemus voitaisiin tunnustaa käytännössä. Sitä varten olisi helpotettava heidän pääsyään työmarkkinoille harjoittamaan ammattimaisesti samoja tehtäviä, joihin he ovat hankkineet taidot omassa yksityiselämässään. |
| --- | --- |

21.

pitää tärkeänä, että omaishoitajien yksityiselämässään suorittamassa tehtävässä hankkima kokemus voitaisiin tunnustaa käytännössä. Sitä varten olisi helpotettava heidän pääsyään työmarkkinoille harjoittamaan ammattimaisesti samoja tehtäviä, joihin he ovat hankkineet taidot omassa yksityiselämässään.

| 22. | pitää valitettavana, ettei tekstiin sisälly ehdotuksia äitiyteen liittyvien oikeuksien parantamisesta eli esimerkiksi pidennetystä irtisanomissuojasta ja yleisemmin syrjintäkysymyksistä työelämässä. Tämän tilaisuuden hukkaaminen on harmillista, erityisesti kun otetaan huomioon, että direktiivillä on tarkoitus korvata vuonna 2015 peruutettu äitiyslomadirektiivi. |
| --- | --- |

22.

pitää valitettavana, ettei tekstiin sisälly ehdotuksia äitiyteen liittyvien oikeuksien parantamisesta eli esimerkiksi pidennetystä irtisanomissuojasta ja yleisemmin syrjintäkysymyksistä työelämässä. Tämän tilaisuuden hukkaaminen on harmillista, erityisesti kun otetaan huomioon, että direktiivillä on tarkoitus korvata vuonna 2015 peruutettu äitiyslomadirektiivi.

| 23. | on tyytyväinen isyysloman asettamiseen, sillä se on niin vanhempien kuin lasten edun mukaista. Tarvitaan kulttuurista muutosta, jotta isistä alkaa tuntua hyväksyttävältä ottaa töistä vapaata lapsen hoitamiseksi. Tämä muutos saadaan nopeammin aikaan, jos molempia vanhempia kohdellaan tasapuolisemmin heti raskauden alusta lähtien. |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen isyysloman asettamiseen, sillä se on niin vanhempien kuin lasten edun mukaista. Tarvitaan kulttuurista muutosta, jotta isistä alkaa tuntua hyväksyttävältä ottaa töistä vapaata lapsen hoitamiseksi. Tämä muutos saadaan nopeammin aikaan, jos molempia vanhempia kohdellaan tasapuolisemmin heti raskauden alusta lähtien.

| 24. | kannattaa syrjinnän välttämiseksi ehdotusta myöntää isyysloma ilman että kansallisessa lainsäädännössä määritelty siviilisääty tai perheasema vaikuttaa tähän oikeuteen. Jäsenvaltioiden on arvioitava, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä tarpeen mukauttaa, jos vapaan hakijoita on useampia kuin kaksi. |
| --- | --- |

24.

kannattaa syrjinnän välttämiseksi ehdotusta myöntää isyysloma ilman että kansallisessa lainsäädännössä määritelty siviilisääty tai perheasema vaikuttaa tähän oikeuteen. Jäsenvaltioiden on arvioitava, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä tarpeen mukauttaa, jos vapaan hakijoita on useampia kuin kaksi.

| 25. | kannustaa ottamaan käyttöön vanhempainvapaan, jonka aikaisesta palkasta päättävät joko lainsäädäntöteitse tai työehtosopimusneuvottelujen kautta jäsenvaltiot, joiden yksinomaiseen toimivaltaan asia kuuluu. Jäsenvaltioille tulee myös antaa mahdollisuus päättää asiaa koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä. Lisäksi komitea katsoo, että sellainen tasapaino vanhempien yksityis- ja työelämän välillä, joka antaa vanhemmille enemmän aikaa läsnäoloon aiheuttamatta epävarmuutta työpaikasta, on ratkaiseva tekijä lasten ja yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta. |
| --- | --- |

25.

kannustaa ottamaan käyttöön vanhempainvapaan, jonka aikaisesta palkasta päättävät joko lainsäädäntöteitse tai työehtosopimusneuvottelujen kautta jäsenvaltiot, joiden yksinomaiseen toimivaltaan asia kuuluu. Jäsenvaltioille tulee myös antaa mahdollisuus päättää asiaa koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä. Lisäksi komitea katsoo, että sellainen tasapaino vanhempien yksityis- ja työelämän välillä, joka antaa vanhemmille enemmän aikaa läsnäoloon aiheuttamatta epävarmuutta työpaikasta, on ratkaiseva tekijä lasten ja yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta.

| 26. | myöntää, että palkallinen hoitovapaa on tärkeä ehdotus, joka antaa oikeudellisen perustan ja tukea henkilöille, jotka hoitavat spontaanisti ja epävirallisesti iäkkäitä tai vammaisia lähiomaisiaan, ja kannustaa sitoutumaan sukupolvien väliseen solidaarisuuteen perheen sisällä. Vielä on kuitenkin tehtävä työtä sen takaamiseksi, että tarjolla on riittävästi pitkäaikaishoitoon tarkoitettuja rakenteita uusiin tarpeisiin vastaamiseksi ja että pitkäaikaishoitopalvelujen luomiseksi on varattu EU:n varoja. Nämä kaksi puolta ovat välttämättömiä, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita selviämään Euroopan väestökehityksen nykysuuntauksesta: väestön ikääntymisestä, syntyvyyden laskusta ja eliniänodotteen pidentymisestä. Työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen ja naisten ja miesten tasa-arvon lisäksi on investoitava laadukkaisiin pitkäaikaishoitoihin ja monipuolistettava hoitopalvelutarjontaa. |
| --- | --- |

26.

myöntää, että palkallinen hoitovapaa on tärkeä ehdotus, joka antaa oikeudellisen perustan ja tukea henkilöille, jotka hoitavat spontaanisti ja epävirallisesti iäkkäitä tai vammaisia lähiomaisiaan, ja kannustaa sitoutumaan sukupolvien väliseen solidaarisuuteen perheen sisällä. Vielä on kuitenkin tehtävä työtä sen takaamiseksi, että tarjolla on riittävästi pitkäaikaishoitoon tarkoitettuja rakenteita uusiin tarpeisiin vastaamiseksi ja että pitkäaikaishoitopalvelujen luomiseksi on varattu EU:n varoja. Nämä kaksi puolta ovat välttämättömiä, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita selviämään Euroopan väestökehityksen nykysuuntauksesta: väestön ikääntymisestä, syntyvyyden laskusta ja eliniänodotteen pidentymisestä. Työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen ja naisten ja miesten tasa-arvon lisäksi on investoitava laadukkaisiin pitkäaikaishoitoihin ja monipuolistettava hoitopalvelutarjontaa.

| 27. | on tyytyväinen Euroopan komission muiden kuin lainsäädännöllisten toimenpiteiden yhteydessä esittämään ehdotukseen tuottaa enemmän ja parempilaatuista tietoa ja korostaa tarvetta kerätä tietoa paikallis- ja aluetasolta, jotta voidaan laatia kohdennettuja ja resurssitehokkaita toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen Euroopan komission muiden kuin lainsäädännöllisten toimenpiteiden yhteydessä esittämään ehdotukseen tuottaa enemmän ja parempilaatuista tietoa ja korostaa tarvetta kerätä tietoa paikallis- ja aluetasolta, jotta voidaan laatia kohdennettuja ja resurssitehokkaita toimintapolitiikkoja.

| 28. | katsoo, että olisi aiheellista tunnustaa erikseen varhaiskasvatuspalvelujen kasvatuksellinen merkitys ja ottaa tämä huomioon tukitoimissa, jotta parannetaan alan henkilöstön asemaa ja tällä erittäin herkällä toimialalla tehtävän työn sosiaalista arvostusta. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että olisi aiheellista tunnustaa erikseen varhaiskasvatuspalvelujen kasvatuksellinen merkitys ja ottaa tämä huomioon tukitoimissa, jotta parannetaan alan henkilöstön asemaa ja tällä erittäin herkällä toimialalla tehtävän työn sosiaalista arvostusta.

| 29. | korostaa, että lomiin ja vapaisiin liittyvän suojelun vahvistamisen lisäksi uuden direktiivin menestys riippuu myös sukupuolten palkkaerojen poistamisesta ja tasapuolisuuden lisäämisestä työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että lomiin ja vapaisiin liittyvän suojelun vahvistamisen lisäksi uuden direktiivin menestys riippuu myös sukupuolten palkkaerojen poistamisesta ja tasapuolisuuden lisäämisestä työmarkkinoilla.

| 30. | ehdottaa, että kerätään työaikatietoja sukupuolittain ja ikäryhmittäin, jotta saadaan tietoa syrjinnästä eri ryhmien välillä. |
| --- | --- |

30.

ehdottaa, että kerätään työaikatietoja sukupuolittain ja ikäryhmittäin, jotta saadaan tietoa syrjinnästä eri ryhmien välillä.

| 31. | ehdottaa, että indikaattoreita työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta päivitetään jatkuvasti yhteistyössä Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE), Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound), Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) sekä kansallisten ja alueellisten tasa-arvoelinten kanssa, jotta tiedot olisivat merkityksellisiä ja saatavilla oikeaan aikaan. |
| --- | --- |

31.

ehdottaa, että indikaattoreita työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta päivitetään jatkuvasti yhteistyössä Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE), Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound), Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) sekä kansallisten ja alueellisten tasa-arvoelinten kanssa, jotta tiedot olisivat merkityksellisiä ja saatavilla oikeaan aikaan.

| 32. | pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoa koskeva kasvatus oppivelvollisuuskoulutukseen ja esikouluvaiheeseen sekä jatkamaan viranomaisten tekemää tiedotus- ja valitustyötä. |
| --- | --- |

32.

pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoa koskeva kasvatus oppivelvollisuuskoulutukseen ja esikouluvaiheeseen sekä jatkamaan viranomaisten tekemää tiedotus- ja valitustyötä.

| 33. | kannustaa Euroopan komissiota keskittymään toimissaan siihen, että varmistetaan voimassa olevan EU:n lainsäädännön ja nykyisten tavoitteiden täytäntöönpano ja noudattaminen, jotta huolehditaan vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta. EU:n on laadittava ja otettava käyttöön uusi eurooppalainen monivuotinen tasa-arvostrategia, seurattava tilannetta jäsenvaltioissa, tiedotettava ja levitettävä hyviä käytänteitä tasa-arvon hyväksi tehtävästä työstä. Entistä kattavampi yhdennetty sukupuolinäkökulma voisi kannustaa toimiin kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

33.

kannustaa Euroopan komissiota keskittymään toimissaan siihen, että varmistetaan voimassa olevan EU:n lainsäädännön ja nykyisten tavoitteiden täytäntöönpano ja noudattaminen, jotta huolehditaan vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta. EU:n on laadittava ja otettava käyttöön uusi eurooppalainen monivuotinen tasa-arvostrategia, seurattava tilannetta jäsenvaltioissa, tiedotettava ja levitettävä hyviä käytänteitä tasa-arvon hyväksi tehtävästä työstä. Entistä kattavampi yhdennetty sukupuolinäkökulma voisi kannustaa toimiin kansallisella tasolla.

| 34. | pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vähennetään työssäkäyvien vanhempien työpäivän aikaisen lastenhoidon taloudellisia kustannuksia lapsen syntymästä oppivelvollisuuden alkamiseen. |
| --- | --- |

34.

pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vähennetään työssäkäyvien vanhempien työpäivän aikaisen lastenhoidon taloudellisia kustannuksia lapsen syntymästä oppivelvollisuuden alkamiseen.

| 35. | pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita ottamaan huomioon pk- ja mikroyritysten tilanteen sekä toteuttamaan taloudellisia toimenpiteitä, jotta ne pystyvät helpottamaan työntekijöidensä työ- ja yksityiselämän tasapainottamista. |
| --- | --- |

35.

pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita ottamaan huomioon pk- ja mikroyritysten tilanteen sekä toteuttamaan taloudellisia toimenpiteitä, jotta ne pystyvät helpottamaan työntekijöidensä työ- ja yksityiselämän tasapainottamista.

Bryssel 30. marraskuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/EY kumoamisesta (EUVL L 180, 15.7.2010, s. 1).

17

(18)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1).

18

(19)  Neuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta (EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9)

19

(20)  Neuvoston direktiivi 2010/18/EU, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2010, BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta (EUVL L 68, 18.3.2010, s. 13).

20

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/EY kumoamisesta (EUVL L 180, 15.7.2010, s. 1).

17

(18)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1).

18

(19)  Neuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta (EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9)

19

(20)  Neuvoston direktiivi 2010/18/EU, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2010, BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta (EUVL L 68, 18.3.2010, s. 13).

20

(21)  
  Komission suositus 2013/112/EU, annettu 20 päivänä helmikuuta 2013, ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (

  EUVL L 59, 2.3.2013, s. 5).

21

Komission suositus 2013/112/EU, annettu 20 päivänä helmikuuta 2013, ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (

(21)  Neuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta (EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43).

21

(21)  Neuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta (EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43).

21

(1)  Työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva alueellisten vaikutusten arviointiraportti (englanniksi)

1

(2)  Kuten edellä.

2

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/73

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Jätteen hyödyntäminen energiana kiertotaloudessa”

(2018/C 164/12)

| Esittelijä: | Kata Tüttő (HU, PES) Budapestin 12. kaupunkipiirivaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energian hyödyntäminen kiertotaloudessa
  COM(2017) 34 final |

Esittelijä:

Kata Tüttő (HU, PES) Budapestin 12. kaupunkipiirivaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energian hyödyntäminen kiertotaloudessa

COM(2017) 34 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | vahvistaa, että jätehierarkia on tärkeä kiertotalouden periaate, ja on samaa mieltä siitä, että jätteestä saatavan energian hyödyntäminen voi osaltaan edistää siirtymistä kiertotalouteen, kunhan valitut ratkaisut eivät estä jätteiden syntymisen ennaltaehkäisyn, tuotteiden uudelleenkäytön ja jätteiden kierrätyksen tehostamista. |
| --- | --- |

1.

vahvistaa, että jätehierarkia on tärkeä kiertotalouden periaate, ja on samaa mieltä siitä, että jätteestä saatavan energian hyödyntäminen voi osaltaan edistää siirtymistä kiertotalouteen, kunhan valitut ratkaisut eivät estä jätteiden syntymisen ennaltaehkäisyn, tuotteiden uudelleenkäytön ja jätteiden kierrätyksen tehostamista.

| 2. | vahvistaa, että kunnianhimoisen tavoitteen eli täydellisen kiertotalouden saavuttaminen edellyttää poliittista tahtoa ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin kaikilla tasoilla sekä pysyvää muutosta yleisessä mielipiteessä ja kuluttajien käyttäytymisessä. Lisäksi on luotava vakaat markkinat tuotteille ja materiaaleille, jotka pohjautuvat uusioraaka-aineisiin. |
| --- | --- |

2.

vahvistaa, että kunnianhimoisen tavoitteen eli täydellisen kiertotalouden saavuttaminen edellyttää poliittista tahtoa ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin kaikilla tasoilla sekä pysyvää muutosta yleisessä mielipiteessä ja kuluttajien käyttäytymisessä. Lisäksi on luotava vakaat markkinat tuotteille ja materiaaleille, jotka pohjautuvat uusioraaka-aineisiin.

| 3. | vahvistaa, että väistämättä syntyvän ja kierrätykseen soveltumattoman jätteen muuntaminen energiaksi erittäin tehokkaissa polttolaitoksissa on tietyin edellytyksin erottamaton osa kiertotaloutta ja että sillä on tärkeä rooli useissa jäsenvaltioissa ja alueilla pyrittäessä vähentämään jätteiden vientiä kaatopaikalle merkittävästi lähitulevaisuudessa. Jätteen muuttaminen energiaksi sitä paitsi edesauttaa omalta osaltaan energiahuoltoa. |
| --- | --- |

3.

vahvistaa, että väistämättä syntyvän ja kierrätykseen soveltumattoman jätteen muuntaminen energiaksi erittäin tehokkaissa polttolaitoksissa on tietyin edellytyksin erottamaton osa kiertotaloutta ja että sillä on tärkeä rooli useissa jäsenvaltioissa ja alueilla pyrittäessä vähentämään jätteiden vientiä kaatopaikalle merkittävästi lähitulevaisuudessa. Jätteen muuttaminen energiaksi sitä paitsi edesauttaa omalta osaltaan energiahuoltoa.

| 4. | korostaa, että myös jätteen energiahyödyntämisen suunnittelun tulisi perustua EU:n laatimaan jätehierarkiaan, jätteen määrän minimointiin ja elinkaariajatteluun ja ettei kiertotaloudessa pidä poiketa korkeaan kierrätysasteeseen perustuvasta mallista energiahyödyntämistarkoituksessa, eli on vältettävä polttolaitosten kapasiteetin ylimitoittamista. On kuitenkin tärkeää korostaa, että ainoastaan hyötykäyttöön soveltuva jäte kierrätetään ja että jäännösjäte sijoitetaan kaatopaikalle vain viimeisenä ratkaisuna, joten energiahyödyntäminen on asetettava kaatopaikalle sijoittamisen edelle. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että myös jätteen energiahyödyntämisen suunnittelun tulisi perustua EU:n laatimaan jätehierarkiaan, jätteen määrän minimointiin ja elinkaariajatteluun ja ettei kiertotaloudessa pidä poiketa korkeaan kierrätysasteeseen perustuvasta mallista energiahyödyntämistarkoituksessa, eli on vältettävä polttolaitosten kapasiteetin ylimitoittamista. On kuitenkin tärkeää korostaa, että ainoastaan hyötykäyttöön soveltuva jäte kierrätetään ja että jäännösjäte sijoitetaan kaatopaikalle vain viimeisenä ratkaisuna, joten energiahyödyntäminen on asetettava kaatopaikalle sijoittamisen edelle.

| 5. | toteaa, että EU:n jätelainsäädännön aukoton ja asianmukainen täytäntöönpano on äärimmäisen tärkeää, jotta jätehuollolle saadaan luotua tasapuoliset edellytykset kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että EU:n jätelainsäädännön aukoton ja asianmukainen täytäntöönpano on äärimmäisen tärkeää, jotta jätehuollolle saadaan luotua tasapuoliset edellytykset kaikkialla Euroopassa.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioiden kaikkia hallintotasoja ottamaan käyttöön kaikki keinot kaatopaikalle viemisen ja kierrätyskelvottoman poltettavan jätteen määrän vähentämiseksi varsinkin, jos tämä tarkoittaa sitä, ettei energiaa käytetä hyödyksi, kiinnittäen erityistä huomiota jätteiden syntymisen ennaltaehkäisyyn, jätteiden erilliskeräyksen kehittämiseen ja investoimiseen jätehierarkiassa ylemmällä tasolla oleviin toimintoihin. |
| --- | --- |

6.

kehottaa jäsenvaltioiden kaikkia hallintotasoja ottamaan käyttöön kaikki keinot kaatopaikalle viemisen ja kierrätyskelvottoman poltettavan jätteen määrän vähentämiseksi varsinkin, jos tämä tarkoittaa sitä, ettei energiaa käytetä hyödyksi, kiinnittäen erityistä huomiota jätteiden syntymisen ennaltaehkäisyyn, jätteiden erilliskeräyksen kehittämiseen ja investoimiseen jätehierarkiassa ylemmällä tasolla oleviin toimintoihin.

| 7. | panee merkille, että Euroopan alueiden välillä on valtavia eroja paitsi yhdyskuntajätteen määrässä myös sen käsittelyssä. Tietyt alueet ylittävät jo unionin jätealan tavoitteet, vaikka jätteitä ei hyödynnetä energiana, kun taas toisissa ei päästä edes asetettuihin vähimmäistavoitteisiin. Tämä osoittaa, että samanlaisten järjestelmien käyttöönotto voi johtaa hyvin erilaisiin lopputuloksiin ja että paikallistason sitoutuminen asetettuihin tavoitteisiin on siten ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että Euroopan alueiden välillä on valtavia eroja paitsi yhdyskuntajätteen määrässä myös sen käsittelyssä. Tietyt alueet ylittävät jo unionin jätealan tavoitteet, vaikka jätteitä ei hyödynnetä energiana, kun taas toisissa ei päästä edes asetettuihin vähimmäistavoitteisiin. Tämä osoittaa, että samanlaisten järjestelmien käyttöönotto voi johtaa hyvin erilaisiin lopputuloksiin ja että paikallistason sitoutuminen asetettuihin tavoitteisiin on siten ratkaisevan tärkeää.

| 8. | muistuttaa, että jätehierarkia muodostaa EU:n jätepolitiikan ja alan säännöstön peruspilarin ja se on keskeinen tekijä siirtymisessä kiertotalouteen. Sen päätavoitteena on määrittää tärkeysjärjestys, jotta voidaan vähentää mahdollisimman paljon ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia ja saavuttaa mahdollisimman hyvä resurssitehokkuus jätteen syntymisen ehkäisemisessä ja jätehuollossa. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että jätehierarkia muodostaa EU:n jätepolitiikan ja alan säännöstön peruspilarin ja se on keskeinen tekijä siirtymisessä kiertotalouteen. Sen päätavoitteena on määrittää tärkeysjärjestys, jotta voidaan vähentää mahdollisimman paljon ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia ja saavuttaa mahdollisimman hyvä resurssitehokkuus jätteen syntymisen ehkäisemisessä ja jätehuollossa.

| 9. | korostaa, että koska jäsenvaltioiden ja alueiden väliset erot jätteen energiahyödyntämisen tilanteessa ja mahdollisuuksissa ovat niin suuret, myös tarkoituksenmukaisimmat keinot yleistavoitteiden saavuttamiseksi voivat olla hyvin erilaisia. Yhden mallin mukaista lähestymistapaa olisi siksi vältettävä. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että koska jäsenvaltioiden ja alueiden väliset erot jätteen energiahyödyntämisen tilanteessa ja mahdollisuuksissa ovat niin suuret, myös tarkoituksenmukaisimmat keinot yleistavoitteiden saavuttamiseksi voivat olla hyvin erilaisia. Yhden mallin mukaista lähestymistapaa olisi siksi vältettävä.

Jätteiden erilliskeräys

| 10. | toteaa, että biojätteen osuus kotitalousjätteen määrästä on merkittävä, ja korostaa, että on kiinnitettävä enemmän huomiota kyseisen jätteen kierrätyksen tehostamiseen hyödyntämällä esimerkiksi puhtaan, asianmukaisesti lajitellun biohajoavan jätteen anaerobisen hajottamisen kaltaisia menetelmiä, joissa yhdistyvät materiaalien kierrätys ja hyödyntäminen energiana. Biojätteen kerääminen tulee toteuttaa paikallisten ja alueellisten olosuhteiden pohjalta ja siinä tulee jättää tilaa kehittämiselle ja innovoinnille. Sen vuoksi on tärkeää järjestää keruu sen mukaan, mikä on paikallistason arvio siitä, miten jätepolitiikan puitedirektiivissä asetetut kierrätystä koskevat tavoitteet pystytään parhaiten saavuttamaan, eikä asettaa paikallis- ja alueviranomaisille keruumenetelmiä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että biojätteen osuus kotitalousjätteen määrästä on merkittävä, ja korostaa, että on kiinnitettävä enemmän huomiota kyseisen jätteen kierrätyksen tehostamiseen hyödyntämällä esimerkiksi puhtaan, asianmukaisesti lajitellun biohajoavan jätteen anaerobisen hajottamisen kaltaisia menetelmiä, joissa yhdistyvät materiaalien kierrätys ja hyödyntäminen energiana. Biojätteen kerääminen tulee toteuttaa paikallisten ja alueellisten olosuhteiden pohjalta ja siinä tulee jättää tilaa kehittämiselle ja innovoinnille. Sen vuoksi on tärkeää järjestää keruu sen mukaan, mikä on paikallistason arvio siitä, miten jätepolitiikan puitedirektiivissä asetetut kierrätystä koskevat tavoitteet pystytään parhaiten saavuttamaan, eikä asettaa paikallis- ja alueviranomaisille keruumenetelmiä koskevia vaatimuksia.

| 11. | katsoo, että ottaen huomioon EU:n alueiden toisistaan poikkeavat kehitystasot ja alati kehittyneempien kierrätysjärjestelmien ja energian talteenottojärjestelmien suhteellisen korkeat toteuttamiskustannukset on syytä etsiä mahdollisuuksia lisätä tämänlaatuisen toiminnan rahoitusta. Tämä on kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten etu. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että ottaen huomioon EU:n alueiden toisistaan poikkeavat kehitystasot ja alati kehittyneempien kierrätysjärjestelmien ja energian talteenottojärjestelmien suhteellisen korkeat toteuttamiskustannukset on syytä etsiä mahdollisuuksia lisätä tämänlaatuisen toiminnan rahoitusta. Tämä on kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten etu.

| 12. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että vaikka erilliskeräysaste on monilla alueilla korkea, kierrätys ei ole suhteessa tähän asteeseen. Onkin kehitettävä erityisiä poliittisia välineitä tämän ristiriidan korjaamiseksi. Etenkin on tärkeää asettaa vaatimuksia uusioraaka-aineiden käytön edistämiseksi, ja tässä yhteydessä on huolehdittava näiden raaka-aineiden hintojen kilpailukyvystä alkuperäisiin raaka-aineisiin verrattuna. |
| --- | --- |

12.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että vaikka erilliskeräysaste on monilla alueilla korkea, kierrätys ei ole suhteessa tähän asteeseen. Onkin kehitettävä erityisiä poliittisia välineitä tämän ristiriidan korjaamiseksi. Etenkin on tärkeää asettaa vaatimuksia uusioraaka-aineiden käytön edistämiseksi, ja tässä yhteydessä on huolehdittava näiden raaka-aineiden hintojen kilpailukyvystä alkuperäisiin raaka-aineisiin verrattuna.

| 13. | kannattaa jätteen lajittelu- ja kierrätysmekanismien kehittämistä, joka voi johtaa sellaisen laadukkaan jätteen tuotantoon, jonka haitta-ainepitoisuus on pieni. Voidaan käyttää myös muita menetelmiä, joita ovat esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden korvaaminen polttolaitoksissa syntyvällä jätteellä sementin ja kalkin tuotantoon tarkoitetuissa polttolaitoksissa, biohajoavan jätteen anaerobinen hajottaminen ja jäteperäisten polttoaineiden tuotanto. Uuden polttokapasiteetin käyttöönotto on kuitenkin täydentävä ratkaisu, jota tulee hyödyntää, jotta vältetään uusien kaatopaikkojen perustaminen alueille, missä jätteenpolttokapasiteetti on vähäinen. Tämä tarjoaa kaiken kaikkiaan paremman ympäristöhyödyn. Mainitun kaltaisiin polttolaitoksiin täytyy kuitenkin yhdistää energiahyödyntäminen. |
| --- | --- |

13.

kannattaa jätteen lajittelu- ja kierrätysmekanismien kehittämistä, joka voi johtaa sellaisen laadukkaan jätteen tuotantoon, jonka haitta-ainepitoisuus on pieni. Voidaan käyttää myös muita menetelmiä, joita ovat esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden korvaaminen polttolaitoksissa syntyvällä jätteellä sementin ja kalkin tuotantoon tarkoitetuissa polttolaitoksissa, biohajoavan jätteen anaerobinen hajottaminen ja jäteperäisten polttoaineiden tuotanto. Uuden polttokapasiteetin käyttöönotto on kuitenkin täydentävä ratkaisu, jota tulee hyödyntää, jotta vältetään uusien kaatopaikkojen perustaminen alueille, missä jätteenpolttokapasiteetti on vähäinen. Tämä tarjoaa kaiken kaikkiaan paremman ympäristöhyödyn. Mainitun kaltaisiin polttolaitoksiin täytyy kuitenkin yhdistää energiahyödyntäminen.

Polttokapasiteetti

| 14. | toteaa, että siirtyminen kiertotalouteen edellyttää kierrätykseen soveltumattoman jätteen käsittelyä suunniteltaessa järkevän tasapainon löytämistä energiahyödyntämiskapasiteetin suhteen, jotta voidaan välttää taloudellisen tappion riski ja kierrätysasteen nostamista haittaavien infrastruktuuriesteiden luominen. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että siirtyminen kiertotalouteen edellyttää kierrätykseen soveltumattoman jätteen käsittelyä suunniteltaessa järkevän tasapainon löytämistä energiahyödyntämiskapasiteetin suhteen, jotta voidaan välttää taloudellisen tappion riski ja kierrätysasteen nostamista haittaavien infrastruktuuriesteiden luominen.

| 15. | huomauttaa, että polttokapasiteettia tarkasteltaessa on kiertotaloutta ajatellen otettava ehdottomasti huomioon käsiteltävien jätteiden kuljetusmatkat sekä sellaiset tekijät kuin etäisyys muista jätteenlajittelu- ja jätteenkäsittelykeskuksista (ja niiden keräilyalueista), keräilyalueen asukasluku, tuotetun jätteen määrä sekä ennusteet kehityksestä kyseisten tekijöiden suhteen, jotta ympäristön lisäkuormitus voisi jäädä mahdollisimman vähäiseksi. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että polttokapasiteettia tarkasteltaessa on kiertotaloutta ajatellen otettava ehdottomasti huomioon käsiteltävien jätteiden kuljetusmatkat sekä sellaiset tekijät kuin etäisyys muista jätteenlajittelu- ja jätteenkäsittelykeskuksista (ja niiden keräilyalueista), keräilyalueen asukasluku, tuotetun jätteen määrä sekä ennusteet kehityksestä kyseisten tekijöiden suhteen, jotta ympäristön lisäkuormitus voisi jäädä mahdollisimman vähäiseksi.

| 16. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että polttokapasiteettia arvioitaessa ja suunniteltaessa ei riitä, että otetaan huomioon yhdyskuntajäte, sillä suuri osa energiahyödyntämiseen soveltuvista tuotantopanoksista saadaan muista jätelähteistä. |
| --- | --- |

16.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että polttokapasiteettia arvioitaessa ja suunniteltaessa ei riitä, että otetaan huomioon yhdyskuntajäte, sillä suuri osa energiahyödyntämiseen soveltuvista tuotantopanoksista saadaan muista jätelähteistä.

| 17. | katsoo, että komissio kohdentaa valitettavasti suosituksissaan huomionsa yksipuolisesti jätteenpolton ylikapasiteettiin, kun unionissa kaatopaikoille sijoitetun materiaalin suuri osuus osoittaa myös alikapasiteetin olevan ongelma, johon on puututtava. Jätteen määrän supistamiseksi on tärkeää asettaa selkeämpiä vaatimuksia materiaalin uudelleenkäytöstä ja kierrätyksestä ja suosia kierrätetyn materiaalin käyttämistä tavaroiden tuotantoon, ottaen kuitenkin huomioon haitallisten aineiden poistamisen kierrosta. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että komissio kohdentaa valitettavasti suosituksissaan huomionsa yksipuolisesti jätteenpolton ylikapasiteettiin, kun unionissa kaatopaikoille sijoitetun materiaalin suuri osuus osoittaa myös alikapasiteetin olevan ongelma, johon on puututtava. Jätteen määrän supistamiseksi on tärkeää asettaa selkeämpiä vaatimuksia materiaalin uudelleenkäytöstä ja kierrätyksestä ja suosia kierrätetyn materiaalin käyttämistä tavaroiden tuotantoon, ottaen kuitenkin huomioon haitallisten aineiden poistamisen kierrosta.

| 18. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että vaikka jätteen energiahyödyntämisellä on tärkeä rooli monissa jäsenvaltioissa kaatopaikalle viemisen vähentämisessä, liian suuri jätteenpolttokapasiteetti voi johtaa yhteen teknologiaan jumiutumiseen, ja tämä voi haitata jätealan tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

18.

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että vaikka jätteen energiahyödyntämisellä on tärkeä rooli monissa jäsenvaltioissa kaatopaikalle viemisen vähentämisessä, liian suuri jätteenpolttokapasiteetti voi johtaa yhteen teknologiaan jumiutumiseen, ja tämä voi haitata jätealan tavoitteiden saavuttamista.

| 19. | ehdottaa tehottomampien vanhojen polttolaitosten energiatehokkuusasteen nostamista optimitasolle Euroopan unionin energiaomavaraisuuden tukemiseksi ja uusiutumattomien fossiilisten resurssien käytön vähentämiseksi. Tapauksissa, joissa tehokkuuden parantaminen ei ole taloudellisesti ja teknisesti mahdollista, polttolaitos tulisi poistaa käytöstä ja tukimekanismit tulisi lakkauttaa asteittain niiltä laitoksilta, joissa mukautusta ei toteuteta, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa on liikakapasiteettia. |
| --- | --- |

19.

ehdottaa tehottomampien vanhojen polttolaitosten energiatehokkuusasteen nostamista optimitasolle Euroopan unionin energiaomavaraisuuden tukemiseksi ja uusiutumattomien fossiilisten resurssien käytön vähentämiseksi. Tapauksissa, joissa tehokkuuden parantaminen ei ole taloudellisesti ja teknisesti mahdollista, polttolaitos tulisi poistaa käytöstä ja tukimekanismit tulisi lakkauttaa asteittain niiltä laitoksilta, joissa mukautusta ei toteuteta, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa on liikakapasiteettia.

| 20. | suosittaa, että jäsenvaltiot, joilla on hyvin vähän tai ei lainkaan polttokapasiteettia, panostavat ennen kaikkea jätteiden erilliskeräyksen ja kierrätyksen kehittämiseen – erilliskeräys jätteiden syntypaikassa on erityisen suotavaa, koska se on olennainen edellytys hyvälaatuisen, kierrätyksen kannalta arvokkaan jätteen saannille – ja hyödyntävät jätteen energiana laajamittaisemmin vain huolellisen suunnittelun puitteissa, sillä kyse on ennen muuta väliaikaisesta siirtymävaiheen ratkaisusta siirryttäessä kaatopaikalle sijoittamiseen perustuvasta järjestelmästä toisenlaiseen toimintatapaan, jonka perimmäisenä tavoitteena on kierrätys. |
| --- | --- |

20.

suosittaa, että jäsenvaltiot, joilla on hyvin vähän tai ei lainkaan polttokapasiteettia, panostavat ennen kaikkea jätteiden erilliskeräyksen ja kierrätyksen kehittämiseen – erilliskeräys jätteiden syntypaikassa on erityisen suotavaa, koska se on olennainen edellytys hyvälaatuisen, kierrätyksen kannalta arvokkaan jätteen saannille – ja hyödyntävät jätteen energiana laajamittaisemmin vain huolellisen suunnittelun puitteissa, sillä kyse on ennen muuta väliaikaisesta siirtymävaiheen ratkaisusta siirryttäessä kaatopaikalle sijoittamiseen perustuvasta järjestelmästä toisenlaiseen toimintatapaan, jonka perimmäisenä tavoitteena on kierrätys.

| 21. | kannattaa jätteiden siirtoa jäsenvaltioiden ja alueiden välillä energiahyödyntämistä varten, jotta voidaan luopua kaatopaikalle viemisestä tai vähentää sitä, ottaen myös huomioon, että tämä edistää olemassa olevan polttokapasiteetin tehokkaampaa hyödyntämistä. Tämä täydentää valtakunnallisia ja alueellisia ratkaisuja. Komitea pitää lisäksi tarpeellisena tasa-arvo- ja yhteisvastuunäkökohtien huomioon ottamista arvioitaessa jätteiden rajatylittävien siirtojen perusteltavuutta, jotta asianomaiset valtiot ja alueet hyötyvät tasapuolisesti toiminnan ekologisista, taloudellisista ja sosiaalisista hyödyistä. |
| --- | --- |

21.

kannattaa jätteiden siirtoa jäsenvaltioiden ja alueiden välillä energiahyödyntämistä varten, jotta voidaan luopua kaatopaikalle viemisestä tai vähentää sitä, ottaen myös huomioon, että tämä edistää olemassa olevan polttokapasiteetin tehokkaampaa hyödyntämistä. Tämä täydentää valtakunnallisia ja alueellisia ratkaisuja. Komitea pitää lisäksi tarpeellisena tasa-arvo- ja yhteisvastuunäkökohtien huomioon ottamista arvioitaessa jätteiden rajatylittävien siirtojen perusteltavuutta, jotta asianomaiset valtiot ja alueet hyötyvät tasapuolisesti toiminnan ekologisista, taloudellisista ja sosiaalisista hyödyistä.

Taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus

| 22. | kehottaa kiinnittämään huomiota yhdyskuntajätteen asukaskohtaisissa määrissä ilmeneviin valtaviin eroihin jäsenvaltioiden ja alueiden välillä: määrä voi tietyissä maissa olla jopa yli kaksinkertainen toisiin verrattuna. Erot voivat johtua monista syistä: pienimpien määrien taustalla voi olla alueesta riippuen joko vastuullinen kulutus tai köyhyys. Jätealan strategioissa on otettava huomioon kaikki nämä näkökohdat, sillä tavoitteeksi asetetut päämäärät voivat olla saavutettavissa hyvin eriluonteisilla poliittisilla välineillä ja tukimekanismeilla. |
| --- | --- |

22.

kehottaa kiinnittämään huomiota yhdyskuntajätteen asukaskohtaisissa määrissä ilmeneviin valtaviin eroihin jäsenvaltioiden ja alueiden välillä: määrä voi tietyissä maissa olla jopa yli kaksinkertainen toisiin verrattuna. Erot voivat johtua monista syistä: pienimpien määrien taustalla voi olla alueesta riippuen joko vastuullinen kulutus tai köyhyys. Jätealan strategioissa on otettava huomioon kaikki nämä näkökohdat, sillä tavoitteeksi asetetut päämäärät voivat olla saavutettavissa hyvin eriluonteisilla poliittisilla välineillä ja tukimekanismeilla.

| 23. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että tietyillä alueilla talousjätteiden käyttäminen polttoaineena kotien lämmityslaitteissa on suuri ongelma, joka johtuu osittain asukkaiden energiaköyhyydestä ja osittain välinpitämättömyydestä sekä siitä, ettei tällaisen polton kielteisistä seurauksista ole riittävästi tietoa. Tämä käyttötapa – toisin kun erikoistuneet polttolaitokset, joissa on asianmukaiset suodatusjärjestelmät – aiheuttaa vakavia ympäristövahinkoja ja suuria kansanterveysvaaroja sen lisäksi, että se on yhtyeensopimaton sosiaalisen osallisuuden perusedellytysten kanssa. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota sisällyttämään myös energiaköyhyyden torjumisen osaksi toimintaa, joka liittyy jätteen hyödyntämiseen energiana, ja laatimaan strategioita, joiden avulla lisätään tietoisuutta jätteiden kotona polttamisen kielteisistä seurauksista. |
| --- | --- |

23.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että tietyillä alueilla talousjätteiden käyttäminen polttoaineena kotien lämmityslaitteissa on suuri ongelma, joka johtuu osittain asukkaiden energiaköyhyydestä ja osittain välinpitämättömyydestä sekä siitä, ettei tällaisen polton kielteisistä seurauksista ole riittävästi tietoa. Tämä käyttötapa – toisin kun erikoistuneet polttolaitokset, joissa on asianmukaiset suodatusjärjestelmät – aiheuttaa vakavia ympäristövahinkoja ja suuria kansanterveysvaaroja sen lisäksi, että se on yhtyeensopimaton sosiaalisen osallisuuden perusedellytysten kanssa. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota sisällyttämään myös energiaköyhyyden torjumisen osaksi toimintaa, joka liittyy jätteen hyödyntämiseen energiana, ja laatimaan strategioita, joiden avulla lisätään tietoisuutta jätteiden kotona polttamisen kielteisistä seurauksista.

| 24. | on syytä selventää, miten jätehuollon kulut maksetaan ja mikä taho niistä vastaa, sillä monissa jäsenvaltioissa niistä aiheutuu jo nyt suhteettoman suuri taakka kotitalouksien tuloihin nähden. Taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia onkin tarpeen seurata tarkasti. Tilanne on erityisen ongelmallinen monilla saarilla ja syrjäisimmillä alueilla, etenkin sellaisilla, jotka ovat ylikansoitettuja ja jotka kärsivät matkailun aiheuttamista paineista. |
| --- | --- |

24.

on syytä selventää, miten jätehuollon kulut maksetaan ja mikä taho niistä vastaa, sillä monissa jäsenvaltioissa niistä aiheutuu jo nyt suhteettoman suuri taakka kotitalouksien tuloihin nähden. Taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia onkin tarpeen seurata tarkasti. Tilanne on erityisen ongelmallinen monilla saarilla ja syrjäisimmillä alueilla, etenkin sellaisilla, jotka ovat ylikansoitettuja ja jotka kärsivät matkailun aiheuttamista paineista.

Politiikan täytäntöönpanon välineet

| 25. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli unionin yhteisten jätehuoltotavoitteiden saavuttamisessa erityisesti yhdyskuntajätteen käsittelyn alalla, sillä niiden tehtävänä on panna päätökset täytäntöön, eikä sama ratkaisu sovi kaikille tilanteiden erilaisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli unionin yhteisten jätehuoltotavoitteiden saavuttamisessa erityisesti yhdyskuntajätteen käsittelyn alalla, sillä niiden tehtävänä on panna päätökset täytäntöön, eikä sama ratkaisu sovi kaikille tilanteiden erilaisuuden vuoksi.

| 26. | korostaa EU:n rahoitusmekanismien, kuten Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR), kautta tehtävien investointien merkitystä, erityisesti niiden roolia yksityisiä investointeja houkuttelevana tekijänä parempien ja paremmin kiertotaloutta edistävien ratkaisujen löytämiseksi jätehuoltoon. Komitea arvostaa myös tukea muun muassa tutkimus- ja innovointiohjelmien avulla pitkälle kehitettyjen energiatehokkuustekniikkojen kaupallistamiseen. |
| --- | --- |

26.

korostaa EU:n rahoitusmekanismien, kuten Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR), kautta tehtävien investointien merkitystä, erityisesti niiden roolia yksityisiä investointeja houkuttelevana tekijänä parempien ja paremmin kiertotaloutta edistävien ratkaisujen löytämiseksi jätehuoltoon. Komitea arvostaa myös tukea muun muassa tutkimus- ja innovointiohjelmien avulla pitkälle kehitettyjen energiatehokkuustekniikkojen kaupallistamiseen.

| 27. | pyytää Euroopan komissiota valvomaan, että jäsenvaltiot ottavat paikallis- ja alueyhteisöt tiiviisti mukaan strategian suunnitteluun, tarvittavien teknisten ja verotuksellisten toimenpiteiden hyväksymiseen, rahoitustukimekanismien laatimiseen ja hyvien käytänteiden vaihtoon. |
| --- | --- |

27.

pyytää Euroopan komissiota valvomaan, että jäsenvaltiot ottavat paikallis- ja alueyhteisöt tiiviisti mukaan strategian suunnitteluun, tarvittavien teknisten ja verotuksellisten toimenpiteiden hyväksymiseen, rahoitustukimekanismien laatimiseen ja hyvien käytänteiden vaihtoon.

| 28. | toteaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja asianomaisten asukkaiden osallistuminen on välttämätöntä, jotta kansalaiset kokisivat ympäristöasiat yhä enemmän omakseen ja jotta tehtäisiin hyviä päätöksiä, jotka pannaan tehokkaasti täytäntöön. Komitea suosittaa, että jäsenvaltiot määrittävät jätehuollolle mahdollisimman selkeät painopisteet ja luovat siten edellytykset kaikkien jätehuoltojärjestelmään osallistuvien tahojen tiiviille yhteistyölle. Yhteistyö ja jätehuoltoprosessien avoimuus on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja asianomaisten asukkaiden osallistuminen on välttämätöntä, jotta kansalaiset kokisivat ympäristöasiat yhä enemmän omakseen ja jotta tehtäisiin hyviä päätöksiä, jotka pannaan tehokkaasti täytäntöön. Komitea suosittaa, että jäsenvaltiot määrittävät jätehuollolle mahdollisimman selkeät painopisteet ja luovat siten edellytykset kaikkien jätehuoltojärjestelmään osallistuvien tahojen tiiviille yhteistyölle. Yhteistyö ja jätehuoltoprosessien avoimuus on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeää.

| 29. | pitää välttämättömänä rahoitustukien mukauttamista jätehierarkian mukaisiksi kaikilla tasoilla ja niiden suuntaamista mahdollisuuksien mukaan ennaltaehkäisyyn, kansalaisvalistukseen, laadukkaisiin jätteiden erilliskeräysjärjestelmiin ja jätteiden uudelleenkäyttö- ja kierrätysinfrastruktuurin kehittämiseen sekä alan tutkimukseen ja innovointiin. Jätteitä ja saatuja tuloja olisi mieluiten hyödynnettävä niin, että kehitetään paikallisia julkisia palveluja ja tehdään niistä edullisempia. |
| --- | --- |

29.

pitää välttämättömänä rahoitustukien mukauttamista jätehierarkian mukaisiksi kaikilla tasoilla ja niiden suuntaamista mahdollisuuksien mukaan ennaltaehkäisyyn, kansalaisvalistukseen, laadukkaisiin jätteiden erilliskeräysjärjestelmiin ja jätteiden uudelleenkäyttö- ja kierrätysinfrastruktuurin kehittämiseen sekä alan tutkimukseen ja innovointiin. Jätteitä ja saatuja tuloja olisi mieluiten hyödynnettävä niin, että kehitetään paikallisia julkisia palveluja ja tehdään niistä edullisempia.

| 30. | pyytää Euroopan komissiota tukemaan olemassa olevia jätteiden energiahyödyntämisestä saatujen kokemusten jakamiseen, osaamisen siirtoon ja kokemustenvaihtoon tarkoitettuja alustoja, hyväksi havaittujen ratkaisujen levittämistä sekä asiaan liittyvää teknistä ja rahoitusapua ottaen huomioon, että monet paikallis- ja alueyhteisöt ovat ryhtyneet toteuttamaan erilaisia aloitteita resurssienkäytön tehostamiseksi ja kiertotalouden tukemiseksi, ja nämä voivat toimia mallina muille. |
| --- | --- |

30.

pyytää Euroopan komissiota tukemaan olemassa olevia jätteiden energiahyödyntämisestä saatujen kokemusten jakamiseen, osaamisen siirtoon ja kokemustenvaihtoon tarkoitettuja alustoja, hyväksi havaittujen ratkaisujen levittämistä sekä asiaan liittyvää teknistä ja rahoitusapua ottaen huomioon, että monet paikallis- ja alueyhteisöt ovat ryhtyneet toteuttamaan erilaisia aloitteita resurssienkäytön tehostamiseksi ja kiertotalouden tukemiseksi, ja nämä voivat toimia mallina muille.

| 31. | kehottaa Euroopan komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä AK:n kanssa kaupunkien ja alueiden välisen hyvien käytänteiden vaihdon tukemiseksi, jotta löydettäisiin parhaat ratkaisut muun muassa kaupungeissa käytettävien lämmitys- ja viilennysjärjestelmien alalla, lajiteltujen mutta hyödyntämisyrityksille kelpaamattomien jätteiden ongelmaan tai siihen, miten lisätä kotitalousjätteiden lajittelun suosiota, sillä hyvät käytänteet voivat kannustaa kehittämään kunnianhimoisempia jätehuoltojärjestelmiä. |
| --- | --- |

31.

kehottaa Euroopan komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä AK:n kanssa kaupunkien ja alueiden välisen hyvien käytänteiden vaihdon tukemiseksi, jotta löydettäisiin parhaat ratkaisut muun muassa kaupungeissa käytettävien lämmitys- ja viilennysjärjestelmien alalla, lajiteltujen mutta hyödyntämisyrityksille kelpaamattomien jätteiden ongelmaan tai siihen, miten lisätä kotitalousjätteiden lajittelun suosiota, sillä hyvät käytänteet voivat kannustaa kehittämään kunnianhimoisempia jätehuoltojärjestelmiä.

| 32. | kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että tarkoituksenmukaisen sääntelyn ja toimivan päätöksenteon edellytyksenä on luotettavien, tosipohjaisten ja vertailukelpoisten tietojen saatavuus, jota ei tällä hetkellä ole täysin taattu varsinkaan muiden kuin yhdyskuntajätteiden osalta. |
| --- | --- |

32.

kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että tarkoituksenmukaisen sääntelyn ja toimivan päätöksenteon edellytyksenä on luotettavien, tosipohjaisten ja vertailukelpoisten tietojen saatavuus, jota ei tällä hetkellä ole täysin taattu varsinkaan muiden kuin yhdyskuntajätteiden osalta.

| 33. | korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon jäsenvaltioiden ja alueiden väliset kulttuuriset ja taloudelliset erot laadittaessa politiikkaa, jolla pyritään muuttamaan asukkaiden käyttäytymistä jätteiden lajittelussa jätteen syntypaikalla. Olisi myös huomioitava, että saari- ja maaseutualueiden viranomaisilla on erityisiä maantieteellisiä tarpeita ja haasteita toimien toteuttamisessa. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon jäsenvaltioiden ja alueiden väliset kulttuuriset ja taloudelliset erot laadittaessa politiikkaa, jolla pyritään muuttamaan asukkaiden käyttäytymistä jätteiden lajittelussa jätteen syntypaikalla. Olisi myös huomioitava, että saari- ja maaseutualueiden viranomaisilla on erityisiä maantieteellisiä tarpeita ja haasteita toimien toteuttamisessa.

| 34. | ehdottaa, että Euroopan komissio, jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueyhteisöt kansalaisia lähimpänä olevina poliittisina tasoina ryhtyvät kasvatus- ja koulutustoimenpiteisiin, joilla pyritään parantamaan merkittävästi asukkaiden ja talouden toimijoiden tietoisuutta ja käsitystä kestäväpohjaisesta kuluttamisesta, jätteen määrän vähentämisestä, luonnonvarojen ja ympäristön suojelusta, tuottajavastuusta sekä tuotteiden suunnittelusta ja mainonnasta esimerkiksi sisällyttämällä nämä asiat opetusohjelmiin ja tiedotuskampanjoihin (jotka voitaisiin toteuttaa sosiaalisen median, kouluvierailujen, julkisten tapahtumien, lehdistökampanjoiden jne. avulla). |
| --- | --- |

34.

ehdottaa, että Euroopan komissio, jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueyhteisöt kansalaisia lähimpänä olevina poliittisina tasoina ryhtyvät kasvatus- ja koulutustoimenpiteisiin, joilla pyritään parantamaan merkittävästi asukkaiden ja talouden toimijoiden tietoisuutta ja käsitystä kestäväpohjaisesta kuluttamisesta, jätteen määrän vähentämisestä, luonnonvarojen ja ympäristön suojelusta, tuottajavastuusta sekä tuotteiden suunnittelusta ja mainonnasta esimerkiksi sisällyttämällä nämä asiat opetusohjelmiin ja tiedotuskampanjoihin (jotka voitaisiin toteuttaa sosiaalisen median, kouluvierailujen, julkisten tapahtumien, lehdistökampanjoiden jne. avulla).

Bryssel 30. marraskuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/77

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Atlantin alueen meristrategiaa koskeva toimintasuunnitelma – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteuttaminen”

(2018/C 164/13)

| Esittelijä: | Jerry Lundy (IE, ALDE), Sligon kreivikunnanvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Atlantin alueen meristrategiaa koskeva toimintasuunnitelma – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteuttaminen
  COM(2013) 279 final |

Esittelijä:

Jerry Lundy (IE, ALDE), Sligon kreivikunnanvaltuutettu

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Atlantin alueen meristrategiaa koskeva toimintasuunnitelma – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteuttaminen

COM(2013) 279 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää tervetulleena komission ehdottamaa Atlantin alueen meristrategiaa koskevan toimintasuunnitelman väliarviointia, joka on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2017 loppuun mennessä. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio kuulee komiteaa pyytämällä sitä laatimaan väliarviointia koskevan lausunnon, joka otetaan huomioon jäsenvaltioiden ja alueiden aikanaan käsittelemässä kokonaisarviossa. |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena komission ehdottamaa Atlantin alueen meristrategiaa koskevan toimintasuunnitelman väliarviointia, joka on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2017 loppuun mennessä. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio kuulee komiteaa pyytämällä sitä laatimaan väliarviointia koskevan lausunnon, joka otetaan huomioon jäsenvaltioiden ja alueiden aikanaan käsittelemässä kokonaisarviossa.

| 2. | panee merkille komitean aiemmat lausunnot siniseen talouteen liittyvistä aiheista (mm. asiakokonaisuudet NAT-VI-018, NAT-VI-019, NAT-V-21, NAT-V-44 ja COTER-VI-022) (1). |
| --- | --- |

2.

panee merkille komitean aiemmat lausunnot siniseen talouteen liittyvistä aiheista (mm. asiakokonaisuudet NAT-VI-018, NAT-VI-019, NAT-V-21, NAT-V-44 ja COTER-VI-022) (1).

| 3. | panee merkille, että toimintasuunnitelman puitteissa voidaan tarttua entistä tehokkaammin Atlantin rannikkoalueiden ja -maiden kohtaamiin haasteisiin ja päästä parempiin tuloksiin. Lisäksi jäsenvaltiot ja alueet voivat yhteistyötä tiivistämällä saada aikaan konkreettisempia saavutuksia. |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että toimintasuunnitelman puitteissa voidaan tarttua entistä tehokkaammin Atlantin rannikkoalueiden ja -maiden kohtaamiin haasteisiin ja päästä parempiin tuloksiin. Lisäksi jäsenvaltiot ja alueet voivat yhteistyötä tiivistämällä saada aikaan konkreettisempia saavutuksia.

| 4. | katsoo, että toimintasuunnitelmalla voidaan lisätä EU:n eri politiikkojen ja rahoitusvälineiden koordinointia, jolloin niiden vaikutukset kasvavat, mutta toteaa, että jos EU:n rahoitusvälineitä pannaan täytäntöön kansallisten välineiden tai alueellisten ohjelmien kautta, valtiollisten ja alueellisten päätöksentekijöiden rooli on ratkaisevan tärkeä. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että toimintasuunnitelmalla voidaan lisätä EU:n eri politiikkojen ja rahoitusvälineiden koordinointia, jolloin niiden vaikutukset kasvavat, mutta toteaa, että jos EU:n rahoitusvälineitä pannaan täytäntöön kansallisten välineiden tai alueellisten ohjelmien kautta, valtiollisten ja alueellisten päätöksentekijöiden rooli on ratkaisevan tärkeä.

| 5. | panee merkille monien Atlantin alueen rannikkoyhteisöjen haavoittuvuuden sekä tarpeen ryhtyä lisätoimiin investointien ja yksityissektorin toiminnan houkuttelemiseksi erityisesti sinisen talouden alalla, jotta näiden alueiden kestävää kehitystä voidaan edistää. |
| --- | --- |

5.

panee merkille monien Atlantin alueen rannikkoyhteisöjen haavoittuvuuden sekä tarpeen ryhtyä lisätoimiin investointien ja yksityissektorin toiminnan houkuttelemiseksi erityisesti sinisen talouden alalla, jotta näiden alueiden kestävää kehitystä voidaan edistää.

| 6. | pitää EU:n rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) tehokasta käyttöä ratkaisevan tärkeänä strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta, mutta on huolissaan siitä, että nykyisin ei ole olemassa asianmukaista mekanismia sinisen talouden vaikutuksen mittaamiseksi näillä alueilla (2). |
| --- | --- |

6.

pitää EU:n rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) tehokasta käyttöä ratkaisevan tärkeänä strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta, mutta on huolissaan siitä, että nykyisin ei ole olemassa asianmukaista mekanismia sinisen talouden vaikutuksen mittaamiseksi näillä alueilla (2).

| 7. | tunnustaa, että ekosysteemilähtöisen lähestymistavan ja merten aluesuunnittelusta annetun direktiivin hyväksymisen myötä viranomaisten on nyt otettava täysimääräisesti huomioon kaikki toimet vesialueidensa suunnittelussa, mutta toteaa, että asianomaisia suunnitelmia ei voida lopullisesti hyväksyä ennen maaliskuuta 2021. Tämän säännön tähän asti suurin hyöty on ollut merituulivoiman tuotannon helpottaminen. Lisäksi komitea panee merkille eri Interreg-ohjelmien panokset tähän prosessiin sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) rajatylittäviiin hankkeisiin aikavälillä 2014–2016 antaman tuen merten aluesuunnitteluprosessin edistämiseksi. |
| --- | --- |

7.

tunnustaa, että ekosysteemilähtöisen lähestymistavan ja merten aluesuunnittelusta annetun direktiivin hyväksymisen myötä viranomaisten on nyt otettava täysimääräisesti huomioon kaikki toimet vesialueidensa suunnittelussa, mutta toteaa, että asianomaisia suunnitelmia ei voida lopullisesti hyväksyä ennen maaliskuuta 2021. Tämän säännön tähän asti suurin hyöty on ollut merituulivoiman tuotannon helpottaminen. Lisäksi komitea panee merkille eri Interreg-ohjelmien panokset tähän prosessiin sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) rajatylittäviiin hankkeisiin aikavälillä 2014–2016 antaman tuen merten aluesuunnitteluprosessin edistämiseksi.

| 8. | panee merkille, että Euroopan komission LeaderSHIP 2020 -aloitteen puitteissa toteutetut toimet, joilla saatavilla olevaa osaamista pyritään sovittamaan työmarkkinoiden tarpeisiin erityisesti laivanrakennuksen, merellä uusiutuvista lähteistä tapahtuvan energiantuotannon ja uuden innovatiivisen meriosaamisen alalla, alkavat kantaa hedelmää. AK toteaa myös, että Horisontti 2020 -puiteohjelma kattaa innovointi- ja kumppanuusnäkökulman. Komitea kannattaa kuitenkin Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton (CPMR) kehotusta osoittaa lisärahoitusta EMKR:n ehdottamaan Blue Careers in Europe -hankekokonaisuuteen, joka koskee Euroopan merialueilla esiintyviä koulutustarpeita, erityisesti merikalastusalaan liittyvissä ammateissa, jotka kohtaavat vakavia ongelmia sukupolvenvaihdosten vuoksi. |
| --- | --- |

8.

panee merkille, että Euroopan komission LeaderSHIP 2020 -aloitteen puitteissa toteutetut toimet, joilla saatavilla olevaa osaamista pyritään sovittamaan työmarkkinoiden tarpeisiin erityisesti laivanrakennuksen, merellä uusiutuvista lähteistä tapahtuvan energiantuotannon ja uuden innovatiivisen meriosaamisen alalla, alkavat kantaa hedelmää. AK toteaa myös, että Horisontti 2020 -puiteohjelma kattaa innovointi- ja kumppanuusnäkökulman. Komitea kannattaa kuitenkin Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton (CPMR) kehotusta osoittaa lisärahoitusta EMKR:n ehdottamaan Blue Careers in Europe -hankekokonaisuuteen, joka koskee Euroopan merialueilla esiintyviä koulutustarpeita, erityisesti merikalastusalaan liittyvissä ammateissa, jotka kohtaavat vakavia ongelmia sukupolvenvaihdosten vuoksi.

| 9. | yhtyy komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa Report of the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (SWD(2017) 128 final) esitettyyn kantaan, jonka mukaan osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on potentiaalia edistää innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden kehittämistä, mutta toteaa, että vielä ei ole olemassa osaamis- ja innovaatioyhteisöä, joka käsittelisi nimenomaisesti meriä ja merialaa koskevia kysymyksiä. Komitea toistaa sen vuoksi kehotuksensa luoda erityinen sinisen talouden osaamis- ja innovaatioyhteisö, jotta voidaan edelleen kehittää osaamista ja siirtää ideoita merialan tutkimuksesta yksityiselle sektorille (3). |
| --- | --- |

9.

yhtyy komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa Report of the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (SWD(2017) 128 final) esitettyyn kantaan, jonka mukaan osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on potentiaalia edistää innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden kehittämistä, mutta toteaa, että vielä ei ole olemassa osaamis- ja innovaatioyhteisöä, joka käsittelisi nimenomaisesti meriä ja merialaa koskevia kysymyksiä. Komitea toistaa sen vuoksi kehotuksensa luoda erityinen sinisen talouden osaamis- ja innovaatioyhteisö, jotta voidaan edelleen kehittää osaamista ja siirtää ideoita merialan tutkimuksesta yksityiselle sektorille (3).

| 10. | korostaa meriteknologian potentiaalia luoda uusia työpaikkoja ja uusia tulovirtoja sekä alan kasvukapasiteettia uusiutuvista lähteistä tuotettavan energian ja meriteknologioiden demonstroinnin kaltaisilla aloilla, mutta tiedostaa myös tällaisten sijoituskohteiden mahdolliset riskit ja sen tosiasian, että osaamisen ja oleellisen tiedon puute vaikeuttaa alalle tuloa. Komitea pitää hyvänä, että Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa asetetaan ensi sijalle erityisesti siniseen kasvuun tähtääviä hankkeita, mutta katsoo, että on työskenneltävä pontevammin, jotta helpotetaan tällä alalla innovatiivisten yritysten ja hankkeiden rahoituksensaantia. |
| --- | --- |

10.

korostaa meriteknologian potentiaalia luoda uusia työpaikkoja ja uusia tulovirtoja sekä alan kasvukapasiteettia uusiutuvista lähteistä tuotettavan energian ja meriteknologioiden demonstroinnin kaltaisilla aloilla, mutta tiedostaa myös tällaisten sijoituskohteiden mahdolliset riskit ja sen tosiasian, että osaamisen ja oleellisen tiedon puute vaikeuttaa alalle tuloa. Komitea pitää hyvänä, että Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa asetetaan ensi sijalle erityisesti siniseen kasvuun tähtääviä hankkeita, mutta katsoo, että on työskenneltävä pontevammin, jotta helpotetaan tällä alalla innovatiivisten yritysten ja hankkeiden rahoituksensaantia.

| 11. | toteaa, että on tärkeää tunnustaa se, että Atlantilla harjoitettava merikalastus ylläpitää taloudellista ja sosiaalista potentiaalia, että ala on merkittävä ja että pyyntitoimia mukautetaan asteittain ympäristön kestävyyttä tukeviksi. On myös korostettava merikalastuksen kykyä vaikuttaa vaurauden uudelleenjakamiseen ja edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä merestä saatavien tuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen mahdollisuuksia tuottaa lisäarvoa ja säilyttää sen keskeinen asema laadukkaassa elintarvikehuollossa. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että on tärkeää tunnustaa se, että Atlantilla harjoitettava merikalastus ylläpitää taloudellista ja sosiaalista potentiaalia, että ala on merkittävä ja että pyyntitoimia mukautetaan asteittain ympäristön kestävyyttä tukeviksi. On myös korostettava merikalastuksen kykyä vaikuttaa vaurauden uudelleenjakamiseen ja edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä merestä saatavien tuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen mahdollisuuksia tuottaa lisäarvoa ja säilyttää sen keskeinen asema laadukkaassa elintarvikehuollossa.

| 12. | on huolissaan siitä, että EU:n hallinnointitoimilla, joilla pyritään suojelemaan haavoittuvia ekosysteemejä, erityisesti syvänmeren kantoja, on ollut tähän asti vaihtelevasti menestystä ja että meristrategiapuitedirektiivissä asetettu määräaika meriympäristön ”hyvän tilan” saavuttamiseksi lähestyy. |
| --- | --- |

12.

on huolissaan siitä, että EU:n hallinnointitoimilla, joilla pyritään suojelemaan haavoittuvia ekosysteemejä, erityisesti syvänmeren kantoja, on ollut tähän asti vaihtelevasti menestystä ja että meristrategiapuitedirektiivissä asetettu määräaika meriympäristön ”hyvän tilan” saavuttamiseksi lähestyy.

| 13. | toteaa edistyksen, joka on saavutettu uhka- ja hätätilanteita koskevissa toimissa. Erityisesti vuonna 2014 hyväksytty Copernicus-ohjelma on tuottanut enemmän luotettavaa tietoa meren pintalämpötilasta sekä tehokkaamman vertailutasoon perustuvan toiminnallisen meriennustepalvelun. Lisäksi merenpohjan kartoitus on tähän mennessä konkreettisin yhteystyön tulos, joka on saatu vuonna 2013 Galwayn julkilausuman perusteella käynnistetystä EU:n, Yhdysvaltojen ja Kanadan Atlantin valtameren tutkimusyhteenliittymästä. |
| --- | --- |

13.

toteaa edistyksen, joka on saavutettu uhka- ja hätätilanteita koskevissa toimissa. Erityisesti vuonna 2014 hyväksytty Copernicus-ohjelma on tuottanut enemmän luotettavaa tietoa meren pintalämpötilasta sekä tehokkaamman vertailutasoon perustuvan toiminnallisen meriennustepalvelun. Lisäksi merenpohjan kartoitus on tähän mennessä konkreettisin yhteystyön tulos, joka on saatu vuonna 2013 Galwayn julkilausuman perusteella käynnistetystä EU:n, Yhdysvaltojen ja Kanadan Atlantin valtameren tutkimusyhteenliittymästä.

Datan merkitys sinisen talouden järjestelmällisen kehityksen kannalta paikallis- ja aluetasolla

| 14. | panee merkille, että sinisen talouden todellista vaikutusta alue- ja paikallistasolla ei ole tähän mennessä mitattu, sillä vielä ei ole kehitetty luotettaviin tietoihin perustuvaa indikaattorijärjestelmää, jolla voitaisiin mitata välittömästi tai välillisesti mereen liittyvien toimien tarkkaa vaikutusta. Tilanteen korjaaminen edellyttää tiivistä yhteistyötä Euroopan komission ja eri jäsenvaltioiden välillä (4). Tähän liittyen AK mainitsee COTER-valiokunnan työskentelyn NUTS-asetukseen ehdotettujen muutosten parissa, erityisesti ehdotuksen täydentää alueellisia typologioita ”rannikkoalueilla” ja ”saarialueilla”. Ehdotuksen toteuttaminen helpottaisi asianmukaisten (BKT:tä laajempien) indikaattorien kehittämisen sinisen taloustoiminnan mittaamiseksi. |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että sinisen talouden todellista vaikutusta alue- ja paikallistasolla ei ole tähän mennessä mitattu, sillä vielä ei ole kehitetty luotettaviin tietoihin perustuvaa indikaattorijärjestelmää, jolla voitaisiin mitata välittömästi tai välillisesti mereen liittyvien toimien tarkkaa vaikutusta. Tilanteen korjaaminen edellyttää tiivistä yhteistyötä Euroopan komission ja eri jäsenvaltioiden välillä (4). Tähän liittyen AK mainitsee COTER-valiokunnan työskentelyn NUTS-asetukseen ehdotettujen muutosten parissa, erityisesti ehdotuksen täydentää alueellisia typologioita ”rannikkoalueilla” ja ”saarialueilla”. Ehdotuksen toteuttaminen helpottaisi asianmukaisten (BKT:tä laajempien) indikaattorien kehittämisen sinisen taloustoiminnan mittaamiseksi.

| 15. | suosittaa, että koska sinisen talouden järjestelmällinen kehittäminen paikallis- ja aluetasolla edellyttää monitahoisia ja laajoja resursseja, olemassa olevia älykkään erikoistumisen alueellisia strategioita tulisi käyttää perustana lisämahdollisuuksien kartoittamiseksi sinisen talouden sektoreilla. Tällaiset strategiat auttaisivat yhdessä kohdennettujen vaikutustenarviointien kanssa paikallis- ja alueviranomaisia yksilöimään parhaiten soveltuvat sektorit. |
| --- | --- |

15.

suosittaa, että koska sinisen talouden järjestelmällinen kehittäminen paikallis- ja aluetasolla edellyttää monitahoisia ja laajoja resursseja, olemassa olevia älykkään erikoistumisen alueellisia strategioita tulisi käyttää perustana lisämahdollisuuksien kartoittamiseksi sinisen talouden sektoreilla. Tällaiset strategiat auttaisivat yhdessä kohdennettujen vaikutustenarviointien kanssa paikallis- ja alueviranomaisia yksilöimään parhaiten soveltuvat sektorit.

Rahoitusvälineiden hyödyntäminen entistä älykkäämmin

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan Atlantin alueen toimintasuunnitelman tavoitteiden sisällyttämistä omiin EAKR:n toimenpideohjelmiinsa. Atlantin alueen strategian ja toimintasuunnitelman onnistuminen on täysin riippuvainen siitä, että Atlantin alueen jäsenvaltiot sitoutuvat koordinoimaan pyrkimyksiään toimintasuunnitelmassa määritellyillä yhteistyöaloilla. |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan Atlantin alueen toimintasuunnitelman tavoitteiden sisällyttämistä omiin EAKR:n toimenpideohjelmiinsa. Atlantin alueen strategian ja toimintasuunnitelman onnistuminen on täysin riippuvainen siitä, että Atlantin alueen jäsenvaltiot sitoutuvat koordinoimaan pyrkimyksiään toimintasuunnitelmassa määritellyillä yhteistyöaloilla.

| 17. | yhtyy seuraavaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (SWD(2017) 128 final) esitettyyn huomioon:
  Yleisesti vaikuttaa siltä, että näiden rahastojen toimenpideohjelmissa on korvamerkitty suhteellisen vähän rahoitusta nimenomaan Atlantin strategian painopisteille, kun taas merkittävää rahoitusta saattaa olla saatavilla sellaisiin toimiin ja painopisteisiin, jotka eivät ole merialalle ominaisia. Tämä muodostaa merkittävän haasteen valtiollisille ja alueellisille hallintoviranomaisille. Sen sijaan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston rahoitusta on kohdistettu Atlantin strategian tavoitteeseen. |
| --- | --- |

17.

yhtyy seuraavaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (SWD(2017) 128 final) esitettyyn huomioon:

Yleisesti vaikuttaa siltä, että näiden rahastojen toimenpideohjelmissa on korvamerkitty suhteellisen vähän rahoitusta nimenomaan Atlantin strategian painopisteille, kun taas merkittävää rahoitusta saattaa olla saatavilla sellaisiin toimiin ja painopisteisiin, jotka eivät ole merialalle ominaisia. Tämä muodostaa merkittävän haasteen valtiollisille ja alueellisille hallintoviranomaisille. Sen sijaan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston rahoitusta on kohdistettu Atlantin strategian tavoitteeseen.

| 18. | katsoo, että yhteinen strategia Atlantin valtameren eurooppalaisen alueen ja Atlantin rannikkoalueiden kehittämiseksi edellyttää uskottavuussyistä omaa rahoitusvälinettä. Asianmukaisen rahaston luomisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon mahdollistamiseksi tulisi olla osa keskustelua monivuotisesta rahoituskehyksestä, joka muodostaa perustan vuoden 2020 jälkeiseen aikaan asetettujen EU:n tavoitteiden toteuttamiselle. Atlantin toimintasuunnitelman ja strategian sisällyttäminen monivuotiseen rahoituskehykseen on erityisen oleellista, kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan päätös erota Euroopan unionista ja sen negatiiviset vaikutukset EU:n yleiseen talousarvioon. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että yhteinen strategia Atlantin valtameren eurooppalaisen alueen ja Atlantin rannikkoalueiden kehittämiseksi edellyttää uskottavuussyistä omaa rahoitusvälinettä. Asianmukaisen rahaston luomisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon mahdollistamiseksi tulisi olla osa keskustelua monivuotisesta rahoituskehyksestä, joka muodostaa perustan vuoden 2020 jälkeiseen aikaan asetettujen EU:n tavoitteiden toteuttamiselle. Atlantin toimintasuunnitelman ja strategian sisällyttäminen monivuotiseen rahoituskehykseen on erityisen oleellista, kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan päätös erota Euroopan unionista ja sen negatiiviset vaikutukset EU:n yleiseen talousarvioon.

| 19. | toistaa tässä yhteydessä aikaisemmassa lausunnossaan ”Koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen” esittämänsä kannan, jonka mukaan makro- ja merialuestrategiat tarjoavat osallistuville alueille ja niiden asukkaille huomattavaa lisäarvoa edellyttäen, että olemassa olevia ja tulevia tukivälineitä voidaan hyödyntää strategioissa koordinoidusti. |
| --- | --- |

19.

toistaa tässä yhteydessä aikaisemmassa lausunnossaan ”Koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen” esittämänsä kannan, jonka mukaan makro- ja merialuestrategiat tarjoavat osallistuville alueille ja niiden asukkaille huomattavaa lisäarvoa edellyttäen, että olemassa olevia ja tulevia tukivälineitä voidaan hyödyntää strategioissa koordinoidusti.

| 20. | muistuttaa asiakokonaisuuteen NAT-VI/019 kuuluvassa lausunnossa esitetystä ehdotuksesta perustaa alueellisia tai alueiden välisiä sinisen talouden alustoja ja toteaa, että monien Atlantin merialueeseen kuuluvien alueiden kannattaisi lähteä mukaan perustamaan tällaisia alustoja. Alustojen tarkoituksena olisi kartoittaa hankemahdollisuuksia, tukea hankkeiden toteuttamista ja mobilisoida paikallisia, valtakunnallisia ja eurooppalaisia rahoitusvälineitä. Alustoja ohjaisivat alueet, ja niiden valitsemat hankkeet rahoitettaisiin Juncker 2.0 -ohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa asiakokonaisuuteen NAT-VI/019 kuuluvassa lausunnossa esitetystä ehdotuksesta perustaa alueellisia tai alueiden välisiä sinisen talouden alustoja ja toteaa, että monien Atlantin merialueeseen kuuluvien alueiden kannattaisi lähteä mukaan perustamaan tällaisia alustoja. Alustojen tarkoituksena olisi kartoittaa hankemahdollisuuksia, tukea hankkeiden toteuttamista ja mobilisoida paikallisia, valtakunnallisia ja eurooppalaisia rahoitusvälineitä. Alustoja ohjaisivat alueet, ja niiden valitsemat hankkeet rahoitettaisiin Juncker 2.0 -ohjelman puitteissa.

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään parantamaan hankkeiden koordinointia, seurantaa ja tukemista sekä vaihtamaan tietoa parhaista käytänteistä Atlantin strategian tähän mennessä tuottamat menestyksekkäät esimerkit huomioon ottaen. |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään parantamaan hankkeiden koordinointia, seurantaa ja tukemista sekä vaihtamaan tietoa parhaista käytänteistä Atlantin strategian tähän mennessä tuottamat menestyksekkäät esimerkit huomioon ottaen.

| 22. | toistaa, että koheesiopolitiikka on meneillään olevalla ohjelmakaudella – EAKR:n ja ESR:n kautta – toiminut tärkeimpänä investointivälineenä EU:ssa ja että näiden resurssien maksimointi yhdessä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston ja maaseuturahaston kautta saatavien rahoitusmahdollisuuksien kanssa on oleellista Atlantin strategian puitteissa toteutettavien hankkeiden tulevan menestyksen kannalta. Jatkamalla ERI-rahastojen hallinnoinnin yksinkertaistamista kasvatetaan entisestään paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia hyödyntää paikallisten hankkeiden rahoitusta. |
| --- | --- |

22.

toistaa, että koheesiopolitiikka on meneillään olevalla ohjelmakaudella – EAKR:n ja ESR:n kautta – toiminut tärkeimpänä investointivälineenä EU:ssa ja että näiden resurssien maksimointi yhdessä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston ja maaseuturahaston kautta saatavien rahoitusmahdollisuuksien kanssa on oleellista Atlantin strategian puitteissa toteutettavien hankkeiden tulevan menestyksen kannalta. Jatkamalla ERI-rahastojen hallinnoinnin yksinkertaistamista kasvatetaan entisestään paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia hyödyntää paikallisten hankkeiden rahoitusta.

| 23. | toteaa, että meneillään olevalla ohjelmakaudella monien toimenpideohjelmien käynnistyminen on viivästynyt huomattavasti. AK kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota laatimaan ehdotuksensa vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle niin aikaisin kuin mahdollista, jotta ohjelmakausien välinen siirtymä olisi mahdollisimman sujuva. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että meneillään olevalla ohjelmakaudella monien toimenpideohjelmien käynnistyminen on viivästynyt huomattavasti. AK kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota laatimaan ehdotuksensa vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle niin aikaisin kuin mahdollista, jotta ohjelmakausien välinen siirtymä olisi mahdollisimman sujuva.

| 24. | pyytää, että alueidenväliset, valtakunnalliset ja monikansalliset hankkeet, jotka ovat merialuestrategioiden ja älykkään erikoistumisen strategioiden mukaisia, voisivat saada rahoitusta yhdistetysti alueellisista, valtiollisista ja eurooppalaisista rahastoista yksinkertaistetussa kehyksessä ja saada unionilisää osallistumatta uusiin hankepyyntöihin. |
| --- | --- |

24.

pyytää, että alueidenväliset, valtakunnalliset ja monikansalliset hankkeet, jotka ovat merialuestrategioiden ja älykkään erikoistumisen strategioiden mukaisia, voisivat saada rahoitusta yhdistetysti alueellisista, valtiollisista ja eurooppalaisista rahastoista yksinkertaistetussa kehyksessä ja saada unionilisää osallistumatta uusiin hankepyyntöihin.

| 25. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja ottamaan käyttöön asianmukaisia paikkakohtaisia ja alhaalta ylöspäin suuntautuvia alueellisen älykkään erikoistumisen strategioita. Tällaisilla strategioilla tulisi rakentaa perusta tulevalle varojenkäytölle ja niissä tulisi keskittyä jokaisen alueen vahvuuksiin ja erityispiirteisiin. Alueellisten älykkään erikoistumisen strategioiden onnistunut täytäntöönpano, joka peilaisi paikallista taloudellista todellisuutta, auttaisi kasvattamaan alueille tarjolla olevan rahoituksen käyttöastetta. |
| --- | --- |

25.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja ottamaan käyttöön asianmukaisia paikkakohtaisia ja alhaalta ylöspäin suuntautuvia alueellisen älykkään erikoistumisen strategioita. Tällaisilla strategioilla tulisi rakentaa perusta tulevalle varojenkäytölle ja niissä tulisi keskittyä jokaisen alueen vahvuuksiin ja erityispiirteisiin. Alueellisten älykkään erikoistumisen strategioiden onnistunut täytäntöönpano, joka peilaisi paikallista taloudellista todellisuutta, auttaisi kasvattamaan alueille tarjolla olevan rahoituksen käyttöastetta.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota siihen viitaten, että sekä kansallinen että EU-rahoitus ovat julkisia menoja, parantamaan yhteistyössä toimintasuunnitelman puitteissa toteutettavia hankkeita koskevan raportoinnin ja palautteen laatua ja kehittämään tukimekanismista välineen, joka esittelee avoimesti menestyksekkäitä aloitteita ja käytettävissä olevia rahoitusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota siihen viitaten, että sekä kansallinen että EU-rahoitus ovat julkisia menoja, parantamaan yhteistyössä toimintasuunnitelman puitteissa toteutettavia hankkeita koskevan raportoinnin ja palautteen laatua ja kehittämään tukimekanismista välineen, joka esittelee avoimesti menestyksekkäitä aloitteita ja käytettävissä olevia rahoitusmahdollisuuksia.

| 27. | kehottaa alueelliseen älykkääseen erikoistumiseen liittyen komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan entisestään käynnistettyjen politiikkojen temaattista (eikä siis maantieteellistä) osatekijää yhteisten eurooppalaisten arvojen ja tavoitteiden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

27.

kehottaa alueelliseen älykkääseen erikoistumiseen liittyen komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan entisestään käynnistettyjen politiikkojen temaattista (eikä siis maantieteellistä) osatekijää yhteisten eurooppalaisten arvojen ja tavoitteiden vahvistamiseksi.

Paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (CLLD)

| 28. | korostaa tarvetta pitää yllä ja laajentaa paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin (CLLD) perustuvaa lähestymistapaa, sillä tämä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) väline on osoittautunut yhdeksi tehokkaimmista keinoista, joilla yhteisöt voivat hankkia EU-rahoitusta omiin paikallisiin hankkeisiinsa. CLLD-tuki on erityisen tärkeää kaukaisille ja syrjäisille alueille, mm. pienille rannikkoyhteisöille, rannikkoalueille ja saarille, joiden muut rahoitusmahdollisuudet ovat rajalliset. |
| --- | --- |

28.

korostaa tarvetta pitää yllä ja laajentaa paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin (CLLD) perustuvaa lähestymistapaa, sillä tämä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) väline on osoittautunut yhdeksi tehokkaimmista keinoista, joilla yhteisöt voivat hankkia EU-rahoitusta omiin paikallisiin hankkeisiinsa. CLLD-tuki on erityisen tärkeää kaukaisille ja syrjäisille alueille, mm. pienille rannikkoyhteisöille, rannikkoalueille ja saarille, joiden muut rahoitusmahdollisuudet ovat rajalliset.

| 29. | toivoo, että saarten ja rannikkoalueiden paikallisyhteisöt voisivat käyttää kaikkia EU-rahastoja, myös meri- ja kalatalousrahastoa, meriaiheisten kehittämisstrategioidensa rahoittamiseen yhdessä kehyksessä Leader-ohjelman ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden tapaan. |
| --- | --- |

29.

toivoo, että saarten ja rannikkoalueiden paikallisyhteisöt voisivat käyttää kaikkia EU-rahastoja, myös meri- ja kalatalousrahastoa, meriaiheisten kehittämisstrategioidensa rahoittamiseen yhdessä kehyksessä Leader-ohjelman ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden tapaan.

| 30. | pyytää budjettivallan käyttäjää hyödyntämään olemassa olevaa ERI-rahastojen joustoa lisätäkseen asteittain EMKR:n puitteissa tarjolla olevaa CLLD-rahoitusta Euroopan rannikkoyhteisöjen eduksi. |
| --- | --- |

30.

pyytää budjettivallan käyttäjää hyödyntämään olemassa olevaa ERI-rahastojen joustoa lisätäkseen asteittain EMKR:n puitteissa tarjolla olevaa CLLD-rahoitusta Euroopan rannikkoyhteisöjen eduksi.

Atlantin aluetta koskevan strategian ja toimintasuunnitelman tukimekanismi

| 31. | panee merkille, että tukimekanismin (5) rakenne – joka koostuu kansallisista yksiköistä ja Brysselissä sijaitsevasta keskustoimipaikasta – soveltuu hyvin Atlantin toimintaohjelman kommunikaatiotarpeisiin, mutta on tärkeää tehostaa sen tehtävää toimintaohjelmaa koskevan tiedon levittäjänä ja julkaisijana sekä neuvonta-, koordinointi- ja avustusvälineenä. |
| --- | --- |

31.

panee merkille, että tukimekanismin (5) rakenne – joka koostuu kansallisista yksiköistä ja Brysselissä sijaitsevasta keskustoimipaikasta – soveltuu hyvin Atlantin toimintaohjelman kommunikaatiotarpeisiin, mutta on tärkeää tehostaa sen tehtävää toimintaohjelmaa koskevan tiedon levittäjänä ja julkaisijana sekä neuvonta-, koordinointi- ja avustusvälineenä.

| 32. | kannattaa Atlantin strategian tukimekanismin jatkamista, sillä se on nykyisin ainoa nimenomaisesti Atlantin toimintasuunnitelman seurantaan ja täytäntöönpanoon osoitettu budjettikohta. |
| --- | --- |

32.

kannattaa Atlantin strategian tukimekanismin jatkamista, sillä se on nykyisin ainoa nimenomaisesti Atlantin toimintasuunnitelman seurantaan ja täytäntöönpanoon osoitettu budjettikohta.

| 33. | pyytää Euroopan komissiota tarjoamaan tukimekanismille pitemmän aikavälin ratkaisun sen toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

33.

pyytää Euroopan komissiota tarjoamaan tukimekanismille pitemmän aikavälin ratkaisun sen toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi.

| 34. | kannustaa kansallisia yksiköitä tekemään mahdollisimman tiivistä yhteistyötä kansallisten ja alueellisten hallintoviranomaisten kanssa sen varmistamiseksi, että eri rahoitusvälineiden tarjoamat mahdollisuudet selitetään käsitettävästi mahdollisille tuensaajille. |
| --- | --- |

34.

kannustaa kansallisia yksiköitä tekemään mahdollisimman tiivistä yhteistyötä kansallisten ja alueellisten hallintoviranomaisten kanssa sen varmistamiseksi, että eri rahoitusvälineiden tarjoamat mahdollisuudet selitetään käsitettävästi mahdollisille tuensaajille.

Kesäkuun 23 päivänä 2016 pidettyyn kansanäänestykseen perustuva Yhdistyneen kuningaskunnan päätös tehdä SEU-sopimuksen 50 artiklan mukainen ilmoitus ja erota EU:sta – vaikutukset rahoitusmahdollisuuksiin ja monivuotisen rahoituskehyksen rakenteeseen vuoden 2020 jälkeen

| 35. | toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvotteluiden tuloksista riippumatta EU on menettämässä yhden viidestä Atlantin alueella sijaitsevista jäsenvaltioistaan. Kyse on merkittävästä merenkulkuvaltiosta ja yhdestä suurimmista sijoittajista meritalouden ja -tutkimuksen aloilla. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on yksi EU:n johtavista kalojen ja merenelävien vientimaista. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvotteluiden tuloksista riippumatta EU on menettämässä yhden viidestä Atlantin alueella sijaitsevista jäsenvaltioistaan. Kyse on merkittävästä merenkulkuvaltiosta ja yhdestä suurimmista sijoittajista meritalouden ja -tutkimuksen aloilla. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on yksi EU:n johtavista kalojen ja merenelävien vientimaista.

| 36. | toteaa, että Yhdistynyt kuningaskunta on yksi EU:n talousarvion merkittävimmistä maksajista, ja sen poistuminen EU:n taseesta tulee vaatimaan koheesiopolitiikan tulevan rahoituksen kaikkien mahdollisten vaihtoehtojen yksityiskohtaista tarkastelua. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että Yhdistynyt kuningaskunta on yksi EU:n talousarvion merkittävimmistä maksajista, ja sen poistuminen EU:n taseesta tulee vaatimaan koheesiopolitiikan tulevan rahoituksen kaikkien mahdollisten vaihtoehtojen yksityiskohtaista tarkastelua.

| 37. | korostaa, että brexitin käytännön vaikutukset saattavat osua yhteen vuonna 2021 voimaan tulevan uuden monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, ja pyytää budjettivallan käyttäjää harkitsemaan asianmukaisten määrärahojen osoittamista tällä hetkellä toissijaisina pidettyihin toimintapolitiikkoihin, kuten sinisen talouden kehittämiseen. |
| --- | --- |

37.

korostaa, että brexitin käytännön vaikutukset saattavat osua yhteen vuonna 2021 voimaan tulevan uuden monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, ja pyytää budjettivallan käyttäjää harkitsemaan asianmukaisten määrärahojen osoittamista tällä hetkellä toissijaisina pidettyihin toimintapolitiikkoihin, kuten sinisen talouden kehittämiseen.

| 38. | toistaa lausunnossaan ”Koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen” Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja EU:lle esittämän kehotuksen sopia, että Yhdistyneen kuningaskunnan alue- ja paikallisviranomaiset voivat edelleen osallistua Euroopan alueelliseen yhteistyöhön ja muihin EU:n laajuisiin ohjelmiin samaan tapaan kuin Norjan ja Islannin kaltaiset EU:n ulkopuoliset valtiot. |
| --- | --- |

38.

toistaa lausunnossaan ”Koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen” Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja EU:lle esittämän kehotuksen sopia, että Yhdistyneen kuningaskunnan alue- ja paikallisviranomaiset voivat edelleen osallistua Euroopan alueelliseen yhteistyöhön ja muihin EU:n laajuisiin ohjelmiin samaan tapaan kuin Norjan ja Islannin kaltaiset EU:n ulkopuoliset valtiot.

| 39. | on sitä mieltä, että brexit-neuvottelujen tulos on otettava huomioon ja sitä on käsiteltävä Atlantin alueen meristrategian ja toimintasuunnitelman tulevaisuuteen kohdistuvien mahdollisten vaikutusten osalta. korostaa, että brexitin kontekstissa on entistä tärkeämpää, että Atlantin alueella sijaitsevat EU:n jäsenvaltiot painottavat merialan yhteistyön tiivistämistä ja toimien yhdentämistä, jotta voidaan korjata Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen mahdollisesti aiheuttamat puutteet tutkimuksessa ja innovoinnissa, valvonnassa, puolustuksessa, merienergiassa sekä merialan investoinneissa yleensä. |
| --- | --- |

39.

on sitä mieltä, että brexit-neuvottelujen tulos on otettava huomioon ja sitä on käsiteltävä Atlantin alueen meristrategian ja toimintasuunnitelman tulevaisuuteen kohdistuvien mahdollisten vaikutusten osalta. korostaa, että brexitin kontekstissa on entistä tärkeämpää, että Atlantin alueella sijaitsevat EU:n jäsenvaltiot painottavat merialan yhteistyön tiivistämistä ja toimien yhdentämistä, jotta voidaan korjata Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen mahdollisesti aiheuttamat puutteet tutkimuksessa ja innovoinnissa, valvonnassa, puolustuksessa, merienergiassa sekä merialan investoinneissa yleensä.

| 40. | on erittäin huolestunut brexitin mahdollisista vaikutuksista yhteiseen kalastuspolitiikkaan (YKP), erityisesti mitä tulee pääsyyn Yhdistyneen kuningaskunnan vesille. Tämä koskee varsinkin sen naapurimaiden kalastussektoreita. Seurauksena voi olla saaliiden väheneminen ja sitä myötä työllisyystilanteen huonontuminen jo valmiiksi heikentyneellä sektorilla. Lisäksi vaarana on vääristynyt kilpailu kiintiöiden, poisheittämiskieltojen, merelläolopäivien ylärajan, alan valtionapusääntöjen sekä biologisen monimuotoisuuden ylläpitämisen osalta (6). |
| --- | --- |

40.

on erittäin huolestunut brexitin mahdollisista vaikutuksista yhteiseen kalastuspolitiikkaan (YKP), erityisesti mitä tulee pääsyyn Yhdistyneen kuningaskunnan vesille. Tämä koskee varsinkin sen naapurimaiden kalastussektoreita. Seurauksena voi olla saaliiden väheneminen ja sitä myötä työllisyystilanteen huonontuminen jo valmiiksi heikentyneellä sektorilla. Lisäksi vaarana on vääristynyt kilpailu kiintiöiden, poisheittämiskieltojen, merelläolopäivien ylärajan, alan valtionapusääntöjen sekä biologisen monimuotoisuuden ylläpitämisen osalta (6).

Alueelliset yhteistyöohjelmat

| 41. | toteaa, että alueellisilla yhteistyöohjelmilla voi olla merkittävä rooli Atlantin alueen meristrategian tavoitteiden saavuttamisessa. Tämä tarkoittaa mm. alueiden yhteistyön tiivistämistä Atlantin alueen kehittämiseksi edelleen strategian vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että alueellisilla yhteistyöohjelmilla voi olla merkittävä rooli Atlantin alueen meristrategian tavoitteiden saavuttamisessa. Tämä tarkoittaa mm. alueiden yhteistyön tiivistämistä Atlantin alueen kehittämiseksi edelleen strategian vaatimusten mukaisesti.

| 42. | pitää vuonna 2012 antamansa lausunnon (asiakokonaisuus NAT-V-021) kohdissa 27–30 esittämiään kantoja edelleen ajankohtaisina, etenkin mitä tulee strategia-alueella toteutettavien kymmenen ohjelman potentiaaliin. |
| --- | --- |

42.

pitää vuonna 2012 antamansa lausunnon (asiakokonaisuus NAT-V-021) kohdissa 27–30 esittämiään kantoja edelleen ajankohtaisina, etenkin mitä tulee strategia-alueella toteutettavien kymmenen ohjelman potentiaaliin.

| 43. | panee erityisesti merkille Atlantin alueen yhteistyöohjelman mahdollisen ratkaisevan roolin, kun otetaan huomioon sen keskittyminen merikysymyksiin ja sen maantieteellinen jakautuminen koko Atlantin alueelle. |
| --- | --- |

43.

panee erityisesti merkille Atlantin alueen yhteistyöohjelman mahdollisen ratkaisevan roolin, kun otetaan huomioon sen keskittyminen merikysymyksiin ja sen maantieteellinen jakautuminen koko Atlantin alueelle.

| 44. | yhtyy näkemyksiin, jotka CPMR:n Atlantin kaari -komissio esitti (3. maaliskuuta 2017) Les Sables d’Olonnessa pitämänsä yleiskokouksen loppujulistuksessa. Tämä koskee erityisesti väliarvioinnin yhteydessä toteutettavia yksinkertaistamistoimenpiteitä sekä entistä joustavampia rahoituskorkoja (5 prosentin bonus) sellaisiin hankkeisiin kannustamiseksi, joissa pureudutaan Atlantin alueen strategian kannalta oleellisiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

44.

yhtyy näkemyksiin, jotka CPMR:n Atlantin kaari -komissio esitti (3. maaliskuuta 2017) Les Sables d’Olonnessa pitämänsä yleiskokouksen loppujulistuksessa. Tämä koskee erityisesti väliarvioinnin yhteydessä toteutettavia yksinkertaistamistoimenpiteitä sekä entistä joustavampia rahoituskorkoja (5 prosentin bonus) sellaisiin hankkeisiin kannustamiseksi, joissa pureudutaan Atlantin alueen strategian kannalta oleellisiin kysymyksiin.

Bryssel 1. joulukuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n aiemmat lausunnot:

1

CDR 6621/2016 – NAT-VI-018 – ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: toimintasuunnitelma valtameriemme tulevaisuutta varten”.

CDR 6622/2016 – NAT-VI-019 – ”EU:n sinisen kasvun politiikka uuteen vaiheeseen”.

EUVL C 391, 18.12.2012, s. 1 – NAT-V-21 – ”Meristrategian laadinta Atlantin valtameren alueelle”.

EUVL C 19, 21.1.2015, s. 24 – NAT-V-44 – ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi”.

CDR 0019/2017 – COTER-VI-22 – ”Yrittäjyys saarilla: alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen”.

(2)  Atlantin alueen Interreg-ohjelman 2007–2014 puitteissa käynnistetyssä Marnet-hankkeessa kehitettiin joukko mereen liittyviä vertailukelpoisia sosioekonomisia indikaattoreita, joilla mitataan rannikko-/meritoimien vaikutuksia alueen viidessä jäsenvaltiossa.

2

(3)  Asiakokonaisuus NAT-V-44.

3

(4)  Marnet-hanke, jonka puitteissa on kehitetty joukko merialan sosioekonomisia indikaattoreita Atlantin alueille, voisi olla hyödyllinen lisä tähän prosessiin.

4

(5)  Rahoitus palveluntarjoajalle, joka tarjoaa ohjeistusta julkisille ja yksityisille organisaatioille, tutkimuslaitoksille ja yliopistoille, institutionaalisille sijoittajille ja yksityissijoittajille sekä hankkeiden vetäjille ja muille sidosryhmille, jotka haluavat esittää ja kehittää hankkeita Atlantin toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi.

5

(6)  CPMR, Technical note for Atlantic Arc regions, helmikuu 2017.

6

Technical note for Atlantic Arc regions

---

| 8.5.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/82

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Säädökset, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käyttämisestä”

(2018/C 164/14)

| Esittelijä: | François Decoster (FR, ALDE), Hauts-de-Francen aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden säädösten, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käyttämisestä, mukauttamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan
  COM(2016) 799–2016/0400 (COD) |

Esittelijä:

François Decoster (FR, ALDE), Hauts-de-Francen aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden säädösten, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käyttämisestä, mukauttamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan

COM(2016) 799–2016/0400 (COD)

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että Euroopan unionilla tulee olla täytäntöönpanovaltaa lainsäätäjän avustamiseksi tälle kuuluvan tehtävän teknisimmissä näkökohdissa. Samalla huolehditaan siitä, että EU:n lainsäädäntöä sovelletaan yhdenmukaisesti ja ripeästi kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että Euroopan unionilla tulee olla täytäntöönpanovaltaa lainsäätäjän avustamiseksi tälle kuuluvan tehtävän teknisimmissä näkökohdissa. Samalla huolehditaan siitä, että EU:n lainsäädäntöä sovelletaan yhdenmukaisesti ja ripeästi kaikkialla unionissa.

| 2. | korostaa tässä yhteydessä, että täytäntöönpanovalta on tärkeää rajata koskemaan vain säädösten muita kuin keskeisiä osia ja että sitä tulee harjoittaa täysin avoimesti lainsäätäjän (Euroopan parlamentin ja neuvoston), jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten valvonnassa. |
| --- | --- |

2.

korostaa tässä yhteydessä, että täytäntöönpanovalta on tärkeää rajata koskemaan vain säädösten muita kuin keskeisiä osia ja että sitä tulee harjoittaa täysin avoimesti lainsäätäjän (Euroopan parlamentin ja neuvoston), jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten valvonnassa.

| 3. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden tehtävänä on EU:n lainsäädännön täytäntöönpano, joka hyvin usein tapahtuu paikallis- ja aluetasolla. Paikallis- ja aluetason osallistuminen EU:n säädösten täytäntöönpanoon onkin demokratian ja käytännön sanelema välttämättömyys. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että jäsenvaltioiden tehtävänä on EU:n lainsäädännön täytäntöönpano, joka hyvin usein tapahtuu paikallis- ja aluetasolla. Paikallis- ja aluetason osallistuminen EU:n säädösten täytäntöönpanoon onkin demokratian ja käytännön sanelema välttämättömyys.

| 4. | muistuttaa kannattavansa Lissabonin sopimuksessa tehtyjä komitologiajärjestelmän uudistuksia ja aloitetta perustaa kaksi delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten järjestelmää, joita säännellään EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 ja 291 artiklassa. Delegoidut säädökset korvaavat entisen valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn, jota sovellettiin poliittisesti kiperimmillä aloilla kuten ympäristö-, maatalous-, rahoituspalvelu- ja terveysaloilla. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa kannattavansa Lissabonin sopimuksessa tehtyjä komitologiajärjestelmän uudistuksia ja aloitetta perustaa kaksi delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten järjestelmää, joita säännellään EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 ja 291 artiklassa. Delegoidut säädökset korvaavat entisen valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn, jota sovellettiin poliittisesti kiperimmillä aloilla kuten ympäristö-, maatalous-, rahoituspalvelu- ja terveysaloilla.

| 5. | kannattaa käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa esitettyä muutosta voimassa oleviin perussäädöksiin, jotta niihin sisältyvät viittaukset valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn korvataan viittauksilla EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan. |
| --- | --- |

5.

kannattaa käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa esitettyä muutosta voimassa oleviin perussäädöksiin, jotta niihin sisältyvät viittaukset valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn korvataan viittauksilla EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan.

| 6. | kannattaa komission uutta lähestymistapaa, joka poikkeaa vuonna 2013 annetusta ehdotuksesta: komissio ei enää halua, että säädetään yleisesti, että perussäädöksissä olevat viittaukset valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn on katsottava viittauksiksi 290 ja 291 artiklaan. Tämän lähestymistavan mukaan kutakin yksittäistä perussäädöstä olisi aina pitänyt tarkastella yhdessä asianomaisen asetuksen kanssa, jos asetus olisi hyväksytty. On suotavampaa muuttaa kutakin perussäädöstä erikseen. |
| --- | --- |

6.

kannattaa komission uutta lähestymistapaa, joka poikkeaa vuonna 2013 annetusta ehdotuksesta: komissio ei enää halua, että säädetään yleisesti, että perussäädöksissä olevat viittaukset valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn on katsottava viittauksiksi 290 ja 291 artiklaan. Tämän lähestymistavan mukaan kutakin yksittäistä perussäädöstä olisi aina pitänyt tarkastella yhdessä asianomaisen asetuksen kanssa, jos asetus olisi hyväksytty. On suotavampaa muuttaa kutakin perussäädöstä erikseen.

| 7. | kannattaa valtuutuksen kestoa koskevaa komission kantaa, jonka mukaan valtuutuksen voimassaolo toistaiseksi on perusteltu, sillä lainsäätäjällä on mahdollisuus peruuttaa valtuutus mistä syystä ja milloin tahansa. Valtuutuksen määrittäminen viideksi vuodeksi ja raportointivaatimuksen asettaminen ennen automaattista uusimista edellyttäisi, että komissio laatisi kustakin säädöksestä viisi vuotta käsiteltävänä olevan ehdotuksen hyväksymisen jälkeen raportin, mikä aiheuttaisi merkittävän hallinnollisen rasituksen. |
| --- | --- |

7.

kannattaa valtuutuksen kestoa koskevaa komission kantaa, jonka mukaan valtuutuksen voimassaolo toistaiseksi on perusteltu, sillä lainsäätäjällä on mahdollisuus peruuttaa valtuutus mistä syystä ja milloin tahansa. Valtuutuksen määrittäminen viideksi vuodeksi ja raportointivaatimuksen asettaminen ennen automaattista uusimista edellyttäisi, että komissio laatisi kustakin säädöksestä viisi vuotta käsiteltävänä olevan ehdotuksen hyväksymisen jälkeen raportin, mikä aiheuttaisi merkittävän hallinnollisen rasituksen.

Yhteisymmärrysasiakirja delegoiduista säädöksistä

| 8. | on tyytyväinen paremmasta lainsäädännöstä tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen (1) liitetyn delegoituja säädöksiä koskevan yhteisymmärrysasiakirjan allekirjoittamiseen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä. Siinä vahvistetaan kehys toimivallan siirron tavoitteiden, soveltamisalan, keston ja edellytysten määrittelylle. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen paremmasta lainsäädännöstä tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen (1) liitetyn delegoituja säädöksiä koskevan yhteisymmärrysasiakirjan allekirjoittamiseen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä. Siinä vahvistetaan kehys toimivallan siirron tavoitteiden, soveltamisalan, keston ja edellytysten määrittelylle.

| 9. | muistuttaa, että delegoitujen säädösten antamiseen sovellettavat perusteet ja menettely on määriteltävä erittäin tarkasti ja rajattava asianmukaisesti, jotta lainsäätäjän rooli ei kaventuisi. |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että delegoitujen säädösten antamiseen sovellettavat perusteet ja menettely on määriteltävä erittäin tarkasti ja rajattava asianmukaisesti, jotta lainsäätäjän rooli ei kaventuisi.

| 10. | pyytää, että tästä syystä komissio pidättyisi antamasta delegoitua säädöstä, jos on olemassa epäily ehdotetun delegoidun säädöksen kohteena olevan seikan keskeisestä luonteesta, ja että lainsäädäntö hyväksyttäisiin tällöin tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

pyytää, että tästä syystä komissio pidättyisi antamasta delegoitua säädöstä, jos on olemassa epäily ehdotetun delegoidun säädöksen kohteena olevan seikan keskeisestä luonteesta, ja että lainsäädäntö hyväksyttäisiin tällöin tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisesti.

| 11. | suhtautuu myönteisesti selkeään sitoutumiseen jäsenvaltioiden asiantuntijoiden säännölliseen kuulemiseen delegoituja säädöksiä valmisteltaessa ja laadittaessa, mutta epäilee, onko kuuleminen määritelty riittävän selkeästi, läpinäkyvästi ja sitovasti. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti selkeään sitoutumiseen jäsenvaltioiden asiantuntijoiden säännölliseen kuulemiseen delegoituja säädöksiä valmisteltaessa ja laadittaessa, mutta epäilee, onko kuuleminen määritelty riittävän selkeästi, läpinäkyvästi ja sitovasti.

| 12. | suhtautuu myönteisesti delegoitujen säädösten antamiseen kohdistuvan Euroopan parlamentin harjoittaman valvonnan vahvistamiseen. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti delegoitujen säädösten antamiseen kohdistuvan Euroopan parlamentin harjoittaman valvonnan vahvistamiseen.

| 13. | pitää kuitenkin valitettavana, ettei paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ole määrä kuulla, vaikka delegoitujen säädösten täytäntöönpano koskee niitä hyvin keskeisesti. |
| --- | --- |

13.

pitää kuitenkin valitettavana, ettei paikallis- ja alueviranomaisten edustajia ole määrä kuulla, vaikka delegoitujen säädösten täytäntöönpano koskee niitä hyvin keskeisesti.

| 14. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen valvontaan on ratkaisevan tärkeää, sillä kyse on hallintotasosta, joka panee täytäntöön suurimman osan unionin lainsäädännöstä. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen valvontaan on ratkaisevan tärkeää, sillä kyse on hallintotasosta, joka panee täytäntöön suurimman osan unionin lainsäädännöstä.

| 15. | pyytää, että alueiden komitealle toimitetaan kaikki asiakirjat, myös delegoitujen säädösten luonnokset, samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja että sen edustajat pääsevät järjestelmällisesti ja helposti komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

15.

pyytää, että alueiden komitealle toimitetaan kaikki asiakirjat, myös delegoitujen säädösten luonnokset, samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja että sen edustajat pääsevät järjestelmällisesti ja helposti komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| 16. | on tyytyväinen siihen, että komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto aikovat perustaa viimeistään vuoden 2017 loppuun mennessä yhteisen delegoitujen säädösten erityisrekisterin, joka voi vahvistaa komissiolle siirretyn toimivallan harjoittamisen valvontaa ja avoimuutta, helpottaa suunnittelua ja mahdollistaa delegoidun säädöksen elinkaaren kaikkien vaiheiden seuraamisen. |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen siihen, että komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto aikovat perustaa viimeistään vuoden 2017 loppuun mennessä yhteisen delegoitujen säädösten erityisrekisterin, joka voi vahvistaa komissiolle siirretyn toimivallan harjoittamisen valvontaa ja avoimuutta, helpottaa suunnittelua ja mahdollistaa delegoidun säädöksen elinkaaren kaikkien vaiheiden seuraamisen.

Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumisen tarkastelu

| 17. | katsoo, että asetusehdotus ei aiheuta ongelmaa toissijaisuusperiaatteen kannalta, sillä kyse on toimivallan siirtämisestä Euroopan unionin eri toimielinten välillä. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että asetusehdotus ei aiheuta ongelmaa toissijaisuusperiaatteen kannalta, sillä kyse on toimivallan siirtämisestä Euroopan unionin eri toimielinten välillä.

| 18. | katsoo samasta syystä, että asetusehdotus ei aiheuta ongelmaa suhteellisuusperiaatteen kannalta: se on tarkoituksenmukainen asetuksen tavoitteen saavuttamiseksi ja tiettyjen perussäädösten mukauttamiseksi EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan eikä se ylitä sitä, mikä on tarpeen. |
| --- | --- |

18.

katsoo samasta syystä, että asetusehdotus ei aiheuta ongelmaa suhteellisuusperiaatteen kannalta: se on tarkoituksenmukainen asetuksen tavoitteen saavuttamiseksi ja tiettyjen perussäädösten mukauttamiseksi EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan eikä se ylitä sitä, mikä on tarpeen.

| 19. | muistuttaa kuitenkin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden tärkeydestä ja korostaa, että näitä periaatteita tulee soveltaa unionin lainsäädännön laatimisen ja hyväksymisen lisäksi myös sen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa kuitenkin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden tärkeydestä ja korostaa, että näitä periaatteita tulee soveltaa unionin lainsäädännön laatimisen ja hyväksymisen lisäksi myös sen täytäntöönpanoon.

| 20. | on sitä mieltä, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaan perustuvaan säädösvallan siirtoon, jossa unionin lainsäädäntävaltaa siirretään komissiolle, liittyy etupäässä suhteellisuusongelma sikäli, että se on säädöksen normatiivista intensiteettiä koskevan ratkaisun seuraus, joka ei kuitenkaan muuta toimivallanjakoa unionin ja jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

20.

on sitä mieltä, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaan perustuvaan säädösvallan siirtoon, jossa unionin lainsäädäntävaltaa siirretään komissiolle, liittyy etupäässä suhteellisuusongelma sikäli, että se on säädöksen normatiivista intensiteettiä koskevan ratkaisun seuraus, joka ei kuitenkaan muuta toimivallanjakoa unionin ja jäsenvaltioiden välillä.

| 21. | katsoo sen sijaan, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklaan perustuvassa täytäntöönpanossa on kyse tilanteesta, jossa pääasiallisesti jäsenvaltioille kuuluvaa toimivaltaa käyttävät unionin toimielimet ja johon liittyy siis pikemminkin toissijaisuusongelma. |
| --- | --- |

21.

katsoo sen sijaan, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklaan perustuvassa täytäntöönpanossa on kyse tilanteesta, jossa pääasiallisesti jäsenvaltioille kuuluvaa toimivaltaa käyttävät unionin toimielimet ja johon liittyy siis pikemminkin toissijaisuusongelma.

| 22. | katsookin, että komission tulee jatkuvasti huolehtia näiden periaatteiden noudattamisesta toiminnassaan ja erityisesti täytäntöönpanosäännösten hyväksymisessä. |
| --- | --- |

22.

katsookin, että komission tulee jatkuvasti huolehtia näiden periaatteiden noudattamisesta toiminnassaan ja erityisesti täytäntöönpanosäännösten hyväksymisessä.

Bryssel 1. joulukuuta 2017.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1

1

---