# Euroopa Liidu C 153/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 153 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik2. mai 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 153

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik2. mai 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2018/C 153/01 | Nõukogu soovitus, 15. märts 2018, kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2018/C 153/01

Nõukogu soovitus, 15. märts 2018, kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 153/02 | Euro vahetuskurss | 7 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2018/C 153/03 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 6 lõikes 4 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2018/C 153/02

Euro vahetuskurss

7

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2018/C 153/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 6 lõikes 4 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 153/04 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8899 – OTPP / Carlyle / European Camping Group) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 153/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 11 |
| 2018/C 153/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 15 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 153/04

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8899 – OTPP / Carlyle / European Camping Group) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2018/C 153/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

11

2018/C 153/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 2.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 153/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

15. märts 2018,

kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta

(2018/C 153/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 166 lõiget 4 ja artiklit 292 koostoimes artikli 153 lõikega 2 ja artikli 153 lõike 1 punktiga b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kvaliteetne ja tõhus õpipoisiõpe, mille tulemus on kombinatsioon tööalastest oskustest, töökogemusest ja töölõppimisest ning põhipädevustest, hõlbustab noorte sisenemist tööturule ning täiskasvanute karjääri arengut ja tööleasumist. Need on osa formaalse kutsehariduse ja -õppe süsteemidest ja eksisteerivad paralleelselt teiste töölõppimise ja/või kutseõppe vormidega. |
| --- | --- |

(1)

Kvaliteetne ja tõhus õpipoisiõpe, mille tulemus on kombinatsioon tööalastest oskustest, töökogemusest ja töölõppimisest ning põhipädevustest, hõlbustab noorte sisenemist tööturule ning täiskasvanute karjääri arengut ja tööleasumist. Need on osa formaalse kutsehariduse ja -õppe süsteemidest ja eksisteerivad paralleelselt teiste töölõppimise ja/või kutseõppe vormidega.

| (2) | Hästi väljatöötatud õpipoisiõppe süsteemid toovad kasu nii tööandjatele kui ka õppijatele ning samuti tugevdavad töömaailma ning haridus- ja koolitusmaailma vahelist seost. Kvaliteetsete standarditega välditakse õpipoisiõppe suunatust väheseid kutseoskusi nõudvatele töökohtadele ja koolituse kesist taset, mis kahjustaks selle mainet. Lisaks sellele, et see avab tee tipptaseme suunas liikumisele, saab kvaliteetse õpipoisiõppega panustada kodanikuaktiivsuse ja sotsiaalse kaasatuse edendamisse, integreerides erineva sotsiaalse ja isikliku taustaga inimesed tööturule. |
| --- | --- |

(2)

Hästi väljatöötatud õpipoisiõppe süsteemid toovad kasu nii tööandjatele kui ka õppijatele ning samuti tugevdavad töömaailma ning haridus- ja koolitusmaailma vahelist seost. Kvaliteetsete standarditega välditakse õpipoisiõppe suunatust väheseid kutseoskusi nõudvatele töökohtadele ja koolituse kesist taset, mis kahjustaks selle mainet. Lisaks sellele, et see avab tee tipptaseme suunas liikumisele, saab kvaliteetse õpipoisiõppega panustada kodanikuaktiivsuse ja sotsiaalse kaasatuse edendamisse, integreerides erineva sotsiaalse ja isikliku taustaga inimesed tööturule.

| (3) | Kvaliteetne ja tõhus õpipoisiõpe saavutatakse struktureeritud partnerluste kaudu, millesse on kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad, eelkõige sotsiaalpartnerid, ettevõtjad, vahendusorganid (nt tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, kutse- ja valdkondlikud organisatsioonid), kutseharidus- ja -õppeasutused, noorte ja lapsevanemate organisatsioonid ning kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud asutused. Alates 2013. aastast edendab komisjon koostöös liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega õpipoisiõppe pakkumist, kvaliteeti ja kuvandit Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kaudu, mis on teinud seni kättesaadavaks üle 700 000 õpipoisiõppe, praktikakoha või esimese töökoha pakkumise. Ettevõtjate juhitavad algatused, nagu Euroopa noortepakt, on teinud kättesaadavaks veel pakkumisi ja aidanud edendada ettevõtjate ja haridusasutuste partnerlusi kogu liidus. |
| --- | --- |

(3)

Kvaliteetne ja tõhus õpipoisiõpe saavutatakse struktureeritud partnerluste kaudu, millesse on kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad, eelkõige sotsiaalpartnerid, ettevõtjad, vahendusorganid (nt tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, kutse- ja valdkondlikud organisatsioonid), kutseharidus- ja -õppeasutused, noorte ja lapsevanemate organisatsioonid ning kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud asutused. Alates 2013. aastast edendab komisjon koostöös liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega õpipoisiõppe pakkumist, kvaliteeti ja kuvandit Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kaudu, mis on teinud seni kättesaadavaks üle 700 000 õpipoisiõppe, praktikakoha või esimese töökoha pakkumise. Ettevõtjate juhitavad algatused, nagu Euroopa noortepakt, on teinud kättesaadavaks veel pakkumisi ja aidanud edendada ettevõtjate ja haridusasutuste partnerlusi kogu liidus.

| (4) | Euroopa eri valdkondade sotsiaalpartnerid on kogunud tõendeid õpipoisiõppe kvaliteedi ja kulutõhususe saavutamise kohta oma paralleelse töö ja 2016. aasta juuni ühisavaldusega ühise arusaama kujundamise kohta õpipoisiõppest, mis oli aluseks kutseõppe nõuandekomitee 2. detsembri 2016. aasta arvamusele ühise arusaama kohta kvaliteetsest ja tõhusast õpipoisiõppest ja töölõppimisest. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa eri valdkondade sotsiaalpartnerid on kogunud tõendeid õpipoisiõppe kvaliteedi ja kulutõhususe saavutamise kohta oma paralleelse töö ja 2016. aasta juuni ühisavaldusega ühise arusaama kujundamise kohta õpipoisiõppest, mis oli aluseks kutseõppe nõuandekomitee 2. detsembri 2016. aasta arvamusele ühise arusaama kohta kvaliteetsest ja tõhusast õpipoisiõppest ja töölõppimisest.

| (5) | Sidusrühmade veelgi aktiivsema ja ulatuslikuma kaasamise tagamiseks korraldas komisjon kahes etapis, 30. märtsil ja 7. juunil 2017, arutelud Euroopa valdkonnaüleste ja valdkondlike sotsiaalpartnerite ning kaubandus-, tööstus- ja käsitöökodadega. |
| --- | --- |

(5)

Sidusrühmade veelgi aktiivsema ja ulatuslikuma kaasamise tagamiseks korraldas komisjon kahes etapis, 30. märtsil ja 7. juunil 2017, arutelud Euroopa valdkonnaüleste ja valdkondlike sotsiaalpartnerite ning kaubandus-, tööstus- ja käsitöökodadega.

| (6) | Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, mis kehtestati esimest korda 2008. aastal ja vaadati läbi 2017. aastal, (1) suurendab kodanike, sealhulgas õpipoiste kvalifikatsioonide läbipaistvust, võrreldavust ja ülekantavust. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, mis kehtestati esimest korda 2008. aastal ja vaadati läbi 2017. aastal, (1) suurendab kodanike, sealhulgas õpipoiste kvalifikatsioonide läbipaistvust, võrreldavust ja ülekantavust.

| (7) | Nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitusega Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (2) loodi võrdlusvahend, mis võimaldab liikmesriikidel edendada ja jälgida oma kutsehariduse ja -õppe süsteemide pidevat täiustamist. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitusega Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (2) loodi võrdlusvahend, mis võimaldab liikmesriikidel edendada ja jälgida oma kutsehariduse ja -õppe süsteemide pidevat täiustamist.

| (8) | Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe 2012. aasta kvaliteedihartaga kutsus Euroopa Noortefoorum Euroopa riike, Euroopa institutsioone ja sotsiaalpartnereid üles kehtestama või tugevdama õpipoisiõppe õiguslikke kvaliteediraamistikke. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe 2012. aasta kvaliteedihartaga kutsus Euroopa Noortefoorum Euroopa riike, Euroopa institutsioone ja sotsiaalpartnereid üles kehtestama või tugevdama õpipoisiõppe õiguslikke kvaliteediraamistikke.

| (9) | Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta (3) on soovitatud liikmesriikidel tagada, et kõik alla 25 aastased noored saaksid nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist kvaliteetse töö-, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta (3) on soovitatud liikmesriikidel tagada, et kõik alla 25 aastased noored saaksid nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist kvaliteetse töö-, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise.

| (10) | Euroopa sotsiaalpartnerid, Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Leedu võtsid 2. juuli 2013. aasta ühisdeklaratsioonis Euroopa Õpipoisiõppe Liidu loomise kohta kohustuse toetada õpipoisiõppe pakkumist, kvaliteeti ja atraktiivsust. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa sotsiaalpartnerid, Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Leedu võtsid 2. juuli 2013. aasta ühisdeklaratsioonis Euroopa Õpipoisiõppe Liidu loomise kohta kohustuse toetada õpipoisiõppe pakkumist, kvaliteeti ja atraktiivsust.

| (11) | Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta avalduses Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kohta märgiti, et õpipoisiõppe tõhusust ja atraktiivsust tuleks edendada mitme ühise juhtpõhimõtte järgimisega. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta avalduses Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kohta märgiti, et õpipoisiõppe tõhusust ja atraktiivsust tuleks edendada mitme ühise juhtpõhimõtte järgimisega.

| (12) | Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovituses praktika kvaliteediraamistiku kohta (4) nähti ette mitu põhimõtet praktika kvaliteedi parandamiseks väljaspool formaalharidust ja -koolitust. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovituses praktika kvaliteediraamistiku kohta (4) nähti ette mitu põhimõtet praktika kvaliteedi parandamiseks väljaspool formaalharidust ja -koolitust.

| (13) | Euroopa koostööd kutsehariduse ja -õppe valdkonnas käsitleva Kopenhaageni protsessi raames seati 22. juuni 2015. aasta Riia järeldustes, mille kiitsid heaks kutsehariduse ja -õppe eest vastutavad ministrid, töölõppimine kõigis oma vormides, eriti õpipoisiõpe, ja kvaliteedi tagamise mehhanismide loomine kaheks viiest Euroopa prioriteedist ajavahemikuks 2015–2020. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa koostööd kutsehariduse ja -õppe valdkonnas käsitleva Kopenhaageni protsessi raames seati 22. juuni 2015. aasta Riia järeldustes, mille kiitsid heaks kutsehariduse ja -õppe eest vastutavad ministrid, töölõppimine kõigis oma vormides, eriti õpipoisiõpe, ja kvaliteedi tagamise mehhanismide loomine kaheks viiest Euroopa prioriteedist ajavahemikuks 2015–2020.

| (14) | Hariduse ja koolituse 2020. aasta raamistiku kutsehariduse ja -õppe töörühm töötas oma ametiajal 2014.–2015. aastal välja kõrgetasemelise õpipoisiõppe ja töölõppimise 20 juhtpõhimõtet. |
| --- | --- |

(14)

Hariduse ja koolituse 2020. aasta raamistiku kutsehariduse ja -õppe töörühm töötas oma ametiajal 2014.–2015. aastal välja kõrgetasemelise õpipoisiõppe ja töölõppimise 20 juhtpõhimõtet.

| (15) | Euroopa Parlament kutsus oma 4. märtsi 2016. aasta raportis „Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis“ üles võtma meetmeid õpipoisiõppe kvaliteedistandardite tagamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlament kutsus oma 4. märtsi 2016. aasta raportis „Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis“ üles võtma meetmeid õpipoisiõppe kvaliteedistandardite tagamiseks.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/589 (5) on sätestatud, et töölepingul põhinevat õpipoisiõpet võib alates 2018. aasta maist reklaamida Euroopa tööalase liikuvuse portaalis EURES. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/589 (5) on sätestatud, et töölepingul põhinevat õpipoisiõpet võib alates 2018. aasta maist reklaamida Euroopa tööalase liikuvuse portaalis EURES.

| (17) | Komisjon kinnitas oma 10. juuni 2016. aasta teatises „Euroopa uus oskuste tegevuskava“, et toetab sotsiaalpartnereid nende ühisprojektide tulemuste rakendamisel, näiteks õpipoisiõppe kvaliteediraamistiku väljatöötamisel. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon kinnitas oma 10. juuni 2016. aasta teatises „Euroopa uus oskuste tegevuskava“, et toetab sotsiaalpartnereid nende ühisprojektide tulemuste rakendamisel, näiteks õpipoisiõppe kvaliteediraamistiku väljatöötamisel.

| (18) | Komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatises „Investeerimine Euroopa noortesse“ (6) kutsuti üles noorte toetamiseks rohkem pingutama, et anda neile eluks parimad võimalikud eeldused, investeerides selleks nende teadmistesse, oskustesse ja kogemustesse, aidates neil leida esimest töökohta või neid selleks koolitades. Eesmärk oli aidata noortel võimalustest kinni haarata, sujuvalt ühiskonda integreeruda, aktiivseteks kodanikeks saada ja tööalaselt edukat karjääri teha, sealhulgas õpipoisiõppe süsteemide peamisi põhimõtteid sisaldava kvaliteediraamistiku kaudu. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatises „Investeerimine Euroopa noortesse“ (6) kutsuti üles noorte toetamiseks rohkem pingutama, et anda neile eluks parimad võimalikud eeldused, investeerides selleks nende teadmistesse, oskustesse ja kogemustesse, aidates neil leida esimest töökohta või neid selleks koolitades. Eesmärk oli aidata noortel võimalustest kinni haarata, sujuvalt ühiskonda integreeruda, aktiivseteks kodanikeks saada ja tööalaselt edukat karjääri teha, sealhulgas õpipoisiõppe süsteemide peamisi põhimõtteid sisaldava kvaliteediraamistiku kaudu.

| (19) | 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioon sisaldab lubadust töötada selle nimel, et luua liit, kus noored saavad parima hariduse ja koolituse ning võivad õppida ja leida tööd kogu kontinendil. |
| --- | --- |

(19)

25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioon sisaldab lubadust töötada selle nimel, et luua liit, kus noored saavad parima hariduse ja koolituse ning võivad õppida ja leida tööd kogu kontinendil.

| (20) | 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambasse on koondatud mitu põhimõtet õiglaste ja hästitoimivate tööturgude ja sotsiaalhoolekande süsteemide, sealhulgas kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse saamise õiguse toetamiseks, et tagada tööturul ja ühiskonnas osalemiseks asjakohased oskused. |
| --- | --- |

(20)

17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambasse on koondatud mitu põhimõtet õiglaste ja hästitoimivate tööturgude ja sotsiaalhoolekande süsteemide, sealhulgas kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse saamise õiguse toetamiseks, et tagada tööturul ja ühiskonnas osalemiseks asjakohased oskused.

| (21) | Komisjoni 30. mai 2017. aasta ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu soovitust hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta, soovitakse muuta kättesaadavamaks kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave hariduse omandanute, sealhulgas õpipoiste edasise tegevuse kohta pärast hariduse ja koolituse saamist. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 30. mai 2017. aasta ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu soovitust hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta, soovitakse muuta kättesaadavamaks kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave hariduse omandanute, sealhulgas õpipoiste edasise tegevuse kohta pärast hariduse ja koolituse saamist.

| (22) | Õpipoisiõpet toetavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (2014–2020), nimelt Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), ning Erasmus+, ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm ning noorte tööhõive algatus. |
| --- | --- |

(22)

Õpipoisiõpet toetavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (2014–2020), nimelt Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), ning Erasmus+, ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm ning noorte tööhõive algatus.

| (23) | Euroopa Parlament ja sidusrühmad kutsusid hiljuti komisjoni üles soodustama õpipoiste pikaajalist liikuvust ELis, andes noortele võimaluse arendada nii tööga seotud oskusi kui ka põhipädevusi. Komisjon lisas selle üleskutse vastuseks Erasmus+ programmi uue meetme Erasmus Pro, mis toetab konkreetselt pikemat praktikat välismaal. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa Parlament ja sidusrühmad kutsusid hiljuti komisjoni üles soodustama õpipoiste pikaajalist liikuvust ELis, andes noortele võimaluse arendada nii tööga seotud oskusi kui ka põhipädevusi. Komisjon lisas selle üleskutse vastuseks Erasmus+ programmi uue meetme Erasmus Pro, mis toetab konkreetselt pikemat praktikat välismaal.

| (24) | Oma 2015. ja 2017. aasta aruandes noortegarantii kohta soovitab Euroopa Kontrollikoda komisjonil välja töötada õpipoisiõppe ja muude selle algatuse raames toetatavate pakkumiste kvaliteedikriteeriumid. |
| --- | --- |

(24)

Oma 2015. ja 2017. aasta aruandes noortegarantii kohta soovitab Euroopa Kontrollikoda komisjonil välja töötada õpipoisiõppe ja muude selle algatuse raames toetatavate pakkumiste kvaliteedikriteeriumid.

| (25) | Liikmesriikide ühine arusaam kvaliteetsest ja tõhusast õpipoisiõppest toetab nende jõupingutusi suurepäraseid õppimis- ja karjäärivõimalusi pakkuvate õpipoisiõppe süsteemide reformimiseks ja ajakohastamiseks. Ühine arusaam aitab suurendada vastastikust usaldust ja hõlbustab seega õpipoiste piiriülest liikuvust. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriikide ühine arusaam kvaliteetsest ja tõhusast õpipoisiõppest toetab nende jõupingutusi suurepäraseid õppimis- ja karjäärivõimalusi pakkuvate õpipoisiõppe süsteemide reformimiseks ja ajakohastamiseks. Ühine arusaam aitab suurendada vastastikust usaldust ja hõlbustab seega õpipoiste piiriülest liikuvust.

| (26) | Selle soovituse üldine eesmärk on suurendada õpipoiste tööalast konkurentsivõimet ja edendada nende isiklikku arengut ning aidata arendada tööturu vajadustele vastavat kõrge kvalifikatsiooniga ja kvalifitseeritud tööjõudu. |
| --- | --- |

(26)

Selle soovituse üldine eesmärk on suurendada õpipoiste tööalast konkurentsivõimet ja edendada nende isiklikku arengut ning aidata arendada tööturu vajadustele vastavat kõrge kvalifikatsiooniga ja kvalifitseeritud tööjõudu.

| (27) | Selle konkreetne eesmärk on luua õpipoisiõppe sidus raamistik, mis põhineb ühisel arusaamal kvaliteedist ja tõhususest ning millega võetakse arvesse erinevate liikmesriikide kutseharidus- ja kutseõppesüsteemide mitmekesisust ja traditsioone ning poliitilisi prioriteete. |
| --- | --- |

(27)

Selle konkreetne eesmärk on luua õpipoisiõppe sidus raamistik, mis põhineb ühisel arusaamal kvaliteedist ja tõhususest ning millega võetakse arvesse erinevate liikmesriikide kutseharidus- ja kutseõppesüsteemide mitmekesisust ja traditsioone ning poliitilisi prioriteete.

| (28) | Kõnealune soovitus ei takista liikmesriike säilitamast või kehtestamast õpipoisiõpet käsitlevaid sätteid, mis ulatuvad siin soovitatutest kaugemale, ega säilitamast või välja töötamast muid, soovituse kohaldamisalast välja jäävaid töölõppimise ja/või kutsehariduse ja -õppe vorme ning kohaldama nende suhtes täielikult või osaliselt allpool esitatud kriteeriume, |
| --- | --- |

(28)

Kõnealune soovitus ei takista liikmesriike säilitamast või kehtestamast õpipoisiõpet käsitlevaid sätteid, mis ulatuvad siin soovitatutest kaugemale, ega säilitamast või välja töötamast muid, soovituse kohaldamisalast välja jäävaid töölõppimise ja/või kutsehariduse ja -õppe vorme ning kohaldama nende suhtes täielikult või osaliselt allpool esitatud kriteeriume,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Liikmesriigid peaksid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ja tihedas koostöös sidusrühmadega tagama, et õpipoisiõppe süsteemid vastaksid tööturu vajadustele ja tooksid kasu nii õppijatele kui ka tööandjatele, tuginedes allpool esitatud kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe kriteeriumidele.

Ilma et see mõjutaks liikmesriikides kasutusel olevat terminoloogiat, mõistetakse käesolevas soovituses õpipoisiõppe all formaalse kutsehariduse ja -õppe korraldust, mis:

| a) | ühendab mahuka töölõppimise äriühingutes ja muudes töökohtades õppimisega haridus- või õppeasutustes; |
| --- | --- |

a)

ühendab mahuka töölõppimise äriühingutes ja muudes töökohtades õppimisega haridus- või õppeasutustes;

| b) | annab riiklikult tunnustatud kvalifikatsiooni; |
| --- | --- |

b)

annab riiklikult tunnustatud kvalifikatsiooni;

| c) | põhineb lepingul, milles määratakse kindlaks õpipoisi, tööandja ja asjakohasel juhul kutseharidus- ja kutseõppeasutuse õigused ja kohustused, ning |
| --- | --- |

c)

põhineb lepingul, milles määratakse kindlaks õpipoisi, tööandja ja asjakohasel juhul kutseharidus- ja kutseõppeasutuse õigused ja kohustused, ning

| d) | tagab õpipoisile oma töö eest palga või hüvitise. |
| --- | --- |

d)

tagab õpipoisile oma töö eest palga või hüvitise.

Õppimis- ja töötingimuste kriteeriumid

Kirjalik leping

| 1. | Enne õpipoisiõppe algust tuleks sõlmida kirjalik leping, et määrata kindlaks õpipoisi, tööandja ja asjakohasel juhul kutseharidus- ja kutseõppeasutuse õigused ja kohustused seoses õppimis- ja töötingimustega. |
| --- | --- |

1.

Enne õpipoisiõppe algust tuleks sõlmida kirjalik leping, et määrata kindlaks õpipoisi, tööandja ja asjakohasel juhul kutseharidus- ja kutseõppeasutuse õigused ja kohustused seoses õppimis- ja töötingimustega.

Õpiväljundid

| 2. | Tööandjad, kutseharidus- ja kutseõppeasutused ning asjakohasel juhul ametiühingud peaksid kokku leppima siseriiklike õigusaktide kohaselt kindlaks määratud laiahaardelise õpiväljundite kogumi elluviimises. See peaks tagama tasakaalu konkreetsete tööga seotud oskuste, teadmiste ja nii õpipoiste isiklikku arengut kui ka elukestvaid karjäärivõimalusi toetavate elukestva õppe võtmepädevuste vahel, pidades silmas muutuvate karjäärimudelitega kohanemist. |
| --- | --- |

2.

Tööandjad, kutseharidus- ja kutseõppeasutused ning asjakohasel juhul ametiühingud peaksid kokku leppima siseriiklike õigusaktide kohaselt kindlaks määratud laiahaardelise õpiväljundite kogumi elluviimises. See peaks tagama tasakaalu konkreetsete tööga seotud oskuste, teadmiste ja nii õpipoiste isiklikku arengut kui ka elukestvaid karjäärivõimalusi toetavate elukestva õppe võtmepädevuste vahel, pidades silmas muutuvate karjäärimudelitega kohanemist.

Pedagoogiline tugi

| 3. | Tuleks määrata äriühingusisesed koolitajad ja anda neile ülesanne teha õpipoiste juhendamiseks ja korrapärase vastastikuse tagasiside tagamiseks tihedat koostööd kutseharidus- ja kutseõppeasutusega ning kutseõpetajatega. Eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul tuleks õpetajaid, koolitajaid ja mentoreid toetada oma oskuste, teadmiste ja pädevuste täiendamisel, et koolitada õpipoisse uusimate õppe- ja koolitusmeetodite ning tööturu vajaduste kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Tuleks määrata äriühingusisesed koolitajad ja anda neile ülesanne teha õpipoiste juhendamiseks ja korrapärase vastastikuse tagasiside tagamiseks tihedat koostööd kutseharidus- ja kutseõppeasutusega ning kutseõpetajatega. Eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul tuleks õpetajaid, koolitajaid ja mentoreid toetada oma oskuste, teadmiste ja pädevuste täiendamisel, et koolitada õpipoisse uusimate õppe- ja koolitusmeetodite ning tööturu vajaduste kohaselt.

Töökoha komponent

| 4. | Oluline osa, st vähemalt pool õpipoisiõppest peaks toimuma töökohas ning võimaluse korral peaks olema võimalik saada osa töökogemusest välismaal. Võttes arvesse riiklike süsteemide mitmekesisust, on eesmärgiks liikuda järk-järgult selle suunas, et osa õpipoisiõppest oleks töölõppimine. |
| --- | --- |

4.

Oluline osa, st vähemalt pool õpipoisiõppest peaks toimuma töökohas ning võimaluse korral peaks olema võimalik saada osa töökogemusest välismaal. Võttes arvesse riiklike süsteemide mitmekesisust, on eesmärgiks liikuda järk-järgult selle suunas, et osa õpipoisiõppest oleks töölõppimine.

Palk ja/või hüvitis

| 5. | Õpipoisid peaksid saama palka või muud hüvitist kooskõlas riiklike või valdkondlike nõuete või kollektiivlepingutega, kui need on olemas, ning võttes arvesse tööandjate ja avaliku sektori asutuste vahelisi kulude jagamise kokkuleppeid. |
| --- | --- |

5.

Õpipoisid peaksid saama palka või muud hüvitist kooskõlas riiklike või valdkondlike nõuete või kollektiivlepingutega, kui need on olemas, ning võttes arvesse tööandjate ja avaliku sektori asutuste vahelisi kulude jagamise kokkuleppeid.

Sotsiaalkaitse

| 6. | Õpipoistel peaks olema õigus sotsiaalkaitsele, sealhulgas vajalikule kindlustusele kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega. |
| --- | --- |

6.

Õpipoistel peaks olema õigus sotsiaalkaitsele, sealhulgas vajalikule kindlustusele kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega.

Töö-, tervishoiu- ja ohutustingimused

| 7. | Õpipoissi vastuvõttev töökoht peaks vastama asjakohastele töötingimusi käsitlevatele eeskirjadele, eelkõige tervise- ja ohutusalastele õigusaktidele. |
| --- | --- |

7.

Õpipoissi vastuvõttev töökoht peaks vastama asjakohastele töötingimusi käsitlevatele eeskirjadele, eelkõige tervise- ja ohutusalastele õigusaktidele.

Raamtingimuste kriteeriumid

Õigusraamistik

| 8. | Kehtima peaks selge ja järjepidev õigusraamistik, mis tugineb õiglasel ja võrdsel partnerlusel põhinevale lähenemisviisile, sealhulgas kõigi asjaomaste sidusrühmade vahelisele struktureeritud ja läbipaistvale dialoogile. See võib hõlmata õpipoisiõpet pakkuvate äriühingute ja töökohtade akrediteerimist ja/või muid kvaliteedi tagamise meetmeid. |
| --- | --- |

8.

Kehtima peaks selge ja järjepidev õigusraamistik, mis tugineb õiglasel ja võrdsel partnerlusel põhinevale lähenemisviisile, sealhulgas kõigi asjaomaste sidusrühmade vahelisele struktureeritud ja läbipaistvale dialoogile. See võib hõlmata õpipoisiõpet pakkuvate äriühingute ja töökohtade akrediteerimist ja/või muid kvaliteedi tagamise meetmeid.

Sotsiaalpartnerite kaasamine

| 9. | Sotsiaalpartnerid, sealhulgas asjakohasel juhul valdkondliku tasandi omad ja/või vahendusasutused, tuleks kaasata õpipoisiõppe süsteemide väljatöötamisse, juhtimisse ja rakendamisse kooskõlas liikmesriigi töösuhete süsteemi ning haridus- ja koolitustavadega. |
| --- | --- |

9.

Sotsiaalpartnerid, sealhulgas asjakohasel juhul valdkondliku tasandi omad ja/või vahendusasutused, tuleks kaasata õpipoisiõppe süsteemide väljatöötamisse, juhtimisse ja rakendamisse kooskõlas liikmesriigi töösuhete süsteemi ning haridus- ja koolitustavadega.

Äriühingute toetamine

| 10. | Eriti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks tuleks kavandada rahalist ja/või mitterahalist toetust, mis võimaldaks äriühingutele kulutõhusat õpipoisiõpet ja võtaks asjakohasel juhul arvesse tööandjate ja avaliku sektori asutuste vahelisi kulude jagamise kokkuleppeid. |
| --- | --- |

10.

Eriti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks tuleks kavandada rahalist ja/või mitterahalist toetust, mis võimaldaks äriühingutele kulutõhusat õpipoisiõpet ja võtaks asjakohasel juhul arvesse tööandjate ja avaliku sektori asutuste vahelisi kulude jagamise kokkuleppeid.

Paindlikud õppimisvõimalused ja liikuvus

| 11. | Juurdepääsu lihtsustamiseks tuleks õpipoisiõppe vastuvõtutingimuste puhul arvesse võtta asjakohast informaalset ja mitteformaalset õppimist ja/või asjakohasel juhul ettevalmistavate programmide läbimist. Õpipoisiõppega omandatud kvalifikatsioonid tuleks lisada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kohastesse riiklikult tunnustatud kvalifikatsiooniraamistikesse (7). Õpipoisiõpe peaks võimaldama juurdepääsu muudele õppimisvõimalustele, sealhulgas kõrgematele haridus- ja koolitustasemetele, karjäärivõimalustele ja/või asjakohasel juhul õpitulemuste liitmist. Õpipoiste õpiränne kas töökohas või kutseharidus- ja -õppeasutustes peaks saama järk-järgult õpipoisiõppe kvalifikatsioonide osaks. |
| --- | --- |

11.

Juurdepääsu lihtsustamiseks tuleks õpipoisiõppe vastuvõtutingimuste puhul arvesse võtta asjakohast informaalset ja mitteformaalset õppimist ja/või asjakohasel juhul ettevalmistavate programmide läbimist. Õpipoisiõppega omandatud kvalifikatsioonid tuleks lisada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kohastesse riiklikult tunnustatud kvalifikatsiooniraamistikesse (7). Õpipoisiõpe peaks võimaldama juurdepääsu muudele õppimisvõimalustele, sealhulgas kõrgematele haridus- ja koolitustasemetele, karjäärivõimalustele ja/või asjakohasel juhul õpitulemuste liitmist. Õpipoiste õpiränne kas töökohas või kutseharidus- ja -õppeasutustes peaks saama järk-järgult õpipoisiõppe kvalifikatsioonide osaks.

Kutsenõustamine ja teadlikkuse suurendamine

| 12. | Õpipoisiõppe ajal ja enne seda tuleks pakkuda karjäärinõustamist, mentorlust ja õpituge, et saavutada head tulemused ning ennetada ja vähendada väljalangemist ning toetada kõnealuste õppijate tagasipöördumist asjaomaste haridus- ja koolitusvõimaluste juurde. Õpipoisiõpet tuleks edendada atraktiivse õppimisvõimalusena laiahaardelise teadlikkuse suurendamise teel. |
| --- | --- |

12.

Õpipoisiõppe ajal ja enne seda tuleks pakkuda karjäärinõustamist, mentorlust ja õpituge, et saavutada head tulemused ning ennetada ja vähendada väljalangemist ning toetada kõnealuste õppijate tagasipöördumist asjaomaste haridus- ja koolitusvõimaluste juurde. Õpipoisiõpet tuleks edendada atraktiivse õppimisvõimalusena laiahaardelise teadlikkuse suurendamise teel.

Läbipaistvus

| 13. | Õpipoisiõppe pakkumiste läbipaistvus ja kättesaadavus liikmesriikides ja liikmesriikide vahel tuleks tagada avalike ja eratööturuasutuste ja muude asjaomaste organite toel ning vajaduse korral liidu vahendeid (nt EURES, vastavalt EURESe määruses sätestatule) kasutades. |
| --- | --- |

13.

Õpipoisiõppe pakkumiste läbipaistvus ja kättesaadavus liikmesriikides ja liikmesriikide vahel tuleks tagada avalike ja eratööturuasutuste ja muude asjaomaste organite toel ning vajaduse korral liidu vahendeid (nt EURES, vastavalt EURESe määruses sätestatule) kasutades.

Kvaliteedi tagamine ja õpipoiste jälgimine

| 14. | Tuleks kasutusele võtta kvaliteedi tagamisega seotud lähenemisviisid, mis võtaks arvesse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikku kutsehariduse ja -õppe valdkonnas (EQAVET), (8) sealhulgas õpiväljundite kindlat ja usaldusväärset hindamist võimaldav protsess. Tuleks püüelda õpipoiste tööhõive ja karjääri arengu jälgimise suunas kooskõlas andmekaitset käsitlevate riiklike ja Euroopa õigusaktidega. |
| --- | --- |

14.

Tuleks kasutusele võtta kvaliteedi tagamisega seotud lähenemisviisid, mis võtaks arvesse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikku kutsehariduse ja -õppe valdkonnas (EQAVET), (8) sealhulgas õpiväljundite kindlat ja usaldusväärset hindamist võimaldav protsess. Tuleks püüelda õpipoiste tööhõive ja karjääri arengu jälgimise suunas kooskõlas andmekaitset käsitlevate riiklike ja Euroopa õigusaktidega.

Rakendamine riigi tasandil

Käesoleva soovituse rakendamiseks peaksid liikmesriigid selle kohaldamisala piires tegema järgmist.

| 15. | Edendama sotsiaalpartnerite aktiivset osalemist õpipoisiõppe süsteemide väljatöötamises, juhtimises ja rakendamises kooskõlas riiklike töösuhete süsteemide ning haridus- ja koolitustavadega. |
| --- | --- |

15.

Edendama sotsiaalpartnerite aktiivset osalemist õpipoisiõppe süsteemide väljatöötamises, juhtimises ja rakendamises kooskõlas riiklike töösuhete süsteemide ning haridus- ja koolitustavadega.

| 16. | Tagama võrdse juurdepääsu, edendama soolist tasakaalu ja võitlema diskrimineerimise vastu õpipoisiõppe süsteemides. |
| --- | --- |

16.

Tagama võrdse juurdepääsu, edendama soolist tasakaalu ja võitlema diskrimineerimise vastu õpipoisiõppe süsteemides.

| 17. | Lisama asjakohased rakendusmeetmed Euroopa poolaasta raamistikku kuuluvatesse riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

17.

Lisama asjakohased rakendusmeetmed Euroopa poolaasta raamistikku kuuluvatesse riiklikesse reformikavadesse.

| 18. | Võtma kõnealust raamistikku arvesse Euroopa Liidu rahalisi vahendeid ja õpipoisiõpet toetavaid vahendeid kasutades. |
| --- | --- |

18.

Võtma kõnealust raamistikku arvesse Euroopa Liidu rahalisi vahendeid ja õpipoisiõpet toetavaid vahendeid kasutades.

Komisjon peaks pakkuma vajalikku toetust, sealhulgas järgmiste meetmete kaudu.

Tugiteenused

| 19. | Tugiteenuste väljatöötamine teadmiste jagamiseks, võrgustike loomiseks ja vastastikuseks õppimiseks, et aidata liikmesriikidel ja asjaomastel sidusrühmadel rakendada õpipoisiõppe süsteeme kooskõlas käesoleva raamistikuga. See peaks hõlmama kutsehariduse ja -õppe õpetajate ja koolitajate lisakoolituse vajadusi seoses digitaalse innovatsiooniga õpipoisiõppes. |
| --- | --- |

19.

Tugiteenuste väljatöötamine teadmiste jagamiseks, võrgustike loomiseks ja vastastikuseks õppimiseks, et aidata liikmesriikidel ja asjaomastel sidusrühmadel rakendada õpipoisiõppe süsteeme kooskõlas käesoleva raamistikuga. See peaks hõlmama kutsehariduse ja -õppe õpetajate ja koolitajate lisakoolituse vajadusi seoses digitaalse innovatsiooniga õpipoisiõppes.

Teadlikkuse suurendamine

| 20. | Õpipoisiõppe kõrgetasemelisuse ja atraktiivsuse ning positiivse kuvandi edendamine noorte, nende perede ja tööandjate hulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniatega, nagu Euroopa kutseoskuste nädal. |
| --- | --- |

20.

Õpipoisiõppe kõrgetasemelisuse ja atraktiivsuse ning positiivse kuvandi edendamine noorte, nende perede ja tööandjate hulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniatega, nagu Euroopa kutseoskuste nädal.

Rahastamine

| 21. | Käesoleva soovituse rakendamise toetamine asjakohaste liidu rahastamisvahenditega vastavalt asjakohasele õigusraamistikule. |
| --- | --- |

21.

Käesoleva soovituse rakendamise toetamine asjakohaste liidu rahastamisvahenditega vastavalt asjakohasele õigusraamistikule.

Järelmeetmed

| 22. | Käesoleva soovituse rakendamise jälgimine kolmepoolse kutseõppe nõuandekomitee toel, kasutades Euroopa poolaasta raames olemasolevaid jälgimisvahendeid. |
| --- | --- |

22.

Käesoleva soovituse rakendamise jälgimine kolmepoolse kutseõppe nõuandekomitee toel, kasutades Euroopa poolaasta raames olemasolevaid jälgimisvahendeid.

| 23. | Nõukogule raamistiku rakendamise kohta aruannete esitamine kolme aasta jooksul selle vastuvõtmise kuupäevast alates. |
| --- | --- |

23.

Nõukogule raamistiku rakendamise kohta aruannete esitamine kolme aasta jooksul selle vastuvõtmise kuupäevast alates.

---

(1)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

(2)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 1.

(3)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(4)  ELT C 88, 27.3.2014, lk 1.

(5)  ELT L 107, 22.4.2016, lk 1.

(6)  COM(2016) 940 final.

(7)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

(8)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 2.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 153/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 153/7

---

Euro vahetuskurss (1)

30. aprill 2018

(2018/C 153/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2079 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,12 |
| DKK | Taani kroon | 7,4501 |
| GBP | Inglise nael | 0,87960 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4993 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1968 |
| ISK | Islandi kroon | 122,20 |
| NOK | Norra kroon | 9,6620 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,542 |
| HUF | Ungari forint | 313,55 |
| PLN | Poola zlott | 4,2264 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6614 |
| TRY | Türgi liir | 4,8896 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6013 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5542 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,4801 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7145 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6016 |
| KRW | Korea vonn | 1 292,04 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,0121 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6574 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4100 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 796,15 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7409 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,452 |
| RUB | Vene rubla | 75,9587 |
| THB | Tai baat | 38,145 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,1932 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,5977 |
| INR | India ruupia | 80,1685 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2079

JPY

Jaapani jeen

132,12

DKK

Taani kroon

7,4501

GBP

Inglise nael

0,87960

SEK

Rootsi kroon

10,4993

CHF

Šveitsi frank

1,1968

ISK

Islandi kroon

122,20

NOK

Norra kroon

9,6620

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,542

HUF

Ungari forint

313,55

PLN

Poola zlott

4,2264

RON

Rumeenia leu

4,6614

TRY

Türgi liir

4,8896

AUD

Austraalia dollar

1,6013

CAD

Kanada dollar

1,5542

HKD

Hongkongi dollar

9,4801

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7145

SGD

Singapuri dollar

1,6016

KRW

Korea vonn

1 292,04

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,0121

CNY

Hiina jüaan

7,6574

HRK

Horvaatia kuna

7,4100

IDR

Indoneesia ruupia

16 796,15

MYR

Malaisia ringit

4,7409

PHP

Filipiini peeso

62,452

RUB

Vene rubla

75,9587

THB

Tai baat

38,145

BRL

Brasiilia reaal

4,1932

MXN

Mehhiko peeso

22,5977

INR

India ruupia

80,1685

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 2.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 153/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 6 lõikes 4 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu

(2018/C 153/03)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) (1) artikli 6 lõikes 4 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 39.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele ajakohastatakse näidiseid käsitlevat teavet kord kuus ka siseasjade peadirektoraadi veebisaidil, kus see on kõigile kättesaadav.

EESTI

ELT C 146, 26.4.2016, avaldatud teabe täiendamine

Eesti õigusaktide kohaselt peab Eestisse saabuv välismaalane, kel ei ole kutsuja garantiid, riiki sisenemisel piirivalveametniku nõudmisel tõendama Eestis viibimise ja Eestist lahkumise kulude kandmiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu. Piisavateks rahalisteks vahenditeks iga Eestis viibida lubatud päeva kohta loetakse 0,2kordne Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuupalga alammäär ehk 100 EUR.

Muudel juhtudel võtab välismaalase Eestis viibimise ja ärasõidukulude kandmise eest vastutuse küllakutse esitanud isik.

Eelmiste väljaannete loetelu

| | ELT C 247, 13.10.2006, lk 19. |
| --- | --- |

ELT C 247, 13.10.2006, lk 19.

| | ELT C 153, 6.7.2007, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 153, 6.7.2007, lk 22.

| | ELT C 182, 4.8.2007, lk 18. |
| --- | --- |

ELT C 182, 4.8.2007, lk 18.

| | ELT C 57, 1.3.2008, lk 38. |
| --- | --- |

ELT C 57, 1.3.2008, lk 38.

| | ELT C 134, 31.5.2008, lk 19. |
| --- | --- |

ELT C 134, 31.5.2008, lk 19.

| | ELT C 37, 14.2.2009, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 37, 14.2.2009, lk 8.

| | ELT C 35, 12.2.2010, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 35, 12.2.2010, lk 7.

| | ELT C 304, 10.11.2010, lk 5. |
| --- | --- |

ELT C 304, 10.11.2010, lk 5.

| | ELT C 24, 26.1.2011, lk 6. |
| --- | --- |

ELT C 24, 26.1.2011, lk 6.

| | ELT C 157, 27.5.2011, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 157, 27.5.2011, lk 8.

| | ELT C 203, 9.7.2011, lk 16. |
| --- | --- |

ELT C 203, 9.7.2011, lk 16.

| | ELT C 11, 13.1.2012, lk 13. |
| --- | --- |

ELT C 11, 13.1.2012, lk 13.

| | ELT C 72, 10.3.2012, lk 44. |
| --- | --- |

ELT C 72, 10.3.2012, lk 44.

| | ELT C 199, 7.7.2012, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 199, 7.7.2012, lk 8.

| | ELT C 298, 4.10.2012, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 298, 4.10.2012, lk 3.

| | ELT C 56, 26.2.2013, lk 13. |
| --- | --- |

ELT C 56, 26.2.2013, lk 13.

| | ELT C 98, 5.4.2013, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 98, 5.4.2013, lk 3.

| | ELT C 269, 18.9.2013, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 269, 18.9.2013, lk 2.

| | ELT C 57, 28.2.2014, lk 1. |
| --- | --- |

ELT C 57, 28.2.2014, lk 1.

| | ELT C 152, 20.5.2014, lk 25. |
| --- | --- |

ELT C 152, 20.5.2014, lk 25.

| | ELT C 224, 15.7.2014, lk 31. |
| --- | --- |

ELT C 224, 15.7.2014, lk 31.

| | ELT C 434, 4.12.2014, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 434, 4.12.2014, lk 3.

| | ELT C 447, 13.12.2014, lk 32. |
| --- | --- |

ELT C 447, 13.12.2014, lk 32.

| | ELT C 38, 4.2.2015, lk 20. |
| --- | --- |

ELT C 38, 4.2.2015, lk 20.

| | ELT C 96, 11.3.2016, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 96, 11.3.2016, lk 7.

| | ELT C 146, 26.4.2016, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 146, 26.4.2016, lk 12.

| | ELT C 248, 8.7.2016, lk 12. |
| --- | --- |

ELT C 248, 8.7.2016, lk 12.

| | ELT C 111, 8.4.2017, lk 11. |
| --- | --- |

ELT C 111, 8.4.2017, lk 11.

| | ELT C 21, 20.1.2018, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 21, 20.1.2018, lk 3.

| | ELT C 93, 22.3.2018, lk 4. |
| --- | --- |

ELT C 93, 22.3.2018, lk 4.

---

(1)  Vt eelmiste väljaannete loetelu käesoleva dokumendi lõpus.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 153/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8899 – OTPP / Carlyle / European Camping Group)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 153/04)

| 1. | 24. aprillil 2018 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.
  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:






  — | Ontario Teachers’ Pension Plan Board („OTPP“, Kanada); |
| --- | --- | --- |

1.

24. aprillil 2018 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

—

Ontario Teachers’ Pension Plan Board („OTPP“, Kanada);

| — | the Carlyle Group („Carlyle“, Ameerika Ühendriigid); |
| --- | --- |

—

the Carlyle Group („Carlyle“, Ameerika Ühendriigid);

| — | European Camping Group SAS („ECG“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

European Camping Group SAS („ECG“, Prantsusmaa).

OTPP ja Carlyle omandavad ECG üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Koondumine tuleneb sellest, et varem ettevõtja Carlyle täieliku kontrolli all olnud ECG läheb üle kõnealuse ettevõtja ja OTTP ühiskontrolli alla. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   OTPP: ilma aktsia- või osakapitalita ühing, mis on asutatud Ontario õpetajate pensioniseaduse alusel ning mille peakontor ja asukoht on Kanadas, Ontario provintsis Torontos. OTTP tegeleb Kanada Ontario provintsi ligikaudu 318 000 töötava ja pensionile jäänud õpetaja pensionihüvitiste ja pensioniskeemi varadesse tehtud investeeringute haldamisega;
  —   Carlyle: üleilmne alternatiivne varahaldaja, kes valitseb fonde, mis investeerivad üleilmselt neljas investeerimissektoris: i) ettevõtjate börsiväline kapital, ii) kinnisvara, iii) üleilmsed turustrateegiad ja iv) lahendused;
  —   ECG (varem Homair Investissement SAS): Prantsusmaal asutatud ettevõtja, kes tegeleb majutusteenuste pakkumisega puhkekülades. ECG pakub puhkuseks vagunelamuid viie kaubamärgi all (Homair, Eurocamp, Al Fresco, Roan ja Go4Camp). Ettevõtja käitab ligikaudu 20 000 majutusüksust, millest üle 90 % on vagunelamud. Need asuvad ettevõtjale endale või tema partneritele kuuluvas 300 puhkekülas peamiselt Prantsusmaal, Itaalias, Hispaanias ja Horvaatias. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   OTPP: ilma aktsia- või osakapitalita ühing, mis on asutatud Ontario õpetajate pensioniseaduse alusel ning mille peakontor ja asukoht on Kanadas, Ontario provintsis Torontos. OTTP tegeleb Kanada Ontario provintsi ligikaudu 318 000 töötava ja pensionile jäänud õpetaja pensionihüvitiste ja pensioniskeemi varadesse tehtud investeeringute haldamisega;

—   Carlyle: üleilmne alternatiivne varahaldaja, kes valitseb fonde, mis investeerivad üleilmselt neljas investeerimissektoris: i) ettevõtjate börsiväline kapital, ii) kinnisvara, iii) üleilmsed turustrateegiad ja iv) lahendused;

—   ECG (varem Homair Investissement SAS): Prantsusmaal asutatud ettevõtja, kes tegeleb majutusteenuste pakkumisega puhkekülades. ECG pakub puhkuseks vagunelamuid viie kaubamärgi all (Homair, Eurocamp, Al Fresco, Roan ja Go4Camp). Ettevõtja käitab ligikaudu 20 000 majutusüksust, millest üle 90 % on vagunelamud. Need asuvad ettevõtjale endale või tema partneritele kuuluvas 300 puhkekülas peamiselt Prantsusmaal, Itaalias, Hispaanias ja Horvaatias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.
  Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:
  M.8899 – OTPP / Carlyle / European Camping Group
  Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:





  e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8899 – OTPP / Carlyle / European Camping Group

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 2.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 153/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 153/11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2018/C 153/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1)

KOONDDOKUMENT

„LIČKA JANJETINA“

ELi nr: KGT-HR-02179 – 13.9.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Lička janjetina“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Lička janjetina“ on liha, mis saadakse autohtoonset Lika Curly („Lička pramenka“) tõugu isaste ja emaste lambatallede tapmisel.

Lika Curly tõugu lambatalled, kellest saadakse toodet „Lička janjetina“, tapetakse, kui nad on 90–160 päeva vanused ja kaaluvad 22–36 kg. Toote „Lička janjetina“ tootmiseks kasutatav osaliselt puhastatud rümp kaalub 12–18 kg ja on kuni 80 cm pikkune. Värske „Lička janjetina“ liha värvus ulatub erkpunasest intensiivsema punaseni ja sel on õrn lihasestruktuur koos sitkete nahaaluse rasva ja kõhuõõnerasva ladestustega, mis on värvuselt kollaka varjundiga valged, ning intensiivse, kuid mitte domineeriva lambaliha maitse ja lõhnaga.

Toodet „Lička janjetina“ tarbitakse ainult kuumtöödelduna. Toote „Lička janjetina“ küpsetamisel sulab rasv järk-järgult, liha muutub mahlaseks ja õrnaks ning sel kujuneb välja intensiivne, kuid samas mitte domineeriv lambaliha maitse ja aroom; toote „Lička janjetina“ lõhna- ja maitseprofiil sisaldab lenduvaid ühendeid (aldehüüdid, alkoholid, ketoonid) Lika Curly tõugu lambatallede söödast, mis koosneb lammaste kasvatuspiirkonna karja- ja heinamaadel kasvavatest taimeliikidest.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Enne tapmist söödetakse „Lička janjetina“ tootmiseks mõeldud lambatalledele talvel lambapiima (imetamise teel), heina ja erinevaid teravilju (kaer, tritikale, oder, rukis, nisu ja mais) ning nad viiakse suvel karjamaale. Lika Curly tõugu lambatalled on karjamaal vähemalt 30 päeva.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Lika Curly tõugu lammaste kasvatamine, paaritumine ja poegimine ning seda tõugu tallede kasvatamine ja tapmine leiavad aset punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Lička janjetina“ turustatakse ainult värskelt täis- või poolrümbana, millelt on eemaldatud jalgade alumine lüli ning rinna-, kõhu- ja vaagnaõõne organid. Rümba juurde kuuluvad pea ja neerud koos neerurasvaga.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

„Lička janjetina“ märgistatakse tapamajas kustumatu märgistusega, mis pannakse jahutatud rümba reietükile, abatükile või ribidele. Kustumatu märgistus on ovaalne ning koosneb sõnast „lička“ ülal, tähisest „žig klaonice“ (tapamajamärgistus) keskel ja sõnast „janjetina“ all.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Lika geograafiline piirkond paikneb kahes halduspiirkonnas, suurem osa sellest jääb Lika-Senji maakonda ja väiksem osa Zadari maakonda. Lika Curly tõugu lammaste kasvatamise ja „Lička janjetina“ tootmise piirkond hõlmab Gospići linna ning Donji Lapaci, Karlobagi, Lovinaci, Perušići, Plitvička jezera, Udbina, Vrhovine, Senji, Brinje ja Otočaci provintsi Lika-Senji maakonnas ning Gračaci provintsi Zadari maakonnas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tootenimetuse „Lička janjetina“ kaitsmist taotletakse toote hea maine tõttu, mis tuleneb liha kvaliteedist ja pikaajalisest lammaste spetsiifilisel viisil kasvatamise traditsioonist.

Geograafilise piirkonna kirjeldus

Lika on kontinentaalne piirkond, mida piiravad mäeahelikud (Velebiti ahelik lõunas, Velika Kapela ahelik läänes, Mount Plješivica idas ja Mount Mala Kapela põhjas) ja mis sisaldab arvukaid karstitasandikke (horvaadi keeles polje): Gacko polje, Ličko polje, Krbavsko polje, Ličko Pounje jne. See on põllumajandusliku tootmise piirkond; seal kasvatatakse erinevaid teravilju (v.a mais), mida kasutatakse peamiselt lammaste söödana. Karstitasandikud kuuluvad akumulatiivsete tektooniliste maastikutüüpide hulka. Nende pinnakujul on mulla struktuurile soodne mõju. Kõige rohkem esineb saviliiva ja liivast mulda. Lika geograafilises piirkonnas valitseb mäestikukliima, mille tunnuseks on võrdlemisi lühike vegetatsiooniperiood. Sealsetel platoodel ja tasandikel on jaanuaris keskmine temperatuur ligikaudu –2 °C ning aasta esimese kuue kuu jooksul langeb miinimumtemperatuur alla 0 °C. Likas mõjutab tugev loodetuul koos pikkade talvedega taimkatet, taimede koosseisu ja taimekoosluste jaotust.

Spetsiifiline lambakasvatusviis

Lika piirkonna elanikud on Lika Curly tõugu lambaid alati kasvatanud traditsioonilisel viisil – avatud karjamaadel. Seda tõendavad rohked kirjalikud ülestähendused (Kosović, B., „Postanak naziva Lika i Ličani“ [Nimede Lika ja Ličani päritolu], Lički kalendar, 1935, lk 62–63, 75–79) ning see kasvatusmeetod on kasutusel veel praegugi. Lammaste kasvatusviis Likas erineb oluliselt teistes sarnastes piirkondades kasutatavatest meetoditest, kuna piirkonna mägistel aladel, kus on suvel külluslik rohukasv ja talvel vähe toitaineid, oleksid Lika Curly lambad kogu aeg samas kohas. Dalmaatsias seevastu viidi Dalmaatsia Curly tõugu lambad suvekuudel rohu vähesuse tõttu sageli kõrgematele karjamaadele, kust nad toodi hilissügisel madalamale tagasi. Lika piirkonna traditsiooniline lambakasvatusviis on avaldanud mõju ka Lika Curly tõugu lammaste omadustele: nad on tänu oma suurele füüsilisele aktiivsusele väga vastupidavad, ka haiguste suhtes, ning oma elukoha ja toitainevajaduse poolest tagasihoidlikud.

Seos lammaste kasvatusviisi ja nende liha vahel

Tootel „Lička janjetina“ on tänu autohtoonse Lika Curly lambatõu erilisele kasvatusviisile Lika mägipiirkondade karjamaadel iseloomulik maitse, värvus ja lõhn võrreldes teiste piirkondade lambatallede lihaga. Seda on kinnitanud erinevad teadusuuringud. Karjamaadel kasvatatud Lika tallede liha on nende intensiivsema liikumise ja füüsilise aktiivsuse tõttu intensiivsema punase värvusega kui lambakasvatusettevõtetes kasvatatavate tallede oma. Lisaks tõule on liha värvuse muutumine otseselt seotud ka Lika lambatalle kehamassiga enne tapmist (22–36 kg). Kui Lika talled kasvavad ja nende kehamass suureneb, suurenevad ka oksüdatiivne tegevus ja müoglobiini hulk, mistõttu on nende loomade lihal intensiivsem punane värvus (Kaić, A., Fizikalno-kemijska svojstva mesa i sastav trupa janjadi ličke pramenke [Lika Curly tallede liha füüsikalis-keemilised omadused ja nende rümpade struktuur], 2013, doktoriväitekiri).

Küpsetatud „Lička janjetina“ liha, millel on intensiivne, kuid mitte domineeriv lambaliha maitse ja lõhn, mõjutab lammaste geograafiline kasvatuspiirkond, asjaolu, et nad toituvad mägikarjamaade mitmekesisest ja külluslikust taimestikust ning nende vanus (90–160 päeva) ning kehamass tapmise ajal (22–36 kg). Lika lambatalled tapetakse tänu nende parematele toitumistingimustele (piim, rohi ja hein) hiljem kui muudest Horvaatia piirkondadest pärit talled (Cresi talled tapetakse 80-päevaselt, Pagi talled 33-päevaselt), mistõttu on Lika tallede rümbad pikemad (kuni 80 cm) ning arenenumad kui Cresi või Pagi tallede omad (Kasap et al., Neke odlike trupova janjadi ličke pramenke [Lika Curly tõugu lambatallede rümpade teatavad omadused], 2010, teadusuuring, lk 858–861).

Küpsetatud „Lička janjetina“ liha lõhna- ja maitseprofiil on iseloomulik tänu nende karja- ja heinamaade taimede botaanilisele koostisele, kus Lika lambaid kasvatatakse. Dalmaatsia tallede liha aroom on teistsugune, kuna sealsete karja- ja heinamaade botaaniline koostis on erinev.

Küpsetatud „Lička janjetina“ kogu lõhnaprofiili lenduvatest ühenditest üle 85 % moodustavad aldehüüdid, alkoholid ja ketoonid. Kolm kõige levinumat lenduvat ühendit tootes „Lička janjetina“ on heksanaal, alkohol etanool ja ketoon 2,3-oktaandioon. Loomade karjamaal kasvatamise mõju avaldub lenduvate ühendite puhul kõige suuremal määral 2,3-oktaandiooni kujul.

Lika piirkonna karjamaad võib taimestiku alusel liigitada kontinentaalsete tasandike karjamaadeks (looduslikud karjamaad ja niidetavad kultuurkarjamaad) ning kivisteks karjamaadeks (looduslikud karjamaad), mille taimestik koosneb 96 liigist. Olulise osa moodustavad maitsetaimed, mille seas domineerivad kanarbik (Calluna vulgaris) ja harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum). Samuti esineb laialdaselt harilikku põldkortslehte (perekond Aphanes), harilikku mailast (Veronica officinalis) ja erinevaid samblikke.

Uuringud on näidanud, et Lika heina- ja karjamaade taimekooslused ning söödakoguse koostis mängivad olulist rolli toote „Lička janjetina“ lõhna- ja maitseprofiili kindaksmääramisel.

Lika heina- ja karjamaadel karjatatavate Lika Curly tõugu lambatallede söödakogus, st toitainenorm moodustub lisaks lambapiimale järgmistest taimeliikidest: Bromus erectus (püstluste), Scorzonera villosa, Chrysopogon gryllus (kilgi-puuritshein), Festuca pseudovina (voona-aruhein), Dichantium ischaemum, Satureo edraianthetum, Filipendula hexapetala (angerpist), Lotus corniculatus (harilik nõiahammas), Leontodon hispidus (kare seanupp), Sanguisorba muricata (konarjas mustnupp), Eryngium amethystinum (ametüst-ogaputk), Sesleria tenuifolia, Trinia carniolica, Gentiana symphyandra ja Genista holopetala.

See viitab sellele, et tootes „Lička janjetina“ sisalduvaid lenduvaid aromaatseid ühendeid eristab teiste võrreldavate lambatallede lihas leiduvatest lenduvatest aromaatsetest ühenditest peamiselt tallede geograafiline kasvatamispiirkond (nn territoriaalne efekt) (Krvavica et al., Isparljivi spojevi arome ličke janjetine [Tootes „Lička janjetina“ sisalduvad lenduvad aromaatsed ühendid], 2015, teadusuuring, lk 238–246).

Maine

Toote „Lička janjetina“ mainet on Lika piirkonnas eriliselt rõhutatud alates 1998. aastast, kui hakati korraldama üritust Sügis Likas (Jesen u Lici). Sellel üritusel tutvustatakse külastajatele Lika piirkonna identiteeti ja kohalikke Lika tooteid. Selle kultuuriturismikalendri iga-aastase gastronoomiasündmuse eesmärk on tutvustada külastajatele Lika piirkonna autentset rahvalaulu ja -tantsu ning kohalikke traditsioonilisi tooteid, muu seas vardas küpsetatud toodet „Lička janjetina“ ja Lika stiilis haput lambahautist.

Toote „Lička janjetina“ ja Lika piirkonna vahelisest seosest antakse tunnistust ka kokaraamatus Vodič Hrvatske gastro ikone [Horvaatia kulinaarsete tähiste teatmik], kus tõstetakse toodet „Lička janjetina“ (Andrić, V. et al., Vodič kroz hrvatske gastro ikone, Gastronomad, Zagreb, 2007, lk 210–211) esile ühena Lika piirkonna kulinaarsetest tähistest. Teos Hrvatska eno-gastronomija [Horvaatia önogastronoomia] viitab tootele „Lička janjetina“ lisaks kui tootele, mis määratleb Lika piirkonda gastronoomilises tähenduses ning on üks selle tuntumaid tooteid. Toodet „Lička janjetina“ küpsetatakse kaane all või küpsetusvardal.

Toote „Lička janjetina“ tänaseni püsivast mainest ja kvaliteedist annab tunnistust tõsiasi, et toote nime ja valmistusmeetodit mainitakse liha käsitlevates erialastes väljaannetes ja ajakirjades (Cvrtila et al., Kakvoća janjećeg mesa [Lambatalle liha kvaliteet], Meso 9/2:114–120, 2007, lk 115).

„Lička janjetina“ retseptidele viidatakse erinevates kulinaariaväljaannetes, nt sarjas Hrvatska tradicionalna jela i pila [Traditsioonilised Horvaatia toidud ja joogid].

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mps.hr/datastore/filestore/110/IZMJENJENA_SPECIFIKACIJA_LICKA_JANJETINA_18072017.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 2.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 153/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2018/C 153/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1)

KOONDDOKUMENT

„LUCANICA PICERNO“

ELi nr: PGI-IT-02313–5.6.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Lucanica di Picerno“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega „Lucanica Picerno“ tähistatakse vorstitooteid, mis vastavad järgmistele omadustele.

Füüsikalised omadused

Vorst „Lucanica Picerno“ on iseloomulikult U-kujuline. Toote kaal jääb vahemikku 250–350 g. Läbimõõt on 3,0–3,6 cm ning pikkus 20–35 cm.

Viilutamiseks mõeldud vorsti „Picerno Lucanica“ kaal on kuni 1,2 kg, läbimõõt 3,0–3,6 cm ja pikkus 40–70 cm.

Organoleptilised omadused

Värvus: lõikamisel on toote viil tihke ja selle lõikepind, milles esineb pekitükikesi, on sügavpunase värvusega.

Lõhn ja maitse: lõhnaomadustelt iseloomustab toodet valdav hariliku apteegitilli ehk fenkoli (Foeniculum vulgare) aroom, mida võiks kirjeldada kui apteegitilliseemnete lõhna ja järelmaitset; sellega kaasneb vürtsikas aroom, mida võiks kirjeldada kui musta pipra (Piper nigrum) lõhna ja järelmaitset, ning hariliku paprika (Capsicum annuum) aroom, mida võiks kirjeldada kui tervete või jahvatatud pipraterade lõhna ja järelmaitset. Kirjeldavast lõhnaanalüüsist selgub, et vürtside ja paprika aroom on nõrgem kui hariliku apteegitilli oma.

Lubatud on ka teravama lõhna ja maitsega toote variant, mille puhul on paprika aroomi intensiivsust küll suurendatud, kuid valdavaks peab siiski jääma hariliku apteegitilli aroom.

Keemilised ja keemilis-füüsikalised omadused

Rasvasisaldus 18–35 %

Niiskusesisaldus 35–50 %

Vee aktiivsus (Aw) maksimaalselt 0,88

pH vahemikus 5,4–5,8

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vorsti „Lucanica Picerno“ (KGT) valmistamiseks kasutatav tooraine on värske liha, mis on saadud selliste raskete sigade rümpadest, mis on liigitatud vastavasse kaalukategooriasse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) tähenduses; tootmisrajatistesse sisenevad searümbad peavad vastama Euroopa Liidu kehtivate õigusaktidega ette nähtud kategooriatele E, U, R ja O; rasked sead peavad kasvama vähemalt üheksa kuud, et nad saavutaksid suure massi ja liha oleks vorsti „Lucanica di Picerno“ tootmiseks sobiv.

Kasutada ei ole lubatud liha, mis on saadud:

| 1) | sigadelt, kellel esineb vastunäidustatud omadusi, eelkõige, kes kannavad stressitundlikkusega seotud geeni; |
| --- | --- |

1)

sigadelt, kellel esineb vastunäidustatud omadusi, eelkõige, kes kannavad stressitundlikkusega seotud geeni;

| 2) | sellise tõuliini ja selliste loomade esindajatelt, keda peetakse käesoleva spetsifikaadi eesmärkidele mittevastavaks; |
| --- | --- |

2)

sellise tõuliini ja selliste loomade esindajatelt, keda peetakse käesoleva spetsifikaadi eesmärkidele mittevastavaks;

| 3) | puhtatõulistelt Belgia Landrace’i, Hampshire’i, Pietraini, Duroci ja Spotted Polandi tõugu sigadelt. |
| --- | --- |

3)

puhtatõulistelt Belgia Landrace’i, Hampshire’i, Pietraini, Duroci ja Spotted Polandi tõugu sigadelt.

Terved sead saadetakse tapamajja üheksa kuu vanuselt. Kulte ja aretusemiseid liha saamiseks tapamajja ei saadeta. Peale selle on keelatud kasutada täielikult veretustamata rümpasid või rümpasid, millel esineb ilmseid müopaatia tunnuseid (PSE- või DFD-liha) või nähtavaid põletikulisi või traumaatilisi tüsistusi.

Vorsti „Lucanica Picerno“ tootmiseks võib kasutada ainult selliseid jaotustükke nagu abaosa, mis on konditustatud ja millest on närvid eemaldatud, kaela-, rinna-, kõhutükki, sisefilee ja singi valiktükke.

Vorstitaina valmistamisel on lubatud kasutada järgmisi koostisaineid (väljendatud protsendina taina kogukaalust):

| — | sool 2,0–2,5 %; |
| --- | --- |

—

sool 2,0–2,5 %;

| — | magus paprika või vürtspaprika (Capsicum annuum) 0,1– 0,15 %; |
| --- | --- |

—

magus paprika või vürtspaprika (Capsicum annuum) 0,1– 0,15 %;

| — | harilik apteegitill (Foeniculum vulgare) 0,13–0,18 %; |
| --- | --- |

—

harilik apteegitill (Foeniculum vulgare) 0,13–0,18 %;

| — | must pipar (Piper nigrum) 0,05–0,1 %; |
| --- | --- |

—

must pipar (Piper nigrum) 0,05–0,1 %;

| — | glükoos ja sahharoos kuni 0,5 %. |
| --- | --- |

—

glükoos ja sahharoos kuni 0,5 %.

Vorstitaina valmistamisel on lubatud kasutada järgmisi abi-, lisa- ja säilitusaineid vastavalt alljärgnevale tabelile:

| — | naatriumnitrit (E 250); |
| --- | --- |

—

naatriumnitrit (E 250);

| — | kaaliumnitraat (E 252): kuni 0,10 g/kg; |
| --- | --- |

—

kaaliumnitraat (E 252): kuni 0,10 g/kg;

| — | askorbiinhape (E 300) kuni 0,1 % või naatriumaskorbaat (E 301) kuni 0,1 %. |
| --- | --- |

—

askorbiinhape (E 300) kuni 0,1 % või naatriumaskorbaat (E 301) kuni 0,1 %.

Vorstitaina valmistamisel on lubatud lisada ka valmistisi, mis on ette nähtud käärimise esilekutsumiseks (startermikroobid).

Sellised koostisained nagu piim, piimatooted ja GMO koostisosad ei ole lubatud.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik vorsti „Lucanica di Picerno“ tootmisetapid alates liha jaotustükkide trimmimisest kuni laagerdumiseni peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Vorsti „Lucanica Picerno“ võib turustada pakendamata või pakendatult, vaakumpakendis või kaitsvas keskkonnas tervelt, tükkidena või viilutatult.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgisel peab olema kaitstud geograafilise tähisega vorsti „Lucanica Picerno“ logo ja Euroopa Liidu graafiline sümbol.

Lubatud on kasutada ripatseid, plomme ja muud infomaterjali, tingimusel et neil ei ole kiitvat tähendust ning need ei eksita tarbijat.

Märgisel võib seega kasutada tähistust, milles viidatakse ettevõttele, selle nimele, ärinimele, eraõiguslikele kaubamärkidele, tingimusel et neil ei ole kiitvat tähendust ja need ei eksita tarbijat.

Nimetuse logo on esitatud alljärgnevalt:

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Vorsti „Lucanica Picerno“ tootmispiirkond hõlmab järgmisi territooriume: Picerno, Tito, Satriano di Lucania, Savoia di Lucania, Vietri di Potenza, Sant’Angelo Le Fratte, Brienza, Balvano, Ruoti, Baragiano, Bella, Muro Lucano, Castelgrande ja Sasso di Castalda.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud geograafilise tähise „Lucanica Picerno“ registreerimistaotluse alus on: hariliku apteegitilli kasutamine vorstitainas, nii et selle maitse ja lõhn on lõpptoote sensoorse analüüsi kohaselt muudest koostisainetest tuntavam; samuti kohaliku töötlemise eripärad.

Kaitstud geograafilise tähisega vorst „Lucanica Picerno“ on toodetud ajalooliselt väljakujunenud meetodeid kasutades ning selle omadused tulenevad seostest keskkonnaga laiemas tähenduses, sealhulgas inimtegur ning sajanditepikkune metoodika ja nende omavaheline põimumine.

Töötlemisoskusi on piirkonnas põlvest põlve edasi antud ja kohalikel tootjatel on selle alusel välja kujunenud konkreetsed oskused, aja jooksul on tootjad määranud täpselt kindlaks eri tootmisetappides tehtavad toimingud:

| — | puhastamine, st lõigatakse ära kasutamiseks mittesobivad osad: närvid, sidekude, pehme rasv; |
| --- | --- |

—

puhastamine, st lõigatakse ära kasutamiseks mittesobivad osad: närvid, sidekude, pehme rasv;

| — | tükeldamine väikesteks portsjoniteks ja neist hakkliha valmistamine, |
| --- | --- |

—

tükeldamine väikesteks portsjoniteks ja neist hakkliha valmistamine,

| — | vorstitaina maitsestamine, |
| --- | --- |

—

vorstitaina maitsestamine,

| — | vorstitaina laagerdumine 4 kuni 24 tundi, et koostisosad tasakaalustatult seguneksid, |
| --- | --- |

—

vorstitaina laagerdumine 4 kuni 24 tundi, et koostisosad tasakaalustatult seguneksid,

| — | vorstitaina pressimine naturaalsesse soolde ja vorsti kinnitamine klassikaliselt U-kujuliseks. |
| --- | --- |

—

vorstitaina pressimine naturaalsesse soolde ja vorsti kinnitamine klassikaliselt U-kujuliseks.

Vorst „Lucanica Picerno“ on sügavpunase värvusega, selle viil on tihke ja pehme, tugeva maitsega, milles tulevad valdavalt esile apteegitilliseemned, millele lisandub musta pipar teravus, ning see kombinatsioon annabki tootele selle erilise organoleptilise profiili.

Iseloomulikku lõhna- ja maitseprofiili kinnitavad ka maitseprofiili meetodil tehtud analüüsid, millest nähtub, kuidas 100 ühikuga struktureerimata lineaarsel hindamisskaalal on esindatud tuntav intensiivsus, hariliku apteegitilli lõhn ning piprase ja vürtsika aroomi esiletungivus.

Koostisainete valik, eelkõige piirkonna lihatoodete puhul iseloomulik harilik apteegitill, aitab seega kaasa sellise toote valmistamisele, mis eristub oma organoleptiliste omaduste poolest selgelt muudest sama tüüpi toodetest.

Lucano Apenniinidele väga iseloomulikke piirkondlikke kliimatingimusi iseloomustavad kuumad ja kuivad suved, millele järgnevad sademeterohked aastaajad ning talvekuudel esineb ka lund. Sellised soojus- ja niiskustingimused on peamised tegurid, mille tõttu kasvab piirkonnas palju harilikku apteegitilli, mida traditsiooniliselt vorstis „Lucanica Picerno“ kasutatakse. Picerno traditsioonilise koduse retsepti kohaselt kasutatakse seda maitseainet arvestades ligikaudu sada seemet vorstitaina kilogrammi kohta, et rõhutada kõnealuse toote eripära. Sellega seoses tuleb märkida, et Picerno oli ka hariliku apteegitilli oluline turg. Seda esines kõikjal ning kogukonna eakad inimesed korjasid ja müüsid selle antiikse lõhnataime seemneid. Praegu kasutatakse üldiselt, kuid mitte tingimata määratletud geograafilisest piirkonnast korjatud harilikku apteegitilli.

Kuna vorst „Lucanica di Picerno“ riputatakse traditsiooniliselt laagerdumisetapis vastavatele ritvadele, on valmistoode iseloomulikult U-kujuline, mis eristab seda muudest sarnastest.

Seega on vorsti „Lucanica di Picerno“ tootmine piirkonnas sügavalt juurdunud, siin on ka palju ettevõtjaid, kes toodavad vorsti oma esivanemate kasutatud käsitöönduslike meetodite järgi ja pööravad erilist tähelepanu liha valikule, selle töötlemisele ja laagerdamisele, saades nii tulemuseks tüüpilise toote, mis annab kinnitust sellest, et vorsti „Lucanica di Picerno“ tootmine on tänapäevani piirkonnaga seotud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Lucanica di Picerno“ tunnustamise ettepaneku 19. aprilli 2017. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 91.

Toote spetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Qualità“ (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Prodotti DOP, IGP e STG“ [KPNi, KGT või GTTga tooted] (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---