# Euroopan unionin C 99/2018

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 99 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta15. maaliskuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 99

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta15. maaliskuu 2018

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | EURONESTIN parlamentaarinen edustajakokous |
| 2018/C 99/01 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma heikentyneestä ihmisoikeustilanteesta Transnistrian, Abhasian, Tskhinvalin/Etelä-Ossetian ja Krimin alueilla sekä osassa Donetskia ja Luhanskin aluetta | 1 |
| 2018/C 99/02 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma tappavista autonomisista asejärjestelmistä | 3 |
| 2018/C 99/03 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta – yhdistettyjen haasteiden ja turvallisuusuhkien torjuminen yhdessä | 5 |
| 2018/C 99/04 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma energia-alan yhteistyön tehostamisesta itäisessä kumppanuudessa, kohti vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa | 7 |
| 2018/C 99/05 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma tiedotusvälineiden vapauden ja riippumattomuuden takaamisesta EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa | 12 |
| 2018/C 99/06 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma talouskriisin vaikutuksesta nuorisotyöttömyyteen EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa ja tilanteen korjaamisesta | 18 |
| 2018/C 99/07 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma naisten työmarkkinatilanteesta itäisen Euroopan kumppanimaissa | 24 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

EURONESTIN parlamentaarinen edustajakokous

2018/C 99/01

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma heikentyneestä ihmisoikeustilanteesta Transnistrian, Abhasian, Tskhinvalin/Etelä-Ossetian ja Krimin alueilla sekä osassa Donetskia ja Luhanskin aluetta

1

2018/C 99/02

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma tappavista autonomisista asejärjestelmistä

3

2018/C 99/03

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta – yhdistettyjen haasteiden ja turvallisuusuhkien torjuminen yhdessä

5

2018/C 99/04

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma energia-alan yhteistyön tehostamisesta itäisessä kumppanuudessa, kohti vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa

7

2018/C 99/05

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma tiedotusvälineiden vapauden ja riippumattomuuden takaamisesta EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa

12

2018/C 99/06

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma talouskriisin vaikutuksesta nuorisotyöttömyyteen EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa ja tilanteen korjaamisesta

18

2018/C 99/07

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma naisten työmarkkinatilanteesta itäisen Euroopan kumppanimaissa

24

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

EURONESTIN parlamentaarinen edustajakokous

| 15.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/1

---

EURONESTIN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖSLAUSELMA

heikentyneestä ihmisoikeustilanteesta Transnistrian, Abhasian, Tskhinvalin/Etelä-Ossetian ja Krimin alueilla sekä osassa Donetskia ja Luhanskin aluetta

(2018/C 99/01)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa demokratian tulevaisuudesta, alueellisesta turvallisuudesta ja kansalaisyhteiskunnan roolista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa demokratian tulevaisuudesta, alueellisesta turvallisuudesta ja kansalaisyhteiskunnan roolista,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Euroopan naapuruuspolitiikasta ja erityisesti 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista / pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista (1), 5. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman Krimin tataarien johtajien Akhtem Chiygozin ja Ilmi Umerovin sekä journalistin Mykola Semenan tapauksista (2), 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Krimin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Krimin tataarien tilanteesta (3), sekä 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ukrainalaisista vangeista Venäjällä ja Krimin tilanteesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Euroopan naapuruuspolitiikasta ja erityisesti 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista / pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista (1), 5. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman Krimin tataarien johtajien Akhtem Chiygozin ja Ilmi Umerovin sekä journalistin Mykola Semenan tapauksista (2), 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Krimin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Krimin tataarien tilanteesta (3), sekä 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ukrainalaisista vangeista Venäjällä ja Krimin tilanteesta (4),

| — | ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2016,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 25. syyskuuta 2017 esittämän kertomuksen ihmisoikeustilanteesta tilapäisesti miehitetyssä Krimin autonomisessa tasavallassa ja Sevastopolin kaupungissa (Ukraina), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 25. syyskuuta 2017 esittämän kertomuksen ihmisoikeustilanteesta tilapäisesti miehitetyssä Krimin autonomisessa tasavallassa ja Sevastopolin kaupungissa (Ukraina),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja etenkin sen määräykset, jotka koskevat miehitettyjä alueita sekä siviiliväestön kohtelua ja suojelua, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja etenkin sen määräykset, jotka koskevat miehitettyjä alueita sekä siviiliväestön kohtelua ja suojelua,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 9 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 9 artiklan 3 kohdan,

| A. | toteaa, että ihmisoikeustilanne on huolestuttava Transnistrian, Abhasian, Tskhinvalin/Etelä-Ossetian ja Krimin alueilla sekä osassa Donetskia ja Luhanskin aluetta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että ihmisoikeustilanne on huolestuttava Transnistrian, Abhasian, Tskhinvalin/Etelä-Ossetian ja Krimin alueilla sekä osassa Donetskia ja Luhanskin aluetta;

| B. | toteaa, että näillä alueilla asuvilla ihmisillä ei ole mahdollisuutta käyttää oikeusjärjestelmää tai mahdollisuus on vain rajallinen; toteaa, että lailliset viranomaiset eivät pääse näille alueille, jotta he voisivat jakaa oikeutta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että näillä alueilla asuvilla ihmisillä ei ole mahdollisuutta käyttää oikeusjärjestelmää tai mahdollisuus on vain rajallinen; toteaa, että lailliset viranomaiset eivät pääse näille alueille, jotta he voisivat jakaa oikeutta;

| C. | toteaa, että näillä alueilla asuvilta koululaisilta evätään usein mahdollisuus käydä koulua omalla äidinkielellään; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että näillä alueilla asuvilta koululaisilta evätään usein mahdollisuus käydä koulua omalla äidinkielellään;

| D. | toteaa, että paikan päällä niin kutsutut viranomaiset ovat ilmaisseet hyvin vähäistä todellista halua myöntää paikallisväestölle ihmisoikeudet ja perusvapaudet; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että paikan päällä niin kutsutut viranomaiset ovat ilmaisseet hyvin vähäistä todellista halua myöntää paikallisväestölle ihmisoikeudet ja perusvapaudet;

| E. | toteaa, että Venäjän federaatio kantaa vastuun ihmisoikeusrikkomuksista, sillä se vaikuttaa suorasti tai epäsuorasti konfliktialueiden tapahtumiin järjestämällä rahoituksellista, sotilaallista ja taloudellisesta tukea niin kutsutuille viranomaisille paikan päällä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Venäjän federaatio kantaa vastuun ihmisoikeusrikkomuksista, sillä se vaikuttaa suorasti tai epäsuorasti konfliktialueiden tapahtumiin järjestämällä rahoituksellista, sotilaallista ja taloudellisesta tukea niin kutsutuille viranomaisille paikan päällä;

| F. | toteaa, että näillä konfliktialueilla asuvia ihmisiä uhkaa jatkuvasti sotilaallinen konflikti tai tilanteen kärjistyminen entisestään; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että näillä konfliktialueilla asuvia ihmisiä uhkaa jatkuvasti sotilaallinen konflikti tai tilanteen kärjistyminen entisestään;

| 1. | tuomitsee jyrkästi niiden henkilöiden vainoamisen ja pelottelun, jotka vastustavat Venäjä-mielistä hallintoa, joka edistää niin kutsuttujen ”paikallisten viranomaisten” perustamista konfliktialueilla; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi niiden henkilöiden vainoamisen ja pelottelun, jotka vastustavat Venäjä-mielistä hallintoa, joka edistää niin kutsuttujen ”paikallisten viranomaisten” perustamista konfliktialueilla;

| 2. | pitää valitettavana, että näiden alueiden kansalaiset eivät voi vapaasti ylittää miehitysvyöhykkeitä ja useissa tapauksissa he eivät voi enää palata koteihinsa; huomauttaa, että joissakin tapauksissa miehitysvyöhyke tai niin kutsuttu raja kulkee kylien tai saman perheen omistuksessa olevien maiden läpi; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että näiden alueiden kansalaiset eivät voi vapaasti ylittää miehitysvyöhykkeitä ja useissa tapauksissa he eivät voi enää palata koteihinsa; huomauttaa, että joissakin tapauksissa miehitysvyöhyke tai niin kutsuttu raja kulkee kylien tai saman perheen omistuksessa olevien maiden läpi;

| 3. | tukee määrätietoisesti konfliktialueilla asuvia ihmisiä ja katsoo, että pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta voidaan laajentaa niin, että se kattaa konfliktialueet, mikäli niin kutsutut viranomaiset noudattavat laillisen keskushallinnon lakeja; toteaa, että näiden maiden viisumivapaa matkustusjärjestelmä koskee kaikkia kansalaisia, myös konfliktialueilla asuvia henkilöitä, mikäli biometristä passia koskevat vaatimukset pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

3.

tukee määrätietoisesti konfliktialueilla asuvia ihmisiä ja katsoo, että pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta voidaan laajentaa niin, että se kattaa konfliktialueet, mikäli niin kutsutut viranomaiset noudattavat laillisen keskushallinnon lakeja; toteaa, että näiden maiden viisumivapaa matkustusjärjestelmä koskee kaikkia kansalaisia, myös konfliktialueilla asuvia henkilöitä, mikäli biometristä passia koskevat vaatimukset pannaan täytäntöön;

| 4. | kehottaa komissiota tukemaan hankkeita ja vaihtoa, joiden avulla pyritään parantamaan ihmisten välisiä yhteyksiä ja edistämään rauhan rakentamista, konfliktien ratkaisua, sovintoa sekä kulttuurien välistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota tukemaan hankkeita ja vaihtoa, joiden avulla pyritään parantamaan ihmisten välisiä yhteyksiä ja edistämään rauhan rakentamista, konfliktien ratkaisua, sovintoa sekä kulttuurien välistä vuoropuhelua;

| 5. | kehottaa perustamaan tarkkailuoperaation, jonka avulla valvotaan ihmisoikeustilannetta konfliktialueilla; kehottaa kansainvälisiä ihmisoikeustarkkailijoita, mukaan lukien YK:n erityisrakenteita, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöä ja Euroopan neuvostoa selvittämään tapoja päästä näille alueille; |
| --- | --- |

5.

kehottaa perustamaan tarkkailuoperaation, jonka avulla valvotaan ihmisoikeustilannetta konfliktialueilla; kehottaa kansainvälisiä ihmisoikeustarkkailijoita, mukaan lukien YK:n erityisrakenteita, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöä ja Euroopan neuvostoa selvittämään tapoja päästä näille alueille;

| 6. | tuomitsee jyrkästi nykyisen käytännön, jossa vankeja kuljetetaan Venäjän kaukaisille alueille, koska tämä haittaa merkittävästi heidän yhteydenpitoaan perheisiinsä ja heikentää ihmisoikeusjärjestöjen mahdollisuuksia seurata vankien hyvinvointia; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja EU:n Venäjän edustustoa seuraamaan tiiviisti käynnissä olevia oikeudenkäyntejä ja kiinnittämään huomiota pidätettyjen kohteluun; on erityisen huolissaan tiedoista, joiden mukaan psykiatrista hoitoa käytetään rangaistuksena; odottaa EU:n edustuston, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjen seuraavan oikeudenkäyntejä tiiviisti ja pyrkivän tapaamaan pidätettyjä ennen heidän oikeudenkäyntejään, niiden aikana ja niiden jälkeen; |
| --- | --- |

6.

tuomitsee jyrkästi nykyisen käytännön, jossa vankeja kuljetetaan Venäjän kaukaisille alueille, koska tämä haittaa merkittävästi heidän yhteydenpitoaan perheisiinsä ja heikentää ihmisoikeusjärjestöjen mahdollisuuksia seurata vankien hyvinvointia; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja EU:n Venäjän edustustoa seuraamaan tiiviisti käynnissä olevia oikeudenkäyntejä ja kiinnittämään huomiota pidätettyjen kohteluun; on erityisen huolissaan tiedoista, joiden mukaan psykiatrista hoitoa käytetään rangaistuksena; odottaa EU:n edustuston, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjen seuraavan oikeudenkäyntejä tiiviisti ja pyrkivän tapaamaan pidätettyjä ennen heidän oikeudenkäyntejään, niiden aikana ja niiden jälkeen;

| 7. | kehottaa Venäjän federaatiota, jolla on suoraa tai epäsuoraa vaikutusvaltaa niin kutsuttuihin ”paikallisiin viranomaisiin” konfliktialueilla, varmistamaan ihmisoikeuksien suojelun, mikä on sen velvollisuus kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Venäjän federaatiota, jolla on suoraa tai epäsuoraa vaikutusvaltaa niin kutsuttuihin ”paikallisiin viranomaisiin” konfliktialueilla, varmistamaan ihmisoikeuksien suojelun, mikä on sen velvollisuus kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti;

| 8. | kehottaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuinta käsittelemään mahdollisimman nopeasti kaikki konfliktialueilta saadut valitukset sekä tapaukset, joissa näiden alueiden vankeja kuljetaan Venäjälle, sillä näissä tapauksissa niin kutsuttu oikeuslaitos konfliktialueilla ja Venäjällä ei takaa oikeussuojaa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuinta käsittelemään mahdollisimman nopeasti kaikki konfliktialueilta saadut valitukset sekä tapaukset, joissa näiden alueiden vankeja kuljetaan Venäjälle, sillä näissä tapauksissa niin kutsuttu oikeuslaitos konfliktialueilla ja Venäjällä ei takaa oikeussuojaa;

| 9. | antaa tukensa Georgian, Moldovan ja Ukrainan itsemääräämisoikeudelle, riippumattomuudelle, yhtenäisyydelle ja alueelliselle koskemattomuudelle niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä ja toteaa jälleen tuomitsevansa sen, että Venäjän federaatio liitti Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomasti alueeseensa ja sen, että Venäjä miehittää jatkuvasti Georgian Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian alueita; |
| --- | --- |

9.

antaa tukensa Georgian, Moldovan ja Ukrainan itsemääräämisoikeudelle, riippumattomuudelle, yhtenäisyydelle ja alueelliselle koskemattomuudelle niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä ja toteaa jälleen tuomitsevansa sen, että Venäjän federaatio liitti Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomasti alueeseensa ja sen, että Venäjä miehittää jatkuvasti Georgian Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian alueita;

| 10. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0018.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0382.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0043.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0087.

---

| 15.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/3

---

EURONESTIN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖSLAUSELMA

tappavista autonomisista asejärjestelmistä

(2018/C 99/02)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon laittomia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan 28. toukokuuta 2010 ja 13. syyskuuta 2013 antamat raportit aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä, sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä ja suojelua terrorismia torjuttaessa käsittelevän YK:n erityisraportoijan 18. syyskuuta 2013 antaman raportin samasta aiheesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittomia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan 28. toukokuuta 2010 ja 13. syyskuuta 2013 antamat raportit aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä, sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä ja suojelua terrorismia torjuttaessa käsittelevän YK:n erityisraportoijan 18. syyskuuta 2013 antaman raportin samasta aiheesta,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 13. elokuuta 2013 antaman julkilausuman aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 13. elokuuta 2013 antaman julkilausuman aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä,

| — | ottaa huomioon miehittämättömien ilma-alusten käytön ihmisoikeusvaikutuksista 25. huhtikuuta 2013 pidetyn kuulemistilaisuuden, jonka parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunta järjesti yhdessä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miehittämättömien ilma-alusten käytön ihmisoikeusvaikutuksista 25. huhtikuuta 2013 pidetyn kuulemistilaisuuden, jonka parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunta järjesti yhdessä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan kanssa,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. toukokuuta 2013 julkaiseman tutkimuksen miehittämättömien ilma-alusten ja robottien käytön vaikutuksista ihmisoikeuksiin sodankäynnin aikana ”Human rights implications of the usage of drones and unmanned robots in warfare”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. toukokuuta 2013 julkaiseman tutkimuksen miehittämättömien ilma-alusten ja robottien käytön vaikutuksista ihmisoikeuksiin sodankäynnin aikana ”Human rights implications of the usage of drones and unmanned robots in warfare”,

| — | ottaa huomioon 19. ja 20. joulukuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät ohjelman valmistelusta seuraavan sukupolven eurooppalaisia keskikorkeudella lentäviä pitkän lentoajan kauko-ohjattavia ilma-aluksia koskevaa järjestelmää (RPAS) varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. ja 20. joulukuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät ohjelman valmistelusta seuraavan sukupolven eurooppalaisia keskikorkeudella lentäviä pitkän lentoajan kauko-ohjattavia ilma-aluksia koskevaa järjestelmää (RPAS) varten,

| — | ottaa huomioon YK:n tiettyjä tavanomaisia aseita koskevaa yleissopimusta käsittelevän konferenssin (CCW) päätöksen tappavia autonomisia asejärjestelmiä käsittelevän hallitusten välisen asiantuntijaryhmän perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n tiettyjä tavanomaisia aseita koskevaa yleissopimusta käsittelevän konferenssin (CCW) päätöksen tappavia autonomisia asejärjestelmiä käsittelevän hallitusten välisen asiantuntijaryhmän perustamisesta,

| — | ottaa huomioon robotiikka- ja tekoäly-yhtiöiden johtajien kansainvälisessä tekoälyä koskevassa yhteiskonferenssissa (IJCAI 2017) Melbournessa esittämän avoimen kirjeen; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon robotiikka- ja tekoäly-yhtiöiden johtajien kansainvälisessä tekoälyä koskevassa yhteiskonferenssissa (IJCAI 2017) Melbournessa esittämän avoimen kirjeen;

| A. | katsoo, että tappavia autonomisia aseita (jäljempänä ’tappajarobotit’) on alettu käyttää laajemmin konfliktialueilla viime vuosikymmenten aikana; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että tappavia autonomisia aseita (jäljempänä ’tappajarobotit’) on alettu käyttää laajemmin konfliktialueilla viime vuosikymmenten aikana;

| B. | katsoo tappajarobottien käytön pienentävän sotilaiden kuoleman riskiä, ja siten laskevan kynnystä sotaan; |
| --- | --- |

B.

katsoo tappajarobottien käytön pienentävän sotilaiden kuoleman riskiä, ja siten laskevan kynnystä sotaan;

| C. | katsoo tappajarobottien käytön johtavan tappavien operaatioiden ekstraterritoriaalisilla alueilla asuvan rauhanomaisen siviiliväestön mielivaltaisiin teloituksiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo tappajarobottien käytön johtavan tappavien operaatioiden ekstraterritoriaalisilla alueilla asuvan rauhanomaisen siviiliväestön mielivaltaisiin teloituksiin;

| D. | katsoo tappajarobottien surmaamien rauhanomaisten siviilien lukumäärän olevan suuri, erityisesti konfliktialueilla; ottaa huomioon, että Geneven sopimusten I lisäpöytäkirjan 51 artiklan 2 kohdassa todetaan, että ”väkivaltaisuudet tai niillä uhkaaminen päätarkoituksena levittää kauhua siviiliväestön keskuudessa on kielletty”; |
| --- | --- |

D.

katsoo tappajarobottien surmaamien rauhanomaisten siviilien lukumäärän olevan suuri, erityisesti konfliktialueilla; ottaa huomioon, että Geneven sopimusten I lisäpöytäkirjan 51 artiklan 2 kohdassa todetaan, että ”väkivaltaisuudet tai niillä uhkaaminen päätarkoituksena levittää kauhua siviiliväestön keskuudessa on kielletty”;

| E. | katsoo miehittämättömien ilma-alusten käytön rikkovan kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön periaatteita; |
| --- | --- |

E.

katsoo miehittämättömien ilma-alusten käytön rikkovan kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön periaatteita;

| F. | ottaa huomioon 116 robotiikka- ja tekoäly-yhtiön perustajan 26 eri maasta laatiman avoimen kirjeen, jossa kehotetaan Yhdistyneitä kansakuntia puuttumaan kiireellisesti tappavien autonomisten aseiden tuomaan ongelmaan ja kieltävän niiden käytön kansainvälisesti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon 116 robotiikka- ja tekoäly-yhtiön perustajan 26 eri maasta laatiman avoimen kirjeen, jossa kehotetaan Yhdistyneitä kansakuntia puuttumaan kiireellisesti tappavien autonomisten aseiden tuomaan ongelmaan ja kieltävän niiden käytön kansainvälisesti;

| G. | ottaa huomioon, että Israelin puolustusministeriö on väliaikaisesti mitätöinyt markkinointi- ja vientiluvan israelilaiselta aseidenvalmistajalta miehittämättömien ilma-alusten hyökkäysten Nagorno Karabakhin kohteisiin Azerbaijanin kehotuksesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Israelin puolustusministeriö on väliaikaisesti mitätöinyt markkinointi- ja vientiluvan israelilaiselta aseidenvalmistajalta miehittämättömien ilma-alusten hyökkäysten Nagorno Karabakhin kohteisiin Azerbaijanin kehotuksesta;

Edustajakokous:

| 1. | korostaa, että täysin autonomisia aseita tulisi kehittää, tuottaa ja käyttää kansainvälisen oikeuskehyksen mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että täysin autonomisia aseita tulisi kehittää, tuottaa ja käyttää kansainvälisen oikeuskehyksen mukaisesti;

| 2. | korostaa, että itäisen kumppanuuden foorumeilla tulisi suunnitella ja kehittää vastatoimia ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitäärisen oikeuden takaamiseksi EU:n jäsenmaissa ja itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että itäisen kumppanuuden foorumeilla tulisi suunnitella ja kehittää vastatoimia ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitäärisen oikeuden takaamiseksi EU:n jäsenmaissa ja itäisen kumppanuuden maissa;

| 3. | tuomitsee rauhanomaiseen väestöön kohdistuvat tappoiskut konfliktialueilla; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee rauhanomaiseen väestöön kohdistuvat tappoiskut konfliktialueilla;

| 4. | kehottaa itäisen kumppanuuden maita edistämään avoimempaa ja vastuullisempaa tappajarobottien käyttöä ekstraterritoriaalisilla alueilla; |
| --- | --- |

4.

kehottaa itäisen kumppanuuden maita edistämään avoimempaa ja vastuullisempaa tappajarobottien käyttöä ekstraterritoriaalisilla alueilla;

| 5. | korostaa, että itäisen kumppanuuden jäsenmaiden konfliktialueilla olisi tärkeää perustaa tutkintamekanismeja, joiden avulla voidaan havaita ja ehkäistä sellaiset menetelmät, jotka mahdollistavat mielivaltaiset hyökkäykset lähialueilla asuvaa rauhanomaista väestöä kohtaan; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että itäisen kumppanuuden jäsenmaiden konfliktialueilla olisi tärkeää perustaa tutkintamekanismeja, joiden avulla voidaan havaita ja ehkäistä sellaiset menetelmät, jotka mahdollistavat mielivaltaiset hyökkäykset lähialueilla asuvaa rauhanomaista väestöä kohtaan;

| 6. | kehottaa itäisen kumppanuuden maita tukemaan tappavia autonomisia asejärjestelmiä käsittelevän hallitusten välisen asiantuntijaryhmän toimia. |
| --- | --- |

6.

kehottaa itäisen kumppanuuden maita tukemaan tappavia autonomisia asejärjestelmiä käsittelevän hallitusten välisen asiantuntijaryhmän toimia.

---

| 15.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/5

---

EURONESTIN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖSLAUSELMA

itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta – yhdistettyjen haasteiden ja turvallisuusuhkien torjuminen yhdessä

(2018/C 99/03)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon itäisen kumppanuuden käynnistämisen Prahassa 7. toukokuuta 2009 EU:n ja sen itäisten kumppanien Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Georgian, Moldovan ja Ukrainan yhteisenä hankkeena sekä Varsovassa vuonna 2011, Vilnassa vuonna 2013 ja Riiassa vuonna 2015 pidettyjen itäistä kumppanuutta käsitelleiden huippukokousten yhteiset julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon itäisen kumppanuuden käynnistämisen Prahassa 7. toukokuuta 2009 EU:n ja sen itäisten kumppanien Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Georgian, Moldovan ja Ukrainan yhteisenä hankkeena sekä Varsovassa vuonna 2011, Vilnassa vuonna 2013 ja Riiassa vuonna 2015 pidettyjen itäistä kumppanuutta käsitelleiden huippukokousten yhteiset julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen, itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin, alueiden komitean sekä EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) suositukset ja toimet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen, itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin, alueiden komitean sekä EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) suositukset ja toimet,

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedonannot Euroopan naapuruuspolitiikasta (ENP) sekä ulkoasiainneuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikasta ja itäisestä kumppanuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedonannot Euroopan naapuruuspolitiikasta (ENP) sekä ulkoasiainneuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikasta ja itäisestä kumppanuudesta,

| — | ottaa huomioon päätöslauselmansa, erityisesti 21. tammikuuta 2016 annetun päätöslauselman Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista / pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista, sekä 9. heinäkuuta 2015 annetun päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöslauselmansa, erityisesti 21. tammikuuta 2016 annetun päätöslauselman Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista / pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista, sekä 9. heinäkuuta 2015 annetun päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta,

| — | ottaa huomioon Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien antaman yhteisen julkilausuman sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien Euroopan integraatiota käsittelevien valiokuntien puheenjohtajien yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien antaman yhteisen julkilausuman sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien Euroopan integraatiota käsittelevien valiokuntien puheenjohtajien yhteisen julkilausuman,

| A. | katsoo, että kireä geopoliittinen ympäristö luo uusia monisyisiä haasteita aina talouskysymyksistä turvallisuusuhkiin, niin EU:n jäsenvaltioille kuin itäisille kumppanimaille; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kireä geopoliittinen ympäristö luo uusia monisyisiä haasteita aina talouskysymyksistä turvallisuusuhkiin, niin EU:n jäsenvaltioille kuin itäisille kumppanimaille;

| B. | katsoo, että eurooppalaisia arvoja, toisin sanoen demokratian ensisijaisuutta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, on puolustettava koko maanosan rauhan ja hyvinvoinnin vuoksi; katsoo, että kumppanuusmaat ovat sitoutuneet syventämään suhteitaan sekä noudattamaan kansainvälistä oikeutta ja ylläpitämään perustavanlaatuisia yhteisiä arvoja poliittisen dialogin edistämiseksi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että eurooppalaisia arvoja, toisin sanoen demokratian ensisijaisuutta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, on puolustettava koko maanosan rauhan ja hyvinvoinnin vuoksi; katsoo, että kumppanuusmaat ovat sitoutuneet syventämään suhteitaan sekä noudattamaan kansainvälistä oikeutta ja ylläpitämään perustavanlaatuisia yhteisiä arvoja poliittisen dialogin edistämiseksi;

| C. | katsoo, että itäinen kumppanuus muodostaa strategisen ulottuvuuden Euroopan naapuruuspolitiikassa ja on keskeinen tekijä maanosan vakauden ja kestävän kehityksen saavuttamisessa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että itäinen kumppanuus muodostaa strategisen ulottuvuuden Euroopan naapuruuspolitiikassa ja on keskeinen tekijä maanosan vakauden ja kestävän kehityksen saavuttamisessa;

| D. | katsoo, että EU:n ja sen kumppanimaiden kahdenvälisissä suhteissa on aste-eroja ja että eurooppalaisten standardien sisällyttämisessä näiden maiden kansallisiin oikeusjärjestyksiin on maakohtaisia eroja; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että EU:n ja sen kumppanimaiden kahdenvälisissä suhteissa on aste-eroja ja että eurooppalaisten standardien sisällyttämisessä näiden maiden kansallisiin oikeusjärjestyksiin on maakohtaisia eroja;

| E. | katsoo, että Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten, muun muassa pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden, täysimittaisen voimaantulon myötä EU:n ja sen kumppanimaiden suhteet ovat edistyneet huomattavasti; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten, muun muassa pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden, täysimittaisen voimaantulon myötä EU:n ja sen kumppanimaiden suhteet ovat edistyneet huomattavasti;

| F. | katsoo, että joidenkin EU:n itäisten kumppanimaiden itsenäisyys, suvereniteetti ja alueellinen koskemattomuus ovat uhattuina ratkaisemattomien alueellisten konfliktien vuoksi, joita Venäjän federaatio aktiivisesti pitkittää; katsoo, että nämä konfliktit voidaan ratkaista diplomatian ja vilpittömän sitoutumisen avulla; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että joidenkin EU:n itäisten kumppanimaiden itsenäisyys, suvereniteetti ja alueellinen koskemattomuus ovat uhattuina ratkaisemattomien alueellisten konfliktien vuoksi, joita Venäjän federaatio aktiivisesti pitkittää; katsoo, että nämä konfliktit voidaan ratkaista diplomatian ja vilpittömän sitoutumisen avulla;

| G. | katsoo, että Venäjän aggressiivinen ja ekspansiivinen politiikka kyseisiä kumppanimaita kohtaan on johtanut Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomaan liittämiseen Venäjän federaatioon ja Abhasian, Tskhinvalin alueen / Etelä-Ossetian sekä Donetskin ja Luhanskin alueiden joidenkin osien laittomaan miehitykseen vastoin kansainvälistä oikeutta ja kahdenvälisiä sopimuksia sekä Venäjän kansainvälisten järjestöjen jäsenyydestä johtuvia sitoumuksia ja velvoitteita; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että Venäjän aggressiivinen ja ekspansiivinen politiikka kyseisiä kumppanimaita kohtaan on johtanut Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomaan liittämiseen Venäjän federaatioon ja Abhasian, Tskhinvalin alueen / Etelä-Ossetian sekä Donetskin ja Luhanskin alueiden joidenkin osien laittomaan miehitykseen vastoin kansainvälistä oikeutta ja kahdenvälisiä sopimuksia sekä Venäjän kansainvälisten järjestöjen jäsenyydestä johtuvia sitoumuksia ja velvoitteita;

| H. | katsoo, että Venäjän Ukrainaan kohdistuvalla aggressiolla ja Krimin laittomalla liittämisellä on vakavia vaikutuksia koko Euroopan turvallisuuteen; toteaa, että Venäjän viranomaiset tai niiden puolesta toimivat tahot ovat laittomasti ottaneet säilöön, pidättäneet, tuominneet vankeusrangaistukseen ja vanginneet satoja Ukrainan kansalaisia väliaikaisesti vallatuilla alueilla ja että määrä on ollut kasvussa; toteaa, että Ukrainassa on lähes 1,8 miljoonaa maan sisällä siirtymään joutunutta henkilöä ja 5 miljoonaa konfliktista kärsinyttä henkilöä: |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Venäjän Ukrainaan kohdistuvalla aggressiolla ja Krimin laittomalla liittämisellä on vakavia vaikutuksia koko Euroopan turvallisuuteen; toteaa, että Venäjän viranomaiset tai niiden puolesta toimivat tahot ovat laittomasti ottaneet säilöön, pidättäneet, tuominneet vankeusrangaistukseen ja vanginneet satoja Ukrainan kansalaisia väliaikaisesti vallatuilla alueilla ja että määrä on ollut kasvussa; toteaa, että Ukrainassa on lähes 1,8 miljoonaa maan sisällä siirtymään joutunutta henkilöä ja 5 miljoonaa konfliktista kärsinyttä henkilöä:

| 1. | kehottaa ehdottamaan yksimielisiä ja strategisia vastatoimia Venäjän aiheuttaman haastavan geopoliittisen tilanteen seurauksiin liittyen sekä tehokkaita mekanismeja rauhan palauttamiseksi pitkittyneiden konfliktien alueilla; |
| --- | --- |

1.

kehottaa ehdottamaan yksimielisiä ja strategisia vastatoimia Venäjän aiheuttaman haastavan geopoliittisen tilanteen seurauksiin liittyen sekä tehokkaita mekanismeja rauhan palauttamiseksi pitkittyneiden konfliktien alueilla;

| 2. | antaa jälleen vankkumattoman tukensa Ukrainan, Georgian ja Moldovan itsemääräämisoikeudelle ja alueelliselle koskemattomuudelle niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; |
| --- | --- |

2.

antaa jälleen vankkumattoman tukensa Ukrainan, Georgian ja Moldovan itsemääräämisoikeudelle ja alueelliselle koskemattomuudelle niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä;

| 3. | tuomitsee ihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkaukset kumppanuusmaiden liitetyillä ja vallatuilla alueilla; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee ihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkaukset kumppanuusmaiden liitetyillä ja vallatuilla alueilla;

| 4. | korostaa Ukrainan, Georgian ja Moldovan asian kiireellisen ajamisen, oikeusavun ja taloudellisen avun merkitystä maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden tilanteen ratkaisemisessa; kehottaa välittömästi vapauttamaan Venäjän federaation poliittisista syistä vangitsemat ukrainalaiset; kehottaa vankien vaihtoon; |
| --- | --- |

4.

korostaa Ukrainan, Georgian ja Moldovan asian kiireellisen ajamisen, oikeusavun ja taloudellisen avun merkitystä maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden tilanteen ratkaisemisessa; kehottaa välittömästi vapauttamaan Venäjän federaation poliittisista syistä vangitsemat ukrainalaiset; kehottaa vankien vaihtoon;

| 5. | muistuttaa joustavuuden ja yksilöllisen lähestymistavan periaatteista sekä siitä, että EU:n kanssa tehtävän yhteistyön laajuus määräytyy EU:n ja sen kumppaneiden tavoitteiden kautta; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa joustavuuden ja yksilöllisen lähestymistavan periaatteista sekä siitä, että EU:n kanssa tehtävän yhteistyön laajuus määräytyy EU:n ja sen kumppaneiden tavoitteiden kautta;

| 6. | pitää myönteisinä Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten voimaantuloa ja pitkälle meneviä ja laaja-alaisia vapaakauppa-alueita sekä uutta kokonaisvaltaista ja laajennettua kumppanuussopimusta EU:n ja Armenian välillä kuten myös EU:n ja Azerbaidžanin välillä käynnissä olevia neuvotteluita uudesta puitesopimuksesta; arvostaa sitä, että EU:n kriittinen lähentymispolitiikka Valko-Venäjän suhteen on muuttunut kokonaisvaltaisemmaksi, EU:n ja Valko-Venäjän koordinointiryhmä, ihmisoikeusvuoropuhelu ja vuoropuhelu kaupan alalla mukaan lukien; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisinä Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten voimaantuloa ja pitkälle meneviä ja laaja-alaisia vapaakauppa-alueita sekä uutta kokonaisvaltaista ja laajennettua kumppanuussopimusta EU:n ja Armenian välillä kuten myös EU:n ja Azerbaidžanin välillä käynnissä olevia neuvotteluita uudesta puitesopimuksesta; arvostaa sitä, että EU:n kriittinen lähentymispolitiikka Valko-Venäjän suhteen on muuttunut kokonaisvaltaisemmaksi, EU:n ja Valko-Venäjän koordinointiryhmä, ihmisoikeusvuoropuhelu ja vuoropuhelu kaupan alalla mukaan lukien;

| 7. | kehottaa tiiviiseen poliittiseen assosiaatioon ja taloudelliseen integraatioon, mukaan lukien EU:n ohjelmiin osallistuminen sekä sen tunnustaminen, että assosiaatiosopimukset Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa eivät ole lopullinen tavoite niiden suhteissa EU:hun; kehottaa tunnustamaan näiden maiden eurooppalaiset pyrkimykset; |
| --- | --- |

7.

kehottaa tiiviiseen poliittiseen assosiaatioon ja taloudelliseen integraatioon, mukaan lukien EU:n ohjelmiin osallistuminen sekä sen tunnustaminen, että assosiaatiosopimukset Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa eivät ole lopullinen tavoite niiden suhteissa EU:hun; kehottaa tunnustamaan näiden maiden eurooppalaiset pyrkimykset;

| 8. | kehottaa sopimaan uusista strategisista pitkän aikavälin tavoitteista itäisen kumppanuuden huippukokouksessa Brysselissä 24. marraskuuta 2017 sekä laatimaan kokonaisvaltaisen yhteisen toimintasuunnitelman seuraavalle puolivuotiskaudelle ja sen jälkeiselle ajalle; |
| --- | --- |

8.

kehottaa sopimaan uusista strategisista pitkän aikavälin tavoitteista itäisen kumppanuuden huippukokouksessa Brysselissä 24. marraskuuta 2017 sekä laatimaan kokonaisvaltaisen yhteisen toimintasuunnitelman seuraavalle puolivuotiskaudelle ja sen jälkeiselle ajalle;

| 9. | palauttaa mieliin perustavanlaatuisen kantansa, jonka mukaan Brysselin julkilausumaluonnoksen olisi vastattava kumppanimaiden EU:hun liittymistä koskevia tavoitteita ja eurooppalaisuuden valitsemista, kuten on esitetty assosiaatiosopimuksissa; |
| --- | --- |

9.

palauttaa mieliin perustavanlaatuisen kantansa, jonka mukaan Brysselin julkilausumaluonnoksen olisi vastattava kumppanimaiden EU:hun liittymistä koskevia tavoitteita ja eurooppalaisuuden valitsemista, kuten on esitetty assosiaatiosopimuksissa;

| 10. | korostaa erityisesti, että Brysselin julkilausumaluonnokseen olisi sisällytettävä muut strategisesti merkittävät seikat, kuten






  — | rajat ylittävän yhteistyön ja ihmisten välisen kanssakäymisen kehittäminen; |
| --- | --- | --- |

10.

korostaa erityisesti, että Brysselin julkilausumaluonnokseen olisi sisällytettävä muut strategisesti merkittävät seikat, kuten

—

rajat ylittävän yhteistyön ja ihmisten välisen kanssakäymisen kehittäminen;

| — | energiaturvallisuuden edistäminen; |
| --- | --- |

—

energiaturvallisuuden edistäminen;

| — | digitaalimarkkinoiden yhdenmukaistaminen; |
| --- | --- |

—

digitaalimarkkinoiden yhdenmukaistaminen;

| — | asiakassuuntautuneet liike-elämän tukiorganisaatiot sekä uuden alueellisen talousdiplomatian kehyksen perustaminen kaupankäynnin lisäämiseksi ja investointien edistämiseksi koko alueella; |
| --- | --- |

—

asiakassuuntautuneet liike-elämän tukiorganisaatiot sekä uuden alueellisen talousdiplomatian kehyksen perustaminen kaupankäynnin lisäämiseksi ja investointien edistämiseksi koko alueella;

| — | turvallisuusalan uudistusten edistäminen edelleen, yhdennetyn rajaturvallisuuden täytäntöönpano, järjestäytyneen rikollisuuden torjuminen, hybridiuhkiin puuttuminen, terrorismin torjunta, radikalisoitumisen ehkäiseminen, kyberturvallisuuden tehostaminen sekä katastrofien ehkäisy; |
| --- | --- |

—

turvallisuusalan uudistusten edistäminen edelleen, yhdennetyn rajaturvallisuuden täytäntöönpano, järjestäytyneen rikollisuuden torjuminen, hybridiuhkiin puuttuminen, terrorismin torjunta, radikalisoitumisen ehkäiseminen, kyberturvallisuuden tehostaminen sekä katastrofien ehkäisy;

| — | turvallisuusalan vuoropuhelun ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alalla tehtävän yhteistyön lisääminen tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

turvallisuusalan vuoropuhelun ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alalla tehtävän yhteistyön lisääminen tarvittaessa.

---

| 15.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/7

---

EURONESTIN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖSLAUSELMA

energia-alan yhteistyön tehostamisesta itäisessä kumppanuudessa, kohti vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa

(2018/C 99/04)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon 21. ja 22. toukokuuta 2015 Riiassa pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. ja 22. toukokuuta 2015 Riiassa pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Pariisin sopimuksen ja päätöksen 1/CP.21 osapuolten konferenssista, joka pidettiin 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 Pariisissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin sopimuksen ja päätöksen 1/CP.21 osapuolten konferenssista, joka pidettiin 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 Pariisissa,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 tavoitteet, jotka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015, erityisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteet 7 ”Kohtuuhintainen ja puhdas energia” ja 13 ”Ilmastotoimet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 tavoitteet, jotka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015, erityisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteet 7 ”Kohtuuhintainen ja puhdas energia” ja 13 ”Ilmastotoimet”,

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2016 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman epätavanomaista kaasua ja sen mahdollista vaikutusta energiamarkkinoihin EU:ssa ja Itä-Euroopan kumppanimaissa käsittelevän politiikan valmistelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2016 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman epätavanomaista kaasua ja sen mahdollista vaikutusta energiamarkkinoihin EU:ssa ja Itä-Euroopan kumppanimaissa käsittelevän politiikan valmistelusta,

| — | ottaa huomioon assosiaatiosopimukset, joiden yhtenä osapuolena on EU ja toisena Georgia, Moldova ja Ukraina, erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon assosiaatiosopimukset, joiden yhtenä osapuolena on EU ja toisena Georgia, Moldova ja Ukraina, erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2017 parafoidun EU:n ja Armenian välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen, erityisesti sen energiayhteistyötä koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2017 parafoidun EU:n ja Armenian välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen, erityisesti sen energiayhteistyötä koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon Visegrad-ryhmän ulkoministereiden 12. huhtikuuta 2017 Varsovassa pidetyn tapaamisensa tulosten mukaisesti itäisestä kumppanuudesta antaman yhteisen lausuman, joka tarjoaa EU-jäsenyyden näkymiä siitä kiinnostuneille itäisen kumppanuuden maille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Visegrad-ryhmän ulkoministereiden 12. huhtikuuta 2017 Varsovassa pidetyn tapaamisensa tulosten mukaisesti itäisestä kumppanuudesta antaman yhteisen lausuman, joka tarjoaa EU-jäsenyyden näkymiä siitä kiinnostuneille itäisen kumppanuuden maille,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanosta sekä Yhdistyneiden kansakuntien Marrakechissa vuonna 2016 pidetyn ilmastonmuutoskonferenssin (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanosta sekä Yhdistyneiden kansakuntien Marrakechissa vuonna 2016 pidetyn ilmastonmuutoskonferenssin (1),

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2016 annetun EU:n jäsenvaltioiden ympäristöministereiden ja itäisen kumppanuuden maiden ministeritason julkilausuman ympäristön- ja ilmastonmuutoksesta itäisessä kumppanuudessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2016 annetun EU:n jäsenvaltioiden ympäristöministereiden ja itäisen kumppanuuden maiden ministeritason julkilausuman ympäristön- ja ilmastonmuutoksesta itäisessä kumppanuudessa,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission lainsäädäntöpaketin ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission lainsäädäntöpaketin ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille”,

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 15. joulukuuta 2016 esitetyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – tärkeimmät prioriteetit ja tavoitteet” (SWD(2016)0467), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 15. joulukuuta 2016 esitetyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – tärkeimmät prioriteetit ja tavoitteet” (SWD(2016)0467),

| A. | toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien Pariisissa joulukuussa 2015 pidetyssä ilmastonmuutoskonferenssissa 193 sopimuksen allekirjoittajamaata solmi maailmanlaajuisen sopimuksen sopien päämääristä ja keinoista ympäristönmuutokseen vastaamiseksi ja sitovien velvoitteiden asettamiseksi; toteaa, että Pariisissa EU sitoutui vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna; toteaa, että Pariisin sopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2016; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien Pariisissa joulukuussa 2015 pidetyssä ilmastonmuutoskonferenssissa 193 sopimuksen allekirjoittajamaata solmi maailmanlaajuisen sopimuksen sopien päämääristä ja keinoista ympäristönmuutokseen vastaamiseksi ja sitovien velvoitteiden asettamiseksi; toteaa, että Pariisissa EU sitoutui vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna; toteaa, että Pariisin sopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2016;

| B. | katsoo, että vähentääkseen merkittävästi päästöjä Pariisin sopimuksen osapuolten on puututtava energiajärjestelmiensä hiili-intensiteettiin ja toteutettava kunnianhimoisia strategioita edistääkseen maailmantaloudessa siirtymistä vähäpäästöisiin markkinoihin; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että vähentääkseen merkittävästi päästöjä Pariisin sopimuksen osapuolten on puututtava energiajärjestelmiensä hiili-intensiteettiin ja toteutettava kunnianhimoisia strategioita edistääkseen maailmantaloudessa siirtymistä vähäpäästöisiin markkinoihin;

| C. | toteaa, että vuoden 2015 Riian itäisen kumppanuuden huippukokouksessa osallistujat ilmaisivat jälleen aikomuksensa syventää tulevaa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja energian alalla; toteaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan marraskuun 2015 tarkistuksen mukaisesti EU ja sen itäiset kumppanimaat ovat kiinnittäneet enemmän huomiota energiavarmuuteen ja ympäristötoimiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että vuoden 2015 Riian itäisen kumppanuuden huippukokouksessa osallistujat ilmaisivat jälleen aikomuksensa syventää tulevaa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja energian alalla; toteaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan marraskuun 2015 tarkistuksen mukaisesti EU ja sen itäiset kumppanimaat ovat kiinnittäneet enemmän huomiota energiavarmuuteen ja ympäristötoimiin;

| D. | toteaa, että naapuruusvälineen puitteissa tehtävän ja sen monivuotisen ohjelmasuunnitelman vuoteen 2020 saakka ajoittuvan toisen vaiheen aikana EU määrittää painopisteitä itäisen kumppanuuden energiayhteistyön saralla Riiassa määriteltyjen painopisteiden, komission vuodelle 2020 ehdottamien 20 tavoitteen sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) 15. joulukuuta 2016 antaman yhteisen valmisteluasiakirjan mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että naapuruusvälineen puitteissa tehtävän ja sen monivuotisen ohjelmasuunnitelman vuoteen 2020 saakka ajoittuvan toisen vaiheen aikana EU määrittää painopisteitä itäisen kumppanuuden energiayhteistyön saralla Riiassa määriteltyjen painopisteiden, komission vuodelle 2020 ehdottamien 20 tavoitteen sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) 15. joulukuuta 2016 antaman yhteisen valmisteluasiakirjan mukaisesti;

| E. | toteaa, että EU on luonut perustan EU:n laajuiselle energiaunionille varmistaakseen kaikkien eurooppalaisten varman, kestävän ja kilpailukykyisen energiansaannin; katsoo, että energiaunionin tavoitteena on yhdistää Euroopan energiasektoria, puuttua hajanaisten energiamarkkinoiden ongelmaan energiapolitiikan entistä tehokkaamman koordinoinnin avulla, antaa energian virrata vapaasti kansallisten rajojen yli, edistää investointeja uuteen kapasiteettiin ja infrastruktuuriin energiatarjonnan monipuolistamiseksi, pienentää kotitalouksien laskuja, luoda työpaikkoja ja edistää kasvua; katsoo, että näiden päämäärien avulla energiaunioni edistää EU:n Pariisin sopimuksen velvoitteiden toteutumista ja määrittää koherentteja tapoja saavuttaa sekä energia- että ympäristöpolitiikan tavoitteita ja varmistaa globaalin ja kaikenkattavan siirtymän kilpailukykyiseen ja vähähiiliseen talouteen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EU on luonut perustan EU:n laajuiselle energiaunionille varmistaakseen kaikkien eurooppalaisten varman, kestävän ja kilpailukykyisen energiansaannin; katsoo, että energiaunionin tavoitteena on yhdistää Euroopan energiasektoria, puuttua hajanaisten energiamarkkinoiden ongelmaan energiapolitiikan entistä tehokkaamman koordinoinnin avulla, antaa energian virrata vapaasti kansallisten rajojen yli, edistää investointeja uuteen kapasiteettiin ja infrastruktuuriin energiatarjonnan monipuolistamiseksi, pienentää kotitalouksien laskuja, luoda työpaikkoja ja edistää kasvua; katsoo, että näiden päämäärien avulla energiaunioni edistää EU:n Pariisin sopimuksen velvoitteiden toteutumista ja määrittää koherentteja tapoja saavuttaa sekä energia- että ympäristöpolitiikan tavoitteita ja varmistaa globaalin ja kaikenkattavan siirtymän kilpailukykyiseen ja vähähiiliseen talouteen;

| F. | katsoo, että itäisen kumppanuuden mailla on edessään nopeammin kasvava energian kysyntä kuin EU:lla keskimäärin; toteaa, että näiden maiden taloudet ovat paljon energiaintensiivisempiä kuin EU:n jäsenvaltioiden keskimäärin ja että tämä energiatehottomuus vaikeuttaa niiden ponnisteluja ilmastonmuutoksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että itäisen kumppanuuden mailla on edessään nopeammin kasvava energian kysyntä kuin EU:lla keskimäärin; toteaa, että näiden maiden taloudet ovat paljon energiaintensiivisempiä kuin EU:n jäsenvaltioiden keskimäärin ja että tämä energiatehottomuus vaikeuttaa niiden ponnisteluja ilmastonmuutoksen torjumiseksi;

| G. | katsoo, että itäisen kumppanuuden maat ovat varhaisessa vaiheessa edettäessä kohti markkinoiden vapauttamista ja markkinoiden sanelemaa hinnoittelua energiasektorilla; katsoo, että energia-alan sääntelyn ja yksityisen sektorin investointien uudistusten puute vaikeuttaa siirtymistä kohti vapaita energiamarkkinoita; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että itäisen kumppanuuden maat ovat varhaisessa vaiheessa edettäessä kohti markkinoiden vapauttamista ja markkinoiden sanelemaa hinnoittelua energiasektorilla; katsoo, että energia-alan sääntelyn ja yksityisen sektorin investointien uudistusten puute vaikeuttaa siirtymistä kohti vapaita energiamarkkinoita;

| H. | katsoo, että Euroopan unionin jäsenyyden mahdollisuus siitä kiinnostuneille itäisen kumppanuuden maille edellyttää sekä poliittista tukea että sellaisten hankkeiden edistämistä, jotka ovat sopusoinnussa EU:n toimintatapojen ja parhaiden käytänteiden kanssa, mukaan lukien Pariisin sopimuksen toteuttaminen; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Euroopan unionin jäsenyyden mahdollisuus siitä kiinnostuneille itäisen kumppanuuden maille edellyttää sekä poliittista tukea että sellaisten hankkeiden edistämistä, jotka ovat sopusoinnussa EU:n toimintatapojen ja parhaiden käytänteiden kanssa, mukaan lukien Pariisin sopimuksen toteuttaminen;

Pyrkiminen yhteisiin poliittisiin tavoitteisiin ja velvoitteiden noudattaminen

| 1. | on samaa mieltä Pariisin sopimusosapuolten kanssa siitä, että ilmastonmuutos on uhka rauhalle ja vakaudelle, maailman taloudelliselle hyvinvoinnille, köyhyyden vähentämiselle ja kestävälle kehitykselle; pitää myönteisenä sopimusosapuolten sitoutumista kollektiiviseen toimintaan pitääkseen globaalin keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja torjuakseen huomattavia haitallisia ilmastovaikutuksia; |
| --- | --- |

1.

on samaa mieltä Pariisin sopimusosapuolten kanssa siitä, että ilmastonmuutos on uhka rauhalle ja vakaudelle, maailman taloudelliselle hyvinvoinnille, köyhyyden vähentämiselle ja kestävälle kehitykselle; pitää myönteisenä sopimusosapuolten sitoutumista kollektiiviseen toimintaan pitääkseen globaalin keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja torjuakseen huomattavia haitallisia ilmastovaikutuksia;

| 2. | ilmaisee tyytyväisyytensä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden sitoutumiseen Pariisin sopimukseen ja kehottaa niiden maiden viranomaisia, jotka eivät ole vielä ratifioineet sopimusta, tekemään sen nopeasti; panee merkille EU:n jäsenvaltioiden ja niiden kumppanien esittämät suunnitellut kansallisesti määritellyt panokset kasvihuonekaasujen vähentämiseksi; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja kumppanimaiden hallituksia parantamaan niiden suunniteltuja kansallisesti määriteltyjä panoksia Pariisin sopimuksen ja YK:n vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; panee merkille energiaa ja ilmastonmuutosta koskevien kansallisten suunnitelmien merkityksen, jotta voidaan varmistaa päivitettyjen suunniteltujen kansallisesti määriteltyjen panosten noudattaminen Pariisin sopimuksen velvoitteiden toteuttamiseksi; korostaa osapuolten velvollisuutta tarkkailla, raportoida ja todentaa kahvihuonepäästöjen tasot läpinäkyvästi; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee tyytyväisyytensä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden sitoutumiseen Pariisin sopimukseen ja kehottaa niiden maiden viranomaisia, jotka eivät ole vielä ratifioineet sopimusta, tekemään sen nopeasti; panee merkille EU:n jäsenvaltioiden ja niiden kumppanien esittämät suunnitellut kansallisesti määritellyt panokset kasvihuonekaasujen vähentämiseksi; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja kumppanimaiden hallituksia parantamaan niiden suunniteltuja kansallisesti määriteltyjä panoksia Pariisin sopimuksen ja YK:n vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; panee merkille energiaa ja ilmastonmuutosta koskevien kansallisten suunnitelmien merkityksen, jotta voidaan varmistaa päivitettyjen suunniteltujen kansallisesti määriteltyjen panosten noudattaminen Pariisin sopimuksen velvoitteiden toteuttamiseksi; korostaa osapuolten velvollisuutta tarkkailla, raportoida ja todentaa kahvihuonepäästöjen tasot läpinäkyvästi;

| 3. | uskoo, että Pariisin sopimuksen päämäärien saavuttaminen vaatii suuria rakenteellisia muutoksia osapuolten talouksiin ja energiajärjestelmiin, mukaan lukien vaiheittainen siirtyminen kohti monipuolisempaa energialähteiden yhdistelmää, kestävien energialähteiden suosiminen ja energiatehokkuuden parantaminen kaikilla sektoreilla, liikenne ja rakennusala mukaan lukien; |
| --- | --- |

3.

uskoo, että Pariisin sopimuksen päämäärien saavuttaminen vaatii suuria rakenteellisia muutoksia osapuolten talouksiin ja energiajärjestelmiin, mukaan lukien vaiheittainen siirtyminen kohti monipuolisempaa energialähteiden yhdistelmää, kestävien energialähteiden suosiminen ja energiatehokkuuden parantaminen kaikilla sektoreilla, liikenne ja rakennusala mukaan lukien;

| 4. | korostaa uusiutuvan energian kehittämisen avainasemaa ja parantunutta energiatehokkuutta kasvihuonepäästöjen vähentämisessä eri energiasektoreilla, mikä auttaa siten sopimusosapuolia saavuttamaan Pariisin sopimukseen perustuvat yksilölliset tavoitteensa; uskoo, että uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta edistävät politiikkatoimet ovat talouden kasvun ja työllisyyden edistäjiä; kehottaa komissiota sekä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden viranomaisia tehostamaan integroitua toimenpiteiden järjestelmää, joka edistäisi uusiutuvan energian kulutuksen kasvua ja parantaisi energiatehokkuutta, ja vaatii lisäkannustimia, joiden avulla saavutettaisiin energiasäästöjä kaikilla taloudenaloilla ja etenkin rakennusalalla ja liikenteessä; kehottaa uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuutta koskevien politiikkatoimien integroimiseen kaikilla energiantuotannon, kuljetuksen, jakelun ja varastoinnin kannalta merkityksellisillä aloilla; |
| --- | --- |

4.

korostaa uusiutuvan energian kehittämisen avainasemaa ja parantunutta energiatehokkuutta kasvihuonepäästöjen vähentämisessä eri energiasektoreilla, mikä auttaa siten sopimusosapuolia saavuttamaan Pariisin sopimukseen perustuvat yksilölliset tavoitteensa; uskoo, että uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta edistävät politiikkatoimet ovat talouden kasvun ja työllisyyden edistäjiä; kehottaa komissiota sekä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden viranomaisia tehostamaan integroitua toimenpiteiden järjestelmää, joka edistäisi uusiutuvan energian kulutuksen kasvua ja parantaisi energiatehokkuutta, ja vaatii lisäkannustimia, joiden avulla saavutettaisiin energiasäästöjä kaikilla taloudenaloilla ja etenkin rakennusalalla ja liikenteessä; kehottaa uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuutta koskevien politiikkatoimien integroimiseen kaikilla energiantuotannon, kuljetuksen, jakelun ja varastoinnin kannalta merkityksellisillä aloilla;

| 5. | korostaa, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurten määrien integroiminen, kyseisistä lähteistä tulevan ja vaihtoehtoisilla polttoaineilla tuotetun energiantuotannon asteittainen hajauttaminen sekä kuluttajien osallistumisen mahdollistaminen esimerkiksi kysyntäjoustoon vaatii sähköverkkojen parantamista, kuten myös alueellista ja rajoja ylittävää yhteistyötä niiden yhteentoimivuuden varmistamiseksi; kehottaa komissiota ja Itä-Euroopan kumppanimaiden viranomaisia helpottamaan yhteenliitäntäinfrastruktuurien ja älykkäiden energiaverkkojen kehitystä; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurten määrien integroiminen, kyseisistä lähteistä tulevan ja vaihtoehtoisilla polttoaineilla tuotetun energiantuotannon asteittainen hajauttaminen sekä kuluttajien osallistumisen mahdollistaminen esimerkiksi kysyntäjoustoon vaatii sähköverkkojen parantamista, kuten myös alueellista ja rajoja ylittävää yhteistyötä niiden yhteentoimivuuden varmistamiseksi; kehottaa komissiota ja Itä-Euroopan kumppanimaiden viranomaisia helpottamaan yhteenliitäntäinfrastruktuurien ja älykkäiden energiaverkkojen kehitystä;

| 6. | tukee markkinapohjaista energiapolitiikkaa, joka perustuu markkinoiden avoimuuteen ja avoimeen ja reiluun kilpailuun energiantoimittajien kesken; korostaa, että EU:n energiaunioni käsittää sellaisten Euroopan laajuisten energiamarkkinoiden luomisena, joilla Itä-Euroopan kumppanimaat ovat tärkeitä toimijoita; kehottaa komissiota ja Itä-Euroopan kumppanimaita jatkuvaan markkinasääntöjen tarkastelemiseen ja kehottaa ehdottamaan mukautuksia suotuisamman ympäristön luomiseksi uusiutuviin energialähteisiin tehtäville investoinneille vastauksena markkinoiden puutteelliseen toimintaan ja energiatehokkuushankkeisiin; pitää tärkeänä, että uusiutuvien energialähteiden käytölle luodaan kannustimia, jotka varmistaisivat tasapuoliset toimintaedellytykset uusiutuville ja fossiilisille polttoaineille, ja kannattaa pitkällä aikavälillä avustusten poistamista vakiintuneilta, energiamarkkinoita vääristäviltä energian tuotannon lähteiltä; |
| --- | --- |

6.

tukee markkinapohjaista energiapolitiikkaa, joka perustuu markkinoiden avoimuuteen ja avoimeen ja reiluun kilpailuun energiantoimittajien kesken; korostaa, että EU:n energiaunioni käsittää sellaisten Euroopan laajuisten energiamarkkinoiden luomisena, joilla Itä-Euroopan kumppanimaat ovat tärkeitä toimijoita; kehottaa komissiota ja Itä-Euroopan kumppanimaita jatkuvaan markkinasääntöjen tarkastelemiseen ja kehottaa ehdottamaan mukautuksia suotuisamman ympäristön luomiseksi uusiutuviin energialähteisiin tehtäville investoinneille vastauksena markkinoiden puutteelliseen toimintaan ja energiatehokkuushankkeisiin; pitää tärkeänä, että uusiutuvien energialähteiden käytölle luodaan kannustimia, jotka varmistaisivat tasapuoliset toimintaedellytykset uusiutuville ja fossiilisille polttoaineille, ja kannattaa pitkällä aikavälillä avustusten poistamista vakiintuneilta, energiamarkkinoita vääristäviltä energian tuotannon lähteiltä;

| 7. | korostaa tarvetta taata houkutteleva liiketoimintaympäristö ja asianmukainen sääntelykehys tavoitteena rohkaista yksityissektoria investoimaan uusiutuviin energialähteisiin, energian siirtoinfrastruktuureihinsa ja rajat ylittäviin uusiutuvista lähteistä tuotetun energian markkinoihin; |
| --- | --- |

7.

korostaa tarvetta taata houkutteleva liiketoimintaympäristö ja asianmukainen sääntelykehys tavoitteena rohkaista yksityissektoria investoimaan uusiutuviin energialähteisiin, energian siirtoinfrastruktuureihinsa ja rajat ylittäviin uusiutuvista lähteistä tuotetun energian markkinoihin;

| 8. | Kehottaa EU:n kumppaneiden viranomaisia nopeuttamaan lainsäädäntöjensä lähentämistä ilmastonmuutosta ja energiaa koskevaan EU:n lainsäädäntöön assosiaatiosopimusten mukaisesti; korostaa tässä yhteydessä yhteistyön tärkeyttä energiayhteisön, komission ja EU:n jäsenvaltioiden välillä tavoitteena sellaisten oikeudellisten, institutionaalisten, rahoituksellisten, taloudellisten ja teknologisten edellytysten luominen, jotka varmistaisivat asteittaisen siirtymisen vähähiiliseen kehitykseen; pitää myönteisenä viimeaikaista energiayhteisön laajentumista Georgiaan, mutta painottaa samalla erityisesti sen jäsenyyden edellytysten täysimääräistä noudattamista; pitää myönteisenä Valko-Venäjän hakemusta tarkkailijan asemaan tässä organisaatiossa; |
| --- | --- |

8.

Kehottaa EU:n kumppaneiden viranomaisia nopeuttamaan lainsäädäntöjensä lähentämistä ilmastonmuutosta ja energiaa koskevaan EU:n lainsäädäntöön assosiaatiosopimusten mukaisesti; korostaa tässä yhteydessä yhteistyön tärkeyttä energiayhteisön, komission ja EU:n jäsenvaltioiden välillä tavoitteena sellaisten oikeudellisten, institutionaalisten, rahoituksellisten, taloudellisten ja teknologisten edellytysten luominen, jotka varmistaisivat asteittaisen siirtymisen vähähiiliseen kehitykseen; pitää myönteisenä viimeaikaista energiayhteisön laajentumista Georgiaan, mutta painottaa samalla erityisesti sen jäsenyyden edellytysten täysimääräistä noudattamista; pitää myönteisenä Valko-Venäjän hakemusta tarkkailijan asemaan tässä organisaatiossa;

| 9. | kehottaa komissiota lisäämään tukeaan ja apuaan valmiuksien kehittämiseksi niissä itäisen kumppanuuden maissa, jotka toteuttavat toimia kasvihuonepäästöjen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota lisäämään tukeaan ja apuaan valmiuksien kehittämiseksi niissä itäisen kumppanuuden maissa, jotka toteuttavat toimia kasvihuonepäästöjen vähentämiseksi;

| 10. | kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioiden viranomaisia auttamaan niitä itäisen kumppanuuden maita, jotka ovat kiinnostuneet EU-jäsenyyden mahdollisuudesta, kehittämään energiaa ja ilmastonmuutosta koskevia kansallisia suunnitelmia vuosille 2021–2030 ja kehottaa samalla määrittämään niiden rahoituslähteet ja helpottamaan niiden toteuttamista; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioiden viranomaisia auttamaan niitä itäisen kumppanuuden maita, jotka ovat kiinnostuneet EU-jäsenyyden mahdollisuudesta, kehittämään energiaa ja ilmastonmuutosta koskevia kansallisia suunnitelmia vuosille 2021–2030 ja kehottaa samalla määrittämään niiden rahoituslähteet ja helpottamaan niiden toteuttamista;

| 11. | painottaa kaasun keskeistä roolia siirtymisessä kohti vähähiilisiä energiajärjestelmiä Euroopassa ja mahdollisuutta sen käyttöön uusiutuvia energialähteitä täydentävänä energialähteenä; katsoo tässä yhteydessä, että energianlähteiden ja toimitusreittien monipuolistaminen ja vastakkaisvirtaisten kaasureittien käyttö on olennaista EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden energiaturvallisuudelle sekä niiden kyvylle täyttää ilmastonmuutospolitiikkaan liittyvät sitoumuksensa; painottaa hajautetun kotimaisen energiahuollon merkitystä; pitää myönteisenä kaasuputkiyhteenliittymien avaamista ja kehittämistä, vastakkaisvirtauksia eteläisessä kaasukäytävässä ja uusia välineitä, jotka mahdollistavat nesteytetyn maakaasun viennin/tuonnin, mukaan lukien maakaasun talteenotto tavanomaisista ja epätavanomaisista lähteistä; toteaa, että uudet reitit eivät saa aiheuttaa riippuvuuden lisääntymistä hallitsevista kaasun toimittajista eivätkä paikallisen energiaturvallisuuden ja EU:n energiaunionin strategian heikentymistä; korostaa, että putkistoinfrastruktuurin kaikkien uusien offshore- ja onshore-osien on oltava ympäristönsuojelusääntöjen ja asiaankuuluvassa EU:n lainsäädännössä vahvistettujen keskeisten periaatteiden mukaisia; huomauttaa, että merenalaisen North Stream 2 -putkiston rakentamisella tulee olemaan negatiivinen vaikutus alueellisiin kaasumarkkinoihin ja erityisen haitallinen vaikutus Ukrainan kaasunsiirtojärjestelmään; kehottaa unionia ja itäisen Euroopan kumppanimaita tutkimaan lähemmin alueen siirtopotentiaalia ja jäämään pois sellaisista projekteista, jotka olisivat vastoin energiayhteisön perustamissopimuksen sitoumuksia ja EU:n assosiaatiosopimuksia Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa; |
| --- | --- |

11.

painottaa kaasun keskeistä roolia siirtymisessä kohti vähähiilisiä energiajärjestelmiä Euroopassa ja mahdollisuutta sen käyttöön uusiutuvia energialähteitä täydentävänä energialähteenä; katsoo tässä yhteydessä, että energianlähteiden ja toimitusreittien monipuolistaminen ja vastakkaisvirtaisten kaasureittien käyttö on olennaista EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden energiaturvallisuudelle sekä niiden kyvylle täyttää ilmastonmuutospolitiikkaan liittyvät sitoumuksensa; painottaa hajautetun kotimaisen energiahuollon merkitystä; pitää myönteisenä kaasuputkiyhteenliittymien avaamista ja kehittämistä, vastakkaisvirtauksia eteläisessä kaasukäytävässä ja uusia välineitä, jotka mahdollistavat nesteytetyn maakaasun viennin/tuonnin, mukaan lukien maakaasun talteenotto tavanomaisista ja epätavanomaisista lähteistä; toteaa, että uudet reitit eivät saa aiheuttaa riippuvuuden lisääntymistä hallitsevista kaasun toimittajista eivätkä paikallisen energiaturvallisuuden ja EU:n energiaunionin strategian heikentymistä; korostaa, että putkistoinfrastruktuurin kaikkien uusien offshore- ja onshore-osien on oltava ympäristönsuojelusääntöjen ja asiaankuuluvassa EU:n lainsäädännössä vahvistettujen keskeisten periaatteiden mukaisia; huomauttaa, että merenalaisen North Stream 2 -putkiston rakentamisella tulee olemaan negatiivinen vaikutus alueellisiin kaasumarkkinoihin ja erityisen haitallinen vaikutus Ukrainan kaasunsiirtojärjestelmään; kehottaa unionia ja itäisen Euroopan kumppanimaita tutkimaan lähemmin alueen siirtopotentiaalia ja jäämään pois sellaisista projekteista, jotka olisivat vastoin energiayhteisön perustamissopimuksen sitoumuksia ja EU:n assosiaatiosopimuksia Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa;

| 12. | toteaa, että jokainen valtio on itsenäinen energiayhdistelmäänsä liittyvissä valinnoissaan; pyytää uudelleen Valko-Venäjän viranomaisia pysäyttämään Astravetsin ydinvoimalan rakentamisen ja Khatsislawin liitukentän kehittämisen kunnes todella riippumaton arviointi niiden rakentamisen ja toiminnan ympäristövaikutuksista on tehty avoimesti kansainvälisten ydinvoima- ja turvallisuusstandardien ja -vaatimusten mukaisesti; kehottaa myös ottamaan kaikki sidosryhmät mukaan arviointiprosessiin sen varmistamiseksi, ettei ympäristönsuojelun ja ydinturvallisuuden kustannuksella tehdä minkäänlaisia kompromisseja; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja asianomaisia Itä-Euroopan kumppanimaita jatkamaan ydinvoimaloidensa ja niiden laitteiden turvatoimien noudattamista kansainvälisten standardien mukaisesti, erityisesti noudattaen Kansainvälisen atomienergiajärjestön raportteja, ja kehottaa kehittämään asianmukaisia turvallisuusjärjestelmiä ydinvoimalaitoksille; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että jokainen valtio on itsenäinen energiayhdistelmäänsä liittyvissä valinnoissaan; pyytää uudelleen Valko-Venäjän viranomaisia pysäyttämään Astravetsin ydinvoimalan rakentamisen ja Khatsislawin liitukentän kehittämisen kunnes todella riippumaton arviointi niiden rakentamisen ja toiminnan ympäristövaikutuksista on tehty avoimesti kansainvälisten ydinvoima- ja turvallisuusstandardien ja -vaatimusten mukaisesti; kehottaa myös ottamaan kaikki sidosryhmät mukaan arviointiprosessiin sen varmistamiseksi, ettei ympäristönsuojelun ja ydinturvallisuuden kustannuksella tehdä minkäänlaisia kompromisseja; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja asianomaisia Itä-Euroopan kumppanimaita jatkamaan ydinvoimaloidensa ja niiden laitteiden turvatoimien noudattamista kansainvälisten standardien mukaisesti, erityisesti noudattaen Kansainvälisen atomienergiajärjestön raportteja, ja kehottaa kehittämään asianmukaisia turvallisuusjärjestelmiä ydinvoimalaitoksille;

Yhteistyön vahvistaminen energiapolitiikan laadinnassa ja onnistuneiden ohjelmien jatkaminen

| 13. | pitää myönteisenä EU:n ja Itä-Euroopan kumppanimaiden yhteistä sitoumusta tiivistää yhteistyötä ympäristöhaasteiden ja ilmastonmuutoksen saralla sekä kestävän ja osallistavan taloudellisen kehityksen edistämisessä kuten vahvistettiin ensimmäisen, kyseisiä aiheita käsitelleen itäisen kumppanuuden 18. lokakuuta 2016 järjestetyn ministerikokouksen julistuksessa; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä EU:n ja Itä-Euroopan kumppanimaiden yhteistä sitoumusta tiivistää yhteistyötä ympäristöhaasteiden ja ilmastonmuutoksen saralla sekä kestävän ja osallistavan taloudellisen kehityksen edistämisessä kuten vahvistettiin ensimmäisen, kyseisiä aiheita käsitelleen itäisen kumppanuuden 18. lokakuuta 2016 järjestetyn ministerikokouksen julistuksessa;

| 14. | tukee itäisen kumppanuuden ensisijaisia tavoitteita energia-alalla vuoteen 2020 saakka niin kuin ne on määritelty Euroopan naapuruusvälineen monivuotisen ohjelmasuunnitelman toisessa vaiheessa; uskoo, että nämä ensisijaiset tavoitteet ovat linjassa Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

14.

tukee itäisen kumppanuuden ensisijaisia tavoitteita energia-alalla vuoteen 2020 saakka niin kuin ne on määritelty Euroopan naapuruusvälineen monivuotisen ohjelmasuunnitelman toisessa vaiheessa; uskoo, että nämä ensisijaiset tavoitteet ovat linjassa Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa;

| 15. | painottaa ilmastonmuutosta ja energiapolitiikkaa koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tärkeyttä; kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita kehittämään yhteistyötä, joka liittyy resursseja tehokkaasti käyttäviin ja vähäpäästöisiin teknologioihin, niiden siirtämiseen ja innovointiin, tavoitteena kasvattaa talouksiensa sopeutumiskykyä; |
| --- | --- |

15.

painottaa ilmastonmuutosta ja energiapolitiikkaa koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tärkeyttä; kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita kehittämään yhteistyötä, joka liittyy resursseja tehokkaasti käyttäviin ja vähäpäästöisiin teknologioihin, niiden siirtämiseen ja innovointiin, tavoitteena kasvattaa talouksiensa sopeutumiskykyä;

| 16. | painottaa energiadiplomatian vahvistamisen tärkeyttä Itä-Euroopan kumppanimaille tavoitteena politiikkatoimien, ohjelmien ja edistyneen puhtaan energian teknologian edistäminen, saatujen kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakaminen sekä rahoituspaketin käyttäminen EU:n ulkopuolisiin investointeihin; |
| --- | --- |

16.

painottaa energiadiplomatian vahvistamisen tärkeyttä Itä-Euroopan kumppanimaille tavoitteena politiikkatoimien, ohjelmien ja edistyneen puhtaan energian teknologian edistäminen, saatujen kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakaminen sekä rahoituspaketin käyttäminen EU:n ulkopuolisiin investointeihin;

| 17. | pitää myönteisenä Itä-Euroopan kumppanimaiden pyrkimyksiä monipuolistaa energialähteitään, esimerkkinä Moldovan onnistunut täytäntöönpano EU:n rahoittamassa Energia ja biomassa -projektissa, mikä on lisännyt uusiutuvien energianlähteiden tuotantoa ja energiahuollon monipuolistumista maan sisällä; pitää myönteisinä Ukrainan ja Georgian pyrkimyksiä lisätä energiatehokkuuteen liittyviä toimia asuntosektorilla sekä Armenian pyrkimystä kehittää vaihtoehtoisia energianlähteitä; antaa Azerbaidžanille tunnustusta sen pyrkimyksistä hyväksyä uutta lainsäädäntöä ja korvata vanhenevat teknologiat ja laitteet moderneilla vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden ja muiden kansainvälisten standardien saavuttamiseksi; painottaa että Itä-Euroopan kumppanimaiden konfliktialueet olisi sisällytettävä kansainvälisiin valtiollisiin ja valtiosta riippumattomiin ympäristöprojekteihin poliittisesta tilanteesta huolimatta, tavoitteena varmistaa väestön ympäristöön liittyvien tarpeiden mahdollisimman hyvä suojelu; painottaa, että itäiseen kumppanuuteen liittyvän erityisen politiikan olisi oltava tässä suhteessa osallistavaa; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä Itä-Euroopan kumppanimaiden pyrkimyksiä monipuolistaa energialähteitään, esimerkkinä Moldovan onnistunut täytäntöönpano EU:n rahoittamassa Energia ja biomassa -projektissa, mikä on lisännyt uusiutuvien energianlähteiden tuotantoa ja energiahuollon monipuolistumista maan sisällä; pitää myönteisinä Ukrainan ja Georgian pyrkimyksiä lisätä energiatehokkuuteen liittyviä toimia asuntosektorilla sekä Armenian pyrkimystä kehittää vaihtoehtoisia energianlähteitä; antaa Azerbaidžanille tunnustusta sen pyrkimyksistä hyväksyä uutta lainsäädäntöä ja korvata vanhenevat teknologiat ja laitteet moderneilla vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden ja muiden kansainvälisten standardien saavuttamiseksi; painottaa että Itä-Euroopan kumppanimaiden konfliktialueet olisi sisällytettävä kansainvälisiin valtiollisiin ja valtiosta riippumattomiin ympäristöprojekteihin poliittisesta tilanteesta huolimatta, tavoitteena varmistaa väestön ympäristöön liittyvien tarpeiden mahdollisimman hyvä suojelu; painottaa, että itäiseen kumppanuuteen liittyvän erityisen politiikan olisi oltava tässä suhteessa osallistavaa;

| 18. | pitää myönteisenä itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuden (E5P) äskettäistä laajentumista kaikkiin itäisen kumppanuuden maihin, millä pyritään nopeuttamaan tärkeiden energiatehokkuus- ja ympäristöprojektien täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

18.

pitää myönteisenä itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuden (E5P) äskettäistä laajentumista kaikkiin itäisen kumppanuuden maihin, millä pyritään nopeuttamaan tärkeiden energiatehokkuus- ja ympäristöprojektien täytäntöönpanoa;

| 19. | kannattaa voimakkaasti sitoutumista ajanjaksoksi 2016–2020 osana Covenant of Mayors East -sopimusta, mikä tuo tuhansia paikallisia ja alueellisia viranomaisia työskentelemään yhdessä EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi; rohkaisee itäisen Euroopan kumppanuuden jäsenmaihin kuuluvia kuntia panemaan täytäntöön kestävää energiaa ja ilmastoa koskevat toimintasuunnitelmansa CoMO East -sopimuksen taloudellisella tuella, samalla kun etsitään keinoja sellaisten investointien, kuten hankkeiden yhdistämisen ja muun teknisen avun, kasvattamiseksi; |
| --- | --- |

19.

kannattaa voimakkaasti sitoutumista ajanjaksoksi 2016–2020 osana Covenant of Mayors East -sopimusta, mikä tuo tuhansia paikallisia ja alueellisia viranomaisia työskentelemään yhdessä EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi; rohkaisee itäisen Euroopan kumppanuuden jäsenmaihin kuuluvia kuntia panemaan täytäntöön kestävää energiaa ja ilmastoa koskevat toimintasuunnitelmansa CoMO East -sopimuksen taloudellisella tuella, samalla kun etsitään keinoja sellaisten investointien, kuten hankkeiden yhdistämisen ja muun teknisen avun, kasvattamiseksi;

| 20. | pitää myönteisenä EU4Energy-aloitteen laajentumista kaikkiin Itä-Euroopan kumppanimaihin, minkä tavoitteena on parantaa lainsäädäntöä ja sääntely-ympäristöä, vahvistaa investointiympäristöä ja edistää yhteistyötä keskeisten infrastruktuurihankkeiden avulla; tukee EU:n rahoittamaa Clima East policy -projektia, joka tarjoaa tukea Itä-Euroopan kumppanimaille ilmastonmuutosasioissa, ja tukee tiivistä yhteistyöstä kuuden kumppanimaan ympäristö-, ekologia- ja luonnonsuojeluministeriöiden ja komission välillä tavoitteena Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä EU4Energy-aloitteen laajentumista kaikkiin Itä-Euroopan kumppanimaihin, minkä tavoitteena on parantaa lainsäädäntöä ja sääntely-ympäristöä, vahvistaa investointiympäristöä ja edistää yhteistyötä keskeisten infrastruktuurihankkeiden avulla; tukee EU:n rahoittamaa Clima East policy -projektia, joka tarjoaa tukea Itä-Euroopan kumppanimaille ilmastonmuutosasioissa, ja tukee tiivistä yhteistyöstä kuuden kumppanimaan ympäristö-, ekologia- ja luonnonsuojeluministeriöiden ja komission välillä tavoitteena Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano;

| 21. | pitää myönteisenä EU:n ja Itä-Euroopan kumppanimaiden kaasutoimitusten varmistamiseen liittyvää yhteistyötä ja erityisesti maakaasun vastakkaisvirtauskapasiteettia Unkarista, Puolasta ja Slovakiasta Ukrainaan sekä Romaniasta Moldovaan; |
| --- | --- |

21.

pitää myönteisenä EU:n ja Itä-Euroopan kumppanimaiden kaasutoimitusten varmistamiseen liittyvää yhteistyötä ja erityisesti maakaasun vastakkaisvirtauskapasiteettia Unkarista, Puolasta ja Slovakiasta Ukrainaan sekä Romaniasta Moldovaan;

| 22. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Itä-Euroopan kumppanimaita tehostamaan aiemmin tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat maakaasun vastakkaisvirtakapasiteetin lisäämistä Bulgariasta ja Kreikasta Romanian kautta Ukrainaan; |
| --- | --- |

22.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Itä-Euroopan kumppanimaita tehostamaan aiemmin tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat maakaasun vastakkaisvirtakapasiteetin lisäämistä Bulgariasta ja Kreikasta Romanian kautta Ukrainaan;

| 23. | tukee rahoitusvälineiden yhteensovittamista EU:n, Itä-Euroopan kumppanimaiden sekä kansainvälisten ja alueellisten organisaatioiden, rahoituslaitokset, pankit ja yksittäisen maiden lahjoittajat mukaan lukien, tukemien politiikkatoimien ja suunnitelmien kanssa tavoitteena vähähiilisen kehityksen edistäminen; |
| --- | --- |

23.

tukee rahoitusvälineiden yhteensovittamista EU:n, Itä-Euroopan kumppanimaiden sekä kansainvälisten ja alueellisten organisaatioiden, rahoituslaitokset, pankit ja yksittäisen maiden lahjoittajat mukaan lukien, tukemien politiikkatoimien ja suunnitelmien kanssa tavoitteena vähähiilisen kehityksen edistäminen;

| 24. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille sekä parlamenteille ja Itä-Euroopan kumppanimaille. |
| --- | --- |

24.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille sekä parlamenteille ja Itä-Euroopan kumppanimaille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0383.

---

| 15.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/12

---

EURONESTIN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖSLAUSELMA

tiedotusvälineiden vapauden ja riippumattomuuden takaamisesta EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa

(2018/C 99/05)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon 21. ja 22. toukokuuta 2015 Riiassa pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. ja 22. toukokuuta 2015 Riiassa pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan perusoikeuskirjan 11 artiklan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan ja myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen soveltuvan oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan perusoikeuskirjan 11 artiklan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan ja myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen soveltuvan oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon assosiaatiosopimukset, joiden yhtenä osapuolena on EU ja toisena Georgia, Moldova ja Ukraina, ja erityisesti tiedotusvälineiden yhteistyötä koskevat määräykset mukaan lukien audiovisuaalialan politiikka sekä toimittajien ja muiden mediatyöntekijöiden koulutus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon assosiaatiosopimukset, joiden yhtenä osapuolena on EU ja toisena Georgia, Moldova ja Ukraina, ja erityisesti tiedotusvälineiden yhteistyötä koskevat määräykset mukaan lukien audiovisuaalialan politiikka sekä toimittajien ja muiden mediatyöntekijöiden koulutus,

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (1),

| — | ottaa huomioon tiedotusvälineiden vapauden kehittymistä Etyjin alueella käsittelevät säännöllisesti toimitettavat raportit, jotka Etyjin mediavaltuutettu on esitellyt Etyjin pysyvälle neuvostolle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedotusvälineiden vapauden kehittymistä Etyjin alueella käsittelevät säännöllisesti toimitettavat raportit, jotka Etyjin mediavaltuutettu on esitellyt Etyjin pysyvälle neuvostolle,

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 15. joulukuuta 2016 esitetyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – tärkeimmät prioriteetit ja tavoitteet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 15. joulukuuta 2016 esitetyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – tärkeimmät prioriteetit ja tavoitteet”,

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 9. kesäkuuta 2017 esitetyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – 20 tavoitetta vuodelle 2020 tärkeimpiä prioriteetteja ja konkreettisia tuloksia painottaen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 9. kesäkuuta 2017 esitetyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – 20 tavoitetta vuodelle 2020 tärkeimpiä prioriteetteja ja konkreettisia tuloksia painottaen”,

| — | ottaa huomioon parafoidun kokonaisvaltaisen ja laajennetun EU–Armenia-kumppanuussopimuksen, joka allekirjoitettiin Brysselissä marraskuussa 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parafoidun kokonaisvaltaisen ja laajennetun EU–Armenia-kumppanuussopimuksen, joka allekirjoitettiin Brysselissä marraskuussa 2017,

| — | ottaa huomioon tunnettujen kansainvälisten toimittajien järjestöjen raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tunnettujen kansainvälisten toimittajien järjestöjen raportit,

| A. | toteaa, että itäinen kumppanuus perustuu sitoutumiseen kansainvälisen oikeuden periaatteisiin ja perusarvoihin, joihin kuuluvat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että itäinen kumppanuus perustuu sitoutumiseen kansainvälisen oikeuden periaatteisiin ja perusarvoihin, joihin kuuluvat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen;

| B. | toteaa, että vuoden 2015 Riian itäisen kumppanuuden huippukokouksessa kaikki osanottajat korostivat tiedotusvälineiden tärkeää roolia demokraattisessa yhteiskunnassa ja vahvistivat tukevansa edelleen niiden vapautta yhteisen julistuksen 16 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vuoden 2015 Riian itäisen kumppanuuden huippukokouksessa kaikki osanottajat korostivat tiedotusvälineiden tärkeää roolia demokraattisessa yhteiskunnassa ja vahvistivat tukevansa edelleen niiden vapautta yhteisen julistuksen 16 artiklan mukaisesti;

| C. | toteaa, että Euroopan neuvosto suojelee lehdistönvapautta ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi solmitun yleissopimuksen mukaisesti; toteaa, että tiedotusvälineiden vapauteen liittyvät asiat ovat olennainen osa itäisten kumppanimaiden toteuttamaa demokraattista ja oikeusalan uudistusta ja ne ovat siksi hyvin keskeisiä EU:n ja sen kumppanimaiden käymässä poliittisessa dialogissa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Euroopan neuvosto suojelee lehdistönvapautta ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi solmitun yleissopimuksen mukaisesti; toteaa, että tiedotusvälineiden vapauteen liittyvät asiat ovat olennainen osa itäisten kumppanimaiden toteuttamaa demokraattista ja oikeusalan uudistusta ja ne ovat siksi hyvin keskeisiä EU:n ja sen kumppanimaiden käymässä poliittisessa dialogissa;

| D. | toteaa, että EU:n jäsenvaltiot kohtaavat eri tasoilla haasteita ja ongelmia tiedotusvälineiden vapauden sekä painetun ja sähköisen digitaalisen mediatalouden aloilla; katsoo, että yleisiä huolenaiheita ovat puutteellinen lainsäädäntö, terrorismin torjuntaan tähtäävän lainsäädännön epäasianmukainen käyttö, tiedotusvälineiden omistajuuden keskittyminen, taloudellisesti määräävät asemat mediamarkkinoilla, poliittisen eliitin suvaitsemattomuus kritiikkiä kohtaan, epädemokraattinen ja poliittisin perustein tapahtuva valvonta ja informaatiotilan säätely, moniarvoisuuden rajoitukset sekä ilmaisunvapauden rajoittaminen ja estäminen verkkomediassa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU:n jäsenvaltiot kohtaavat eri tasoilla haasteita ja ongelmia tiedotusvälineiden vapauden sekä painetun ja sähköisen digitaalisen mediatalouden aloilla; katsoo, että yleisiä huolenaiheita ovat puutteellinen lainsäädäntö, terrorismin torjuntaan tähtäävän lainsäädännön epäasianmukainen käyttö, tiedotusvälineiden omistajuuden keskittyminen, taloudellisesti määräävät asemat mediamarkkinoilla, poliittisen eliitin suvaitsemattomuus kritiikkiä kohtaan, epädemokraattinen ja poliittisin perustein tapahtuva valvonta ja informaatiotilan säätely, moniarvoisuuden rajoitukset sekä ilmaisunvapauden rajoittaminen ja estäminen verkkomediassa;

| E. | toteaa, että vuosien 2014–2020 Euroopan naapuruusvälineen puitteissa EU pyrkii lisäämään yhteistyötä Itä-Euroopan kumppaneiden kanssa ja varaa tähän tarkoitukseen osoitettuja varoja; toteaa, että tässä tarkoituksessa EU on rahoittanut useita hankkeita ja erityisesti hankkeita, joilla kehitetään tiedotusvälineitä koskevaa lainsäädäntöä, seurataan ilmaisuvapautta ja tietojen saatavuutta koskevaa tilannetta sekä parannetaan media-alan työntekijöiden ammattiosaamista; katsoo, että toimiva moniarvoisuuden ja itsenäisyyden periaatteille rakentuva mediaympäristö on yksi demokraattisen, vakaan, vauraan ja kestävän yhteiskunnan edellytyksistä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vuosien 2014–2020 Euroopan naapuruusvälineen puitteissa EU pyrkii lisäämään yhteistyötä Itä-Euroopan kumppaneiden kanssa ja varaa tähän tarkoitukseen osoitettuja varoja; toteaa, että tässä tarkoituksessa EU on rahoittanut useita hankkeita ja erityisesti hankkeita, joilla kehitetään tiedotusvälineitä koskevaa lainsäädäntöä, seurataan ilmaisuvapautta ja tietojen saatavuutta koskevaa tilannetta sekä parannetaan media-alan työntekijöiden ammattiosaamista; katsoo, että toimiva moniarvoisuuden ja itsenäisyyden periaatteille rakentuva mediaympäristö on yksi demokraattisen, vakaan, vauraan ja kestävän yhteiskunnan edellytyksistä;

| F. | toteaa, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10.2 artiklan mukaisesti ilmaisuvapauden harjoittaminen tuo mukanaan velvollisuuksia ja vastuuta ja että siihen voidaan soveltaa laissa säädettyjä muodollisuuksia, edellytyksiä, rajoituksia tai seuraamuksia; katsoo, että tällainen oikeudellinen kehys on tarpeen demokraattisessa yhteiskunnassa rikosten ja epäjärjestyksen välttämiseksi, terveyden ja moraalin sekä muiden tahojen oikeuksien ja maineen turvaamiseksi, luottamuksellisina saatujen tietojen paljastumisen estämiseksi, tuomioistuinten arvovallan ja puolueettomuuden säilyttämiseksi sekä kansallisen turvallisuuden etujen, perusoikeuksien, alueellisen yhtenäisyyden ja yleisen turvallisuuden turvaamiseksi; katsoo kuitenkin, että tällaisia rajoituksia on sovellettava vain kun ne ovat ehdottoman välttämättömiä ja että käytettyjen keinojen on oltava oikeasuhteisia; katsoo, että hallinnon tai toimielimen kritiikiltä suojaamiseksi käytettäviä keinoja ei tule pitää hyväksyttävinä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10.2 artiklan mukaisesti ilmaisuvapauden harjoittaminen tuo mukanaan velvollisuuksia ja vastuuta ja että siihen voidaan soveltaa laissa säädettyjä muodollisuuksia, edellytyksiä, rajoituksia tai seuraamuksia; katsoo, että tällainen oikeudellinen kehys on tarpeen demokraattisessa yhteiskunnassa rikosten ja epäjärjestyksen välttämiseksi, terveyden ja moraalin sekä muiden tahojen oikeuksien ja maineen turvaamiseksi, luottamuksellisina saatujen tietojen paljastumisen estämiseksi, tuomioistuinten arvovallan ja puolueettomuuden säilyttämiseksi sekä kansallisen turvallisuuden etujen, perusoikeuksien, alueellisen yhtenäisyyden ja yleisen turvallisuuden turvaamiseksi; katsoo kuitenkin, että tällaisia rajoituksia on sovellettava vain kun ne ovat ehdottoman välttämättömiä ja että käytettyjen keinojen on oltava oikeasuhteisia; katsoo, että hallinnon tai toimielimen kritiikiltä suojaamiseksi käytettäviä keinoja ei tule pitää hyväksyttävinä;

| G. | katsoo, että toimittajiin, media-alan työntekijöihin ja bloggaajiin kohdistuvat tukahduttamistoimet ja väkivalta, muun muassa murhat, kidnappaukset, hyökkäykset, mielivaltaiset pidätykset, pelottelu, häirintä ja laitteiden takavarikointi kuten myös rankaisemattomuus tällaisista rikoksista muodostavat suuren uhan tiedotusvälineiden vapaudelle; toteaa, että toimittajien fyysinen turvallisuus itäisen kumppanuuden maissa on muuttunut ongelmalliseksi viime vuosina erityisesti alueilla, joihin konflikti on vaikuttanut; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että toimittajiin, media-alan työntekijöihin ja bloggaajiin kohdistuvat tukahduttamistoimet ja väkivalta, muun muassa murhat, kidnappaukset, hyökkäykset, mielivaltaiset pidätykset, pelottelu, häirintä ja laitteiden takavarikointi kuten myös rankaisemattomuus tällaisista rikoksista muodostavat suuren uhan tiedotusvälineiden vapaudelle; toteaa, että toimittajien fyysinen turvallisuus itäisen kumppanuuden maissa on muuttunut ongelmalliseksi viime vuosina erityisesti alueilla, joihin konflikti on vaikuttanut;

| H. | toteaa, että toisinajattelevien ei-toivottujen mielipiteiden vaientamiseen käytetty väkivalta, mukaan lukien sellaiset hirvittävät rikokset kuin toimittajien palkkamurhat ja kidnappaukset, joilla on ollut pelote vaikutus mediayhteisöihin, vaarantaa eurooppalaiset perusvapaudet ja vahingoittaa suuresti tiedotusvälineiden vapautta, eikä vähiten lisäämällä itsesensuuria; toteaa, että terroristihyökkäyksellä satiirilehti Charlie Hebdon toimitiloihin Pariisissa vuonna 2015 ja televisiotoimittajan Pavel Šeremetin murhaamisella Kiovassa vuonna 2016 oli huomattava vaikutus mediayhteisöihin, ja tapahtumat aiheuttivat suuttumusta maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että toisinajattelevien ei-toivottujen mielipiteiden vaientamiseen käytetty väkivalta, mukaan lukien sellaiset hirvittävät rikokset kuin toimittajien palkkamurhat ja kidnappaukset, joilla on ollut pelote vaikutus mediayhteisöihin, vaarantaa eurooppalaiset perusvapaudet ja vahingoittaa suuresti tiedotusvälineiden vapautta, eikä vähiten lisäämällä itsesensuuria; toteaa, että terroristihyökkäyksellä satiirilehti Charlie Hebdon toimitiloihin Pariisissa vuonna 2015 ja televisiotoimittajan Pavel Šeremetin murhaamisella Kiovassa vuonna 2016 oli huomattava vaikutus mediayhteisöihin, ja tapahtumat aiheuttivat suuttumusta maailmanlaajuisesti;

| I. | toteaa, että kansainvälisten toimittajajärjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö, eri säätiöiden lahjoitusten muodossa tarjoama tuki sekä itäisten kumppanimaiden sekä Etyjin että Euroopan neuvoston jäsenyydestä johtuviin sitoumuksiin liittyvillä suosituksilla ja sitoumuksilla on ollut myönteinen vaikutus tiedotusvälineiden vapauden edistämisessä ja nykyaikaisten joukkotiedotusvälineiden luomisessa kumppanimaihin; katsoo, että pyrkimykset edistää journalismin ammattimaisuutta, varmistaa tiedostusvälineiden työntekijöiden asianmukainen koulutus ja parantaa tiedotusvälineiden itsesääntelyn keinoja, jotta niistä saataisiin paremmin toimivia, voivat myös auttaa demokraattisempien, suuremmalle kansalaisten osallistuville ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiselle perustuvien yhteiskuntien rakentamisessa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kansainvälisten toimittajajärjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö, eri säätiöiden lahjoitusten muodossa tarjoama tuki sekä itäisten kumppanimaiden sekä Etyjin että Euroopan neuvoston jäsenyydestä johtuviin sitoumuksiin liittyvillä suosituksilla ja sitoumuksilla on ollut myönteinen vaikutus tiedotusvälineiden vapauden edistämisessä ja nykyaikaisten joukkotiedotusvälineiden luomisessa kumppanimaihin; katsoo, että pyrkimykset edistää journalismin ammattimaisuutta, varmistaa tiedostusvälineiden työntekijöiden asianmukainen koulutus ja parantaa tiedotusvälineiden itsesääntelyn keinoja, jotta niistä saataisiin paremmin toimivia, voivat myös auttaa demokraattisempien, suuremmalle kansalaisten osallistuville ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiselle perustuvien yhteiskuntien rakentamisessa;

| J. | katsoo, että tutkivan journalismin edistäminen on käyttökelpoinen tapa edistää hyvän hallinnon toteutumista ja taistella korruptiota vastaan; katsoo, että toisaalta laajalle levinneellä korruptiolla ja oikeusvaltioperiaatteen jatkuvilla puutteilla on haitallinen vaikutus mediaympäristöön, mikä heikentää tiedotusvälineiden toimijoiden uskottavuutta ja estää heitä tarjoamasta tosiasiapohjaista tietoa ja puolueetonta analyysia; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että tutkivan journalismin edistäminen on käyttökelpoinen tapa edistää hyvän hallinnon toteutumista ja taistella korruptiota vastaan; katsoo, että toisaalta laajalle levinneellä korruptiolla ja oikeusvaltioperiaatteen jatkuvilla puutteilla on haitallinen vaikutus mediaympäristöön, mikä heikentää tiedotusvälineiden toimijoiden uskottavuutta ja estää heitä tarjoamasta tosiasiapohjaista tietoa ja puolueetonta analyysia;

| K. | katsoo, että digitaalitalouden kehittyminen tuo mukanaan käyttämätöntä potentiaalia, joka palvelee sosiaalista ja taloudellista kehitystä ja myös media-alan kasvua työpaikkojen muodostumista EU:ssa ja kumppanimaissa; katsoo, että EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden olisi käsiteltävä yhdessä haasteita, joita syntyy pyrittäessä harmonisoimaan digitaalisia markkinoita; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että digitaalitalouden kehittyminen tuo mukanaan käyttämätöntä potentiaalia, joka palvelee sosiaalista ja taloudellista kehitystä ja myös media-alan kasvua työpaikkojen muodostumista EU:ssa ja kumppanimaissa; katsoo, että EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden olisi käsiteltävä yhdessä haasteita, joita syntyy pyrittäessä harmonisoimaan digitaalisia markkinoita;

| L. | toteaa, että kansalliset viranomaiset kohtaavat vaikeuksia valvoessaan internetissä laajalle levinnyttä laitonta sisältöä, kuten terroristista propagandaa, rasistista ja muukalaisvihamielistä materiaalia, vihapuhetta, avoimen seksuaalista materiaalia ja väkivallan, syrjinnän tai vihan lietsontaa; katsoo, että panettelua ja kunnianloukkausta koskevat lait ovat jo sovellettavissa tähän alanaan; toteaa, että sosiaalisen median pidemmälle menevän sääntelyn tarpeesta käydään tällä hetkellä kiivasta keskustelua; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että kansalliset viranomaiset kohtaavat vaikeuksia valvoessaan internetissä laajalle levinnyttä laitonta sisältöä, kuten terroristista propagandaa, rasistista ja muukalaisvihamielistä materiaalia, vihapuhetta, avoimen seksuaalista materiaalia ja väkivallan, syrjinnän tai vihan lietsontaa; katsoo, että panettelua ja kunnianloukkausta koskevat lait ovat jo sovellettavissa tähän alanaan; toteaa, että sosiaalisen median pidemmälle menevän sääntelyn tarpeesta käydään tällä hetkellä kiivasta keskustelua;

| M. | katsoo, että Venäjän valtion valvonnassa olevat tiedotusvälineet ovat harjoittaneet järjestelmällistä disinformaatio- ja propagandakampanjaa koko Euroopassa tarkoituksena heikentää eurooppalaisia arvoja, ohjata yleistä mielipidettä ja sekaantua EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden sisäiseen politiikkaan; toteaa, että vastauksena tähän EU on hyväksynyt strategista viestintää koskevan toimintasuunnitelman ja osana tätä aloitetta asettanut unionin strategisen viestinnän työryhmän; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että Venäjän valtion valvonnassa olevat tiedotusvälineet ovat harjoittaneet järjestelmällistä disinformaatio- ja propagandakampanjaa koko Euroopassa tarkoituksena heikentää eurooppalaisia arvoja, ohjata yleistä mielipidettä ja sekaantua EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden sisäiseen politiikkaan; toteaa, että vastauksena tähän EU on hyväksynyt strategista viestintää koskevan toimintasuunnitelman ja osana tätä aloitetta asettanut unionin strategisen viestinnän työryhmän;

| N. | toteaa, että asianmukainen mediakasvatus ja digitaalisten taitojen kehittäminen auttaa kansalaisia analysoimaan mediaa kriittisesti sekä tunnistamaan propagandan ja valeuutiset; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että asianmukainen mediakasvatus ja digitaalisten taitojen kehittäminen auttaa kansalaisia analysoimaan mediaa kriittisesti sekä tunnistamaan propagandan ja valeuutiset;

| O. | toteaa, että asiakirja ”20 tulosta vuoteen 2020 mennessä” sisältää selkeitä ja konkreettisia tuloksia kansalaisille ja pohjautuu sekä EU:n että itäisten kumppanimaiden jo tekemiin sitoumuksiin, myös strategisen viestinnän ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukemisen alalla; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että asiakirja ”20 tulosta vuoteen 2020 mennessä” sisältää selkeitä ja konkreettisia tuloksia kansalaisille ja pohjautuu sekä EU:n että itäisten kumppanimaiden jo tekemiin sitoumuksiin, myös strategisen viestinnän ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukemisen alalla;

Tiedotusvälineiden vapauteen, itsenäisyyteen ja moniarvoisuuteen sitoutumisen jatkaminen sekä kielteisen kehityksen korjaaminen

| 1. | vahvistaa, että valtioilla on pääasiallinen velvollisuus turvata mielipiteen- ja ilmaisunvapaus ja että tiedotusvälineiden vapaus ja ilmaisunvapaus ovat perusoikeuksia, joita on demokraattisessa yhteiskunnassa edistettävä ja suojeltava; kehottaa EU:n toimielimiä ja kumppanimaiden hallituksia jatkamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia käsittelevään poliittiseen keskusteluun osallistumista erityisesti tiedotusvälineiden vapautta, koskemattomuutta, moniarvoisuutta ja tiedonsaantioikeutta koskevissa kysymyksissä; on tässä yhteydessä tyytyväinen kumppanimaiden pyrkimyksiin suojella ilmaisunvapautta ja taata tiedotusvälineiden vapaus; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa, että valtioilla on pääasiallinen velvollisuus turvata mielipiteen- ja ilmaisunvapaus ja että tiedotusvälineiden vapaus ja ilmaisunvapaus ovat perusoikeuksia, joita on demokraattisessa yhteiskunnassa edistettävä ja suojeltava; kehottaa EU:n toimielimiä ja kumppanimaiden hallituksia jatkamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia käsittelevään poliittiseen keskusteluun osallistumista erityisesti tiedotusvälineiden vapautta, koskemattomuutta, moniarvoisuutta ja tiedonsaantioikeutta koskevissa kysymyksissä; on tässä yhteydessä tyytyväinen kumppanimaiden pyrkimyksiin suojella ilmaisunvapautta ja taata tiedotusvälineiden vapaus;

| 2. | ilmaisee tukensa elävälle mediaympäristölle, joka sallii kaikenlaisen tiedon ja mielipiteiden jakamisen perustuen tasapainoiseen julkisten ja yksityisten tiedotusvälineiden yhdistelmään mukaan lukien digitaaliset lähetyspalvelut, sosiaaliset verkot ja verkkotyökalut tiedon levittämiseksi; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee tukensa elävälle mediaympäristölle, joka sallii kaikenlaisen tiedon ja mielipiteiden jakamisen perustuen tasapainoiseen julkisten ja yksityisten tiedotusvälineiden yhdistelmään mukaan lukien digitaaliset lähetyspalvelut, sosiaaliset verkot ja verkkotyökalut tiedon levittämiseksi;

| 3. | tuomitsee väkivallanteot ja toimittajien pelottelun suurimpina tiedotusvälineiden vapauden uhkina; kehottaa jäsenvaltioita ja kumppanimaita takaamaan toimittajien turvallisuuden ja riippumattomuuden sekä varmistamaan, että oikeudellisia välineitä, rikostutkinta ja syytetoimet mukaan lukien, ei käytetä väärin estämään toimittajia työskentelemästä vapaasti taikka heidän pelotteluunsa tai heihin vaikuttamiseen; pitää valitettavana, että toimittajiin kohdistuneita hyökkäyksiä käsittelevät tutkimukset ja syytetoimet ovat usein hitaita ja puutteellisia, elleivät jopa täysin epäluotettavia; huomauttaa, että toimeenpanovalta ja tuomiovalta jakavat vastuun mediavapauden kunnioituksen ylläpitämisestä sekä toimittajiin kohdistuvien terrorihyökkäysten ja rikosten rankaisemattomuuden välttämisestä; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee väkivallanteot ja toimittajien pelottelun suurimpina tiedotusvälineiden vapauden uhkina; kehottaa jäsenvaltioita ja kumppanimaita takaamaan toimittajien turvallisuuden ja riippumattomuuden sekä varmistamaan, että oikeudellisia välineitä, rikostutkinta ja syytetoimet mukaan lukien, ei käytetä väärin estämään toimittajia työskentelemästä vapaasti taikka heidän pelotteluunsa tai heihin vaikuttamiseen; pitää valitettavana, että toimittajiin kohdistuneita hyökkäyksiä käsittelevät tutkimukset ja syytetoimet ovat usein hitaita ja puutteellisia, elleivät jopa täysin epäluotettavia; huomauttaa, että toimeenpanovalta ja tuomiovalta jakavat vastuun mediavapauden kunnioituksen ylläpitämisestä sekä toimittajiin kohdistuvien terrorihyökkäysten ja rikosten rankaisemattomuuden välttämisestä;

| 4. | kehottaa ihmisoikeuksien, ilmaisunvapauden ja toimittajien turvallisuuden alalla entistä tiiviimpään yhteistyöhön ja kehottaa antamaan turvallisuusjoukoille asiaa koskevaa erityiskoulutusta; korostaa, että termi ”toimittaja” pitäisi ymmärtää sen laajassa merkityksessä niin, että käsittää myös bloggaajat; kehottaa EU:ta vahvistamaan toimittajien ja media-alan ammattijärjestöjä jäsenvaltioissa ja kumppanimaissa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa ihmisoikeuksien, ilmaisunvapauden ja toimittajien turvallisuuden alalla entistä tiiviimpään yhteistyöhön ja kehottaa antamaan turvallisuusjoukoille asiaa koskevaa erityiskoulutusta; korostaa, että termi ”toimittaja” pitäisi ymmärtää sen laajassa merkityksessä niin, että käsittää myös bloggaajat; kehottaa EU:ta vahvistamaan toimittajien ja media-alan ammattijärjestöjä jäsenvaltioissa ja kumppanimaissa;

| 5. | kiinnittää huomiota uhkiin, joita yksityisten tiedotusvälineiden omistuksen keskittyminen harvoille omistajille aiheuttaa; huomauttaa, että horisontaalinen keskittyminen vahingoittaa tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, kun taas vertikaalinen keskittyminen estää uusia toimijoita tulemasta mediamarkkinoille; katsoo, että mediamarkkinoiden sääntelystä vastuussa olevien kansallisten viranomaisten tulisi valvoa tällaisia keskittymisprosesseja tarkasti ja tarvittaessa päättää toimenpiteistä tai seuraamuksista estääkseen määrääviä asemia luovia tai moniarvoisuutta rajoittavia toimia; |
| --- | --- |

5.

kiinnittää huomiota uhkiin, joita yksityisten tiedotusvälineiden omistuksen keskittyminen harvoille omistajille aiheuttaa; huomauttaa, että horisontaalinen keskittyminen vahingoittaa tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, kun taas vertikaalinen keskittyminen estää uusia toimijoita tulemasta mediamarkkinoille; katsoo, että mediamarkkinoiden sääntelystä vastuussa olevien kansallisten viranomaisten tulisi valvoa tällaisia keskittymisprosesseja tarkasti ja tarvittaessa päättää toimenpiteistä tai seuraamuksista estääkseen määrääviä asemia luovia tai moniarvoisuutta rajoittavia toimia;

| 6. | kehottaa EU:ta ja sen kumppanimaita varmistamaan, että kansallisilla vähemmistöillä on mahdollisuus saada tietoa omalla äidinkielellään; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:ta ja sen kumppanimaita varmistamaan, että kansallisilla vähemmistöillä on mahdollisuus saada tietoa omalla äidinkielellään;

| 7. | on huolestunut siitä, että hallitusten poliittiset intressit rajoittavat julkisia ja yksityisiä tiedotusvälineitä tai vaikuttavat niihin, lähetystoiminnan harjoittajat mukaan lukien; kehottaa hallituksia pidättäytymään puuttumasta tai yrittämästä vaikuttaa julkisen median toimituspolitiikkaan ja kehottaa varmistamaan yksityisen median omistajuuden avoimuuden; suosittelee, että tätä tarkoitusta varten luodaan ja ylläpidetään kansallisella tasolla julkisesti saatavissa olevia tietorekistereitä tiedotusvälineiden suorista ja rajat ylittävistä omistajista ja edunsaajista; |
| --- | --- |

7.

on huolestunut siitä, että hallitusten poliittiset intressit rajoittavat julkisia ja yksityisiä tiedotusvälineitä tai vaikuttavat niihin, lähetystoiminnan harjoittajat mukaan lukien; kehottaa hallituksia pidättäytymään puuttumasta tai yrittämästä vaikuttaa julkisen median toimituspolitiikkaan ja kehottaa varmistamaan yksityisen median omistajuuden avoimuuden; suosittelee, että tätä tarkoitusta varten luodaan ja ylläpidetään kansallisella tasolla julkisesti saatavissa olevia tietorekistereitä tiedotusvälineiden suorista ja rajat ylittävistä omistajista ja edunsaajista;

| 8. | pitää lähdesuojaa ja lähteiden luottamuksellisuutta toimittajille kuuluvana oikeutena, joka on tunnustettu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä; on sitä mieltä, että yritykset saada toimittajat paljastamaan lähteensä muun muassa oikeudellisin keinoin on ristiriidassa median roolin kanssa, johon kuuluu tutkiva raportointi yleisesti kiinnostavista aiheista, kuten rikoksista, korruptiosta ja julkisista väärinkäytöksistä; |
| --- | --- |

8.

pitää lähdesuojaa ja lähteiden luottamuksellisuutta toimittajille kuuluvana oikeutena, joka on tunnustettu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä; on sitä mieltä, että yritykset saada toimittajat paljastamaan lähteensä muun muassa oikeudellisin keinoin on ristiriidassa median roolin kanssa, johon kuuluu tutkiva raportointi yleisesti kiinnostavista aiheista, kuten rikoksista, korruptiosta ja julkisista väärinkäytöksistä;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ja kumppanimaita uudistamaan tiedotusvälineitä koskevia lakejaan kansainvälisen oikeuden näkökulmasta varmistaakseen, että ne eivät loukkaa perusvapauksia; kehottaa asianomaisia hallituksia harkitsemaan, voisiko tiedotusvälineitä koskevaan lainsäädäntöön tehdä muutoksia asianmukaisten tavoitteiden sekä Euroopan neuvoston Venetsian komission kuulemisten tulosten pohjalta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita ja kumppanimaita uudistamaan tiedotusvälineitä koskevia lakejaan kansainvälisen oikeuden näkökulmasta varmistaakseen, että ne eivät loukkaa perusvapauksia; kehottaa asianomaisia hallituksia harkitsemaan, voisiko tiedotusvälineitä koskevaan lainsäädäntöön tehdä muutoksia asianmukaisten tavoitteiden sekä Euroopan neuvoston Venetsian komission kuulemisten tulosten pohjalta;

| 10. | katsoo, että kaikki Euroopassa tapahtuneiden viimeaikaisten terroritekojen aallon seurauksena ehdotettu uusi terrorisminvastainen lainsäädäntö pitäisi muotoilla siten, että kansallista turvallisuutta voitaisiin parantaa kuitenkaan ilmaisunvapautta rajoittamatta tai tiedotusvälineitä sensuroimatta; tuomitsee tuomiovallan väärinkäytön tiedotusvälineiden vapauden rajoittamiseksi; on sitä mieltä, että hyvien tapojen nimissä tai yksityisyyden suojelemiseksi tehtävien ilmaisuvapauden rajoitusten tulisi koskea tasapuolisesti kaikkia tiedotusvälineitä ja että verkosta saatavaan tietoon ei tältä pohjalta saisi kohdistaa syrjiviä lainsäädännöllisiä rajoituksia; tuomitsee kaiken poliittisesti motivoidun haavoittuneiden tai kuolleiden ihmisten kuvien käytön tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että kaikki Euroopassa tapahtuneiden viimeaikaisten terroritekojen aallon seurauksena ehdotettu uusi terrorisminvastainen lainsäädäntö pitäisi muotoilla siten, että kansallista turvallisuutta voitaisiin parantaa kuitenkaan ilmaisunvapautta rajoittamatta tai tiedotusvälineitä sensuroimatta; tuomitsee tuomiovallan väärinkäytön tiedotusvälineiden vapauden rajoittamiseksi; on sitä mieltä, että hyvien tapojen nimissä tai yksityisyyden suojelemiseksi tehtävien ilmaisuvapauden rajoitusten tulisi koskea tasapuolisesti kaikkia tiedotusvälineitä ja että verkosta saatavaan tietoon ei tältä pohjalta saisi kohdistaa syrjiviä lainsäädännöllisiä rajoituksia; tuomitsee kaiken poliittisesti motivoidun haavoittuneiden tai kuolleiden ihmisten kuvien käytön tiedotusvälineissä;

| 11. | kehottaa komissiota hyödyntämään täysin kaikkia olemassa olevia Euroopan naapuruusvälineen mekanismeja ja etenkin itäisen kumppanuuden tiedotusvälineiden vapautta koskevaa välinettä tiedotusvälineiden vapauden tukemiseksi kumppanimaissa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota hyödyntämään täysin kaikkia olemassa olevia Euroopan naapuruusvälineen mekanismeja ja etenkin itäisen kumppanuuden tiedotusvälineiden vapautta koskevaa välinettä tiedotusvälineiden vapauden tukemiseksi kumppanimaissa;

| 12. | panee merkille unionin erilaiset aloitteet, mukaan lukien tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantaväline (MPM), joiden tarkoituksena on tunnistaa mahdolliset tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen kohdistuvat uhat jäsenvaltioissa; kannustaa kansallisia viranomaisia kumppanimaissa ja erityisesti EU:n kanssa assosioituneissa maissa osallistumaan tällaisiin aloitteisiin; |
| --- | --- |

12.

panee merkille unionin erilaiset aloitteet, mukaan lukien tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantaväline (MPM), joiden tarkoituksena on tunnistaa mahdolliset tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen kohdistuvat uhat jäsenvaltioissa; kannustaa kansallisia viranomaisia kumppanimaissa ja erityisesti EU:n kanssa assosioituneissa maissa osallistumaan tällaisiin aloitteisiin;

Tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö – tiedotusvälineiden taloudellisen ja oikeudellisen toimintaympäristön parantaminen

| 13. | on sitä mieltä, että tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön olisi pääasiassa keskityttävä takeisiin ja edellytyksiin, joilla varmistetaan, että tiedotusvälineiden toiminta vastaa perusvapauksia ja ettei median riippumattomuuteen kohdistu rajoituksia; on sitä mieltä, että mediamarkkinoiden sääntelyn pitäisi palvella kansalaisten intressejä ja erityisesti oikeutta ilmaisunvapauteen ja oikeutta tiedon saantiin varmistamalla tiedotusvälineiden taloudellinen kestävyys; uskoo lisäksi, että lähetystoimintaa harjoittavien tiedotusvälineiden itsenäisyys toteutuu parhaiten silloin, kun ne ovat riippumattoman elimen valvonnassa; |
| --- | --- |

13.

on sitä mieltä, että tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön olisi pääasiassa keskityttävä takeisiin ja edellytyksiin, joilla varmistetaan, että tiedotusvälineiden toiminta vastaa perusvapauksia ja ettei median riippumattomuuteen kohdistu rajoituksia; on sitä mieltä, että mediamarkkinoiden sääntelyn pitäisi palvella kansalaisten intressejä ja erityisesti oikeutta ilmaisunvapauteen ja oikeutta tiedon saantiin varmistamalla tiedotusvälineiden taloudellinen kestävyys; uskoo lisäksi, että lähetystoimintaa harjoittavien tiedotusvälineiden itsenäisyys toteutuu parhaiten silloin, kun ne ovat riippumattoman elimen valvonnassa;

| 14. | korostaa, että julkisen median tulisi pysyä puolueettomana eikä se saisi olla hallitusten poliittisen kontrollin kohde tai toimia niiden propagandakanavana; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että julkisen median tulisi pysyä puolueettomana eikä se saisi olla hallitusten poliittisen kontrollin kohde tai toimia niiden propagandakanavana;

| 15. | panee tyytyväisenä merkille itäisen kumppanuuden aikana käynnistyneet yhteistyöhankkeet, joiden tarkoituksena on riippumattomien tiedotusvälineiden, ammattimaisen journalismin periaatteiden ja etiikan vahvistaminen erityisesti toimittajakoulutuksen ja verkostoitumisen näkökulmasta; korostaa, että kumppanimaiden on hyödynnettävä entistä paremmin media-alan kannalta merkityksellisiä EU:n ohjelmia; kehottaa lisäämään yhteistyötä ja kumppanuushankkeita media-alalla ja kehottaa laajentamaan tällaisen yhteistyön kysymyksiin, jotka ovat merkityksellisiä kannattavien digitaalimedian foorumien kehittämisen kannalta; |
| --- | --- |

15.

panee tyytyväisenä merkille itäisen kumppanuuden aikana käynnistyneet yhteistyöhankkeet, joiden tarkoituksena on riippumattomien tiedotusvälineiden, ammattimaisen journalismin periaatteiden ja etiikan vahvistaminen erityisesti toimittajakoulutuksen ja verkostoitumisen näkökulmasta; korostaa, että kumppanimaiden on hyödynnettävä entistä paremmin media-alan kannalta merkityksellisiä EU:n ohjelmia; kehottaa lisäämään yhteistyötä ja kumppanuushankkeita media-alalla ja kehottaa laajentamaan tällaisen yhteistyön kysymyksiin, jotka ovat merkityksellisiä kannattavien digitaalimedian foorumien kehittämisen kannalta;

| 16. | suosittelee, että sekä parlamentin jäsenten että jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden kansallisten parlamenttien jäsenten tulisi tehostaa asiantuntemuksen ja kokemusten vaihtoa tiedotusvälineitä koskevien lakien valmistelusta, tarkistamisesta ja hyväksymisestä; pitää myönteisenä Euroopan neuvoston kumppanimaiden lainsäätäjille tarjoamaa arvokasta apua tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön uudistamisessa; |
| --- | --- |

16.

suosittelee, että sekä parlamentin jäsenten että jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden kansallisten parlamenttien jäsenten tulisi tehostaa asiantuntemuksen ja kokemusten vaihtoa tiedotusvälineitä koskevien lakien valmistelusta, tarkistamisesta ja hyväksymisestä; pitää myönteisenä Euroopan neuvoston kumppanimaiden lainsäätäjille tarjoamaa arvokasta apua tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön uudistamisessa;

| 17. | ilmaisee huolensa sosiaalisen median käytöstä vihapuheen levittämiseksi ja väkivallan lietsomiseksi sekä rohkaisee jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita mukauttamaan ja päivittämään lainsäädäntöään varmistaakseen, että digitaalisen tekniikan edistysaskeleet pysyvät lainsäädännön asettamissa rajoissa; on sitä mieltä, että verkkofoorumien ja johtavien mediayritysten kanssa tehtävä yhteistyö on erittäin tärkeää; |
| --- | --- |

17.

ilmaisee huolensa sosiaalisen median käytöstä vihapuheen levittämiseksi ja väkivallan lietsomiseksi sekä rohkaisee jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita mukauttamaan ja päivittämään lainsäädäntöään varmistaakseen, että digitaalisen tekniikan edistysaskeleet pysyvät lainsäädännön asettamissa rajoissa; on sitä mieltä, että verkkofoorumien ja johtavien mediayritysten kanssa tehtävä yhteistyö on erittäin tärkeää;

| 18. | kehottaa toimivaltaisia kansallisia viranomaisia EU:ssa ja kumppanimaissa järjestämään julkista keskustelua uudesta lainsäädännöstä, joka koskettaa suoraan ilmaisunvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta, sekä kehottaa kuulemaan kansalaisyhteiskuntaa ja ammattimaisia mediaorganisaatioita osana lain valmistelua; |
| --- | --- |

18.

kehottaa toimivaltaisia kansallisia viranomaisia EU:ssa ja kumppanimaissa järjestämään julkista keskustelua uudesta lainsäädännöstä, joka koskettaa suoraan ilmaisunvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta, sekä kehottaa kuulemaan kansalaisyhteiskuntaa ja ammattimaisia mediaorganisaatioita osana lain valmistelua;

| 19. | kannattaa periaatteessa lainsäädäntöuudistuksia, joiden tarkoituksena on reilun ja puolueettoman kilpailun luominen tai vahvistaminen mediamarkkinoilla sekä omistusten keskittymisen ja valtion omistuksen tai vaikutusvallan rajoittaminen, myös julkaisukapasiteetin ja jakeluverkostojen muodossa; suosittelee avoimet mediaomistajuusrakenteet ja rahoitusvälineet takaavan lainsäädännön valmistelua; suosittelee, että audiovisuaalisen median alaa koskevan lainsäädännön tulisi rajoittaa mahdollisuuksia monopolien muodostumiseen sitä kautta, että yksi fyysinen henkilö tai oikeushenkilö omistaa useita lupia langattomaan lähetystoimintaan; |
| --- | --- |

19.

kannattaa periaatteessa lainsäädäntöuudistuksia, joiden tarkoituksena on reilun ja puolueettoman kilpailun luominen tai vahvistaminen mediamarkkinoilla sekä omistusten keskittymisen ja valtion omistuksen tai vaikutusvallan rajoittaminen, myös julkaisukapasiteetin ja jakeluverkostojen muodossa; suosittelee avoimet mediaomistajuusrakenteet ja rahoitusvälineet takaavan lainsäädännön valmistelua; suosittelee, että audiovisuaalisen median alaa koskevan lainsäädännön tulisi rajoittaa mahdollisuuksia monopolien muodostumiseen sitä kautta, että yksi fyysinen henkilö tai oikeushenkilö omistaa useita lupia langattomaan lähetystoimintaan;

| 20. | kehottaa komissiota ja itäisten kumppanimaiden hallituksia tekemään yhteistyötä uusien toimintatapojen laatimiseksi, jotta voidaan edistää monikansallista yhteistyötä sekä digitaalisen ja painetun median yhteenliittymiä EU:ssa ja sen naapurimaissa sekä tukea laadukasta sisällöntuotantoa ja edistää kielellistä monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota ja itäisten kumppanimaiden hallituksia tekemään yhteistyötä uusien toimintatapojen laatimiseksi, jotta voidaan edistää monikansallista yhteistyötä sekä digitaalisen ja painetun median yhteenliittymiä EU:ssa ja sen naapurimaissa sekä tukea laadukasta sisällöntuotantoa ja edistää kielellistä monimuotoisuutta;

| 21. | kannattaa muutoksia kumppanimaiden kunnianloukkausta koskeviin lakeihin, jotka mahdollistavat kunnianloukkauksen tuomittavuudesta luopumisen, sekä kohtuullisten rajojen asettamista henkisen vahingon korvaamiselle; |
| --- | --- |

21.

kannattaa muutoksia kumppanimaiden kunnianloukkausta koskeviin lakeihin, jotka mahdollistavat kunnianloukkauksen tuomittavuudesta luopumisen, sekä kohtuullisten rajojen asettamista henkisen vahingon korvaamiselle;

Tiedotusvälineisiin ja toimittajien ammattitaitoon kohdistuvan julkisen luottamuksen rakentaminen

| 22. | pitää myönteisenä EU:n ja kumppanimaiden merkittäviä ponnisteluja luotettavan ja laadukkaan journalismin säilyttämiseksi ja kehittämiseksi, tiedotusvälineiden itsesääntelyjärjestelmien tukemiseksi, journalismin eettisten periaatteiden edistämiseksi ja toimittajien ammatillisten koulutusmahdollisuuksien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisenä EU:n ja kumppanimaiden merkittäviä ponnisteluja luotettavan ja laadukkaan journalismin säilyttämiseksi ja kehittämiseksi, tiedotusvälineiden itsesääntelyjärjestelmien tukemiseksi, journalismin eettisten periaatteiden edistämiseksi ja toimittajien ammatillisten koulutusmahdollisuuksien kehittämiseksi;

| 23. | huomauttaa kuitenkin, että yleinen luottamus mediaan on edelleen alhainen, mikä korostaa medialukutaidon, tiedotusvälineiden sekä politiikan ja talouselämän välisten yhteyksien avoimuuden sekä toimittajien ammattietiikan kehityksen merkitystä kansalaisten luottamuksen tasoa määrittävinä avaintekijöinä; suosittelee, että nuorten toimittajien koulutus- ja mentorointijärjestelmiä kehitetään edelleen ja että itäisen kumppanuuden yhteydessä media-alan nuorille ammattilaisille myönnettäville palkinnoille annetaan enemmän näkyvyyttä; |
| --- | --- |

23.

huomauttaa kuitenkin, että yleinen luottamus mediaan on edelleen alhainen, mikä korostaa medialukutaidon, tiedotusvälineiden sekä politiikan ja talouselämän välisten yhteyksien avoimuuden sekä toimittajien ammattietiikan kehityksen merkitystä kansalaisten luottamuksen tasoa määrittävinä avaintekijöinä; suosittelee, että nuorten toimittajien koulutus- ja mentorointijärjestelmiä kehitetään edelleen ja että itäisen kumppanuuden yhteydessä media-alan nuorille ammattilaisille myönnettäville palkinnoille annetaan enemmän näkyvyyttä;

| 24. | kehottaa toimittajien ammattijärjestöjä lisäämään julkista tietoisuutta tapauksista, joissa toimittajat tai media-alan julkaisijat ovat toimineet tavoilla, jotka ovat räikeästi ristiriidassa heidän moraalisen vastuunsa kanssa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa toimittajien ammattijärjestöjä lisäämään julkista tietoisuutta tapauksista, joissa toimittajat tai media-alan julkaisijat ovat toimineet tavoilla, jotka ovat räikeästi ristiriidassa heidän moraalisen vastuunsa kanssa;

Yhteistyön lisääminen propagandan torjumiseksi itäisen kumppanuuden yhteydessä ihmisoikeuksia ja ilmaisunvapautta täysin kunnioittaen

| 25. | tuomitsee propagandan levittämisen ja tiedon vääristelyn sekä vastakkainasettelun, joka voi aiheuttaa väkivaltaa sekä ruokkia suvaitsemattomuutta ja syrjintää; |
| --- | --- |

25.

tuomitsee propagandan levittämisen ja tiedon vääristelyn sekä vastakkainasettelun, joka voi aiheuttaa väkivaltaa sekä ruokkia suvaitsemattomuutta ja syrjintää;

| 26. | tuomitsee Venäjän hallituksen yritykset vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen koko Euroopassa, saattaa EU huonoon valoon ja luoda vastakkainasettelua jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden välillä käyttämällä valtiojohtoisia venäläisiä tiedotusvälineitä valeuutisten ja muunneltujen faktojen virtojen luomiseen; |
| --- | --- |

26.

tuomitsee Venäjän hallituksen yritykset vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen koko Euroopassa, saattaa EU huonoon valoon ja luoda vastakkainasettelua jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden välillä käyttämällä valtiojohtoisia venäläisiä tiedotusvälineitä valeuutisten ja muunneltujen faktojen virtojen luomiseen;

| 27. | kehottaa EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin vähentääkseen edellä mainittuja uhkia ja suojatakseen tiedotusvälineensä verkkohyökkäyksiltä ja hakkeroinnilta; korostaa, että tiedotusvälineisiin EU:ssa ja kumppanimaissa kohdistuvaa ulkoista vaikuttamista on seurattava tarkoin; on kuitenkin erittäin huolestunut eräistä äärimmäisistä toimenpiteistä, kuten tiettyjen TV-kanavien ja verkkosivujen sulkemisesta tai estämisestä taikka toimittajien pääsyn perusteettomasta epäämisestä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin vähentääkseen edellä mainittuja uhkia ja suojatakseen tiedotusvälineensä verkkohyökkäyksiltä ja hakkeroinnilta; korostaa, että tiedotusvälineisiin EU:ssa ja kumppanimaissa kohdistuvaa ulkoista vaikuttamista on seurattava tarkoin; on kuitenkin erittäin huolestunut eräistä äärimmäisistä toimenpiteistä, kuten tiettyjen TV-kanavien ja verkkosivujen sulkemisesta tai estämisestä taikka toimittajien pääsyn perusteettomasta epäämisestä;

| 28. | pitää myönteisenä EU:n strategista viestintää koskevaa toimintasuunnitelmaa sekä sitä, että komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ovat ilmoittaneet entistä paremman, selkeämmän ja räätälöidyn viestinnän yhdeksi itäisen kumppanuuden 20 keskeisestä prioriteetista, jotka esitellään tulevassa huippukokouksessa marraskuussa 2017; |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä EU:n strategista viestintää koskevaa toimintasuunnitelmaa sekä sitä, että komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ovat ilmoittaneet entistä paremman, selkeämmän ja räätälöidyn viestinnän yhdeksi itäisen kumppanuuden 20 keskeisestä prioriteetista, jotka esitellään tulevassa huippukokouksessa marraskuussa 2017;

| 29. | korostaa, että näitä ponnisteluja on jatkettava ihmisoikeuksia ja ilmaisunvapautta täysin kunnioittaen; suosittelee siksi keskittymään siihen, että kasvatetaan tiedotusvälineiden vastustuskykyä propagandaa ja ulkoapäin tulevaa painostusta kohtaan ja suorittelee kehittämään välineitä, joilla voidaan tunnistaa manipulatiivinen viestintäsisältö; on sitä mieltä, että paras tapa taistella propagandaa vastaan on tarjota tosiasiapohjaista korkealaatuista tietoa; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että näitä ponnisteluja on jatkettava ihmisoikeuksia ja ilmaisunvapautta täysin kunnioittaen; suosittelee siksi keskittymään siihen, että kasvatetaan tiedotusvälineiden vastustuskykyä propagandaa ja ulkoapäin tulevaa painostusta kohtaan ja suorittelee kehittämään välineitä, joilla voidaan tunnistaa manipulatiivinen viestintäsisältö; on sitä mieltä, että paras tapa taistella propagandaa vastaan on tarjota tosiasiapohjaista korkealaatuista tietoa;

| 30. | tukee aloitteita, joiden avulla luodaan EU:n rahoittamia rajat ylittäviä verkostoja faktojen tarkistajista, tutkivista journalisteista ja tutkijoista, jotka seuraavat vihamielisiä yrityksiä vaikuttaa julkiseen mielipiteeseen; katsoo, että näin politiikasta vastaavat tahot saisivat faktoihin perustuvan pohjan vihamieliseen disinformaatioon vastaamiseksi; |
| --- | --- |

30.

tukee aloitteita, joiden avulla luodaan EU:n rahoittamia rajat ylittäviä verkostoja faktojen tarkistajista, tutkivista journalisteista ja tutkijoista, jotka seuraavat vihamielisiä yrityksiä vaikuttaa julkiseen mielipiteeseen; katsoo, että näin politiikasta vastaavat tahot saisivat faktoihin perustuvan pohjan vihamieliseen disinformaatioon vastaamiseksi;

| 31. | tukee EU:ssa ja kumppanivaltioissa toimivia hallituksista riippumattomia seurantaorganisaatioita, jotka edistävät kriittistä ajattelua ja sekä digitaalista ja medioita koskevaa lukutaitoa ja pyrkivät torjumaan salaliittoteorioiden ja disinformaation leviämistä; |
| --- | --- |

31.

tukee EU:ssa ja kumppanivaltioissa toimivia hallituksista riippumattomia seurantaorganisaatioita, jotka edistävät kriittistä ajattelua ja sekä digitaalista ja medioita koskevaa lukutaitoa ja pyrkivät torjumaan salaliittoteorioiden ja disinformaation leviämistä;

| 32. | kehottaa EU:ta toteuttamaan vahvaa, selkeää ja räätälöityä viestintää, jolla pyritään lisäämään EU:n ymmärtämistä ja sen uskottavuutta itäisen kumppanuuden kansalaisten keskuudessa samoin kuin itäistä kumppanuutta koskevaa ymmärrystä ja sen uskottavuutta EU:n kansalaisten keskuudessa; |
| --- | --- |

32.

kehottaa EU:ta toteuttamaan vahvaa, selkeää ja räätälöityä viestintää, jolla pyritään lisäämään EU:n ymmärtämistä ja sen uskottavuutta itäisen kumppanuuden kansalaisten keskuudessa samoin kuin itäistä kumppanuutta koskevaa ymmärrystä ja sen uskottavuutta EU:n kansalaisten keskuudessa;

| 33. | tuomitsee jyrkästi toimittajien sieppaukset, huonon kohtelun ja murhat konfliktialueilla ja Ukrainan laittomasti miehitetyillä alueilla (Krim ja tietyt Donetsin ja Luhanskin alueiden osat); korostaa, että toimittajia vastaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuus on lopetettava ja niistä vastuussa olevat on tuotava oikeuden eteen; |
| --- | --- |

33.

tuomitsee jyrkästi toimittajien sieppaukset, huonon kohtelun ja murhat konfliktialueilla ja Ukrainan laittomasti miehitetyillä alueilla (Krim ja tietyt Donetsin ja Luhanskin alueiden osat); korostaa, että toimittajia vastaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuus on lopetettava ja niistä vastuussa olevat on tuotava oikeuden eteen;

| 34. | kehottaa kumppanimaita luomaan ohjelmia tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja itsenäisyyden tukemiseksi varmistaakseen ihmisten tiedonsaantioikeuden toteutumisen ja lisätäkseen EU:n yleistä kannatusta; |
| --- | --- |

34.

kehottaa kumppanimaita luomaan ohjelmia tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja itsenäisyyden tukemiseksi varmistaakseen ihmisten tiedonsaantioikeuden toteutumisen ja lisätäkseen EU:n yleistä kannatusta;

| 35. | huomauttaa, että jokaisella itäisellä kumppanimaalla on vastassaan omanlaisensa haasteet ja että jokaisen valtion arviointi erikseen tekisi raportin toimeenpanosta tehokkaampaa; |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että jokaisella itäisellä kumppanimaalla on vastassaan omanlaisensa haasteet ja että jokaisen valtion arviointi erikseen tekisi raportin toimeenpanosta tehokkaampaa;

| 36. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja itäisen Euroopan kumppanimaille. |
| --- | --- |

36.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja itäisen Euroopan kumppanimaille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0441.

---

| 15.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/18

---

EURONESTIN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖSLAUSELMA

talouskriisin vaikutuksesta nuorisotyöttömyyteen EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa ja tilanteen korjaamisesta

(2018/C 99/06)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kehityksen vuodesta 2004 lähtien ja erityisesti komission kertomukset sen toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kehityksen vuodesta 2004 lähtien ja erityisesti komission kertomukset sen toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä,

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2015 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistus” ja 14. joulukuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2015 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistus” ja 14. joulukuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta,

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2015 Riiassa hyväksytyn itäisen kumppanuuden yhteisen tiedonannon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2015 Riiassa hyväksytyn itäisen kumppanuuden yhteisen tiedonannon,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2016 annetun komission henkilöstön ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen työasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – keskittyminen tärkeimpiin painopisteisiin ja tavoitteisiin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2016 annetun komission henkilöstön ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen työasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – keskittyminen tärkeimpiin painopisteisiin ja tavoitteisiin”,

| — | ottaa huomioon komission joulukuussa 2015 julkaiseman itäisen kumppanuuden nuorisopolitiikkaa koskevan analyysiraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission joulukuussa 2015 julkaiseman itäisen kumppanuuden nuorisopolitiikkaa koskevan analyysiraportin,

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Nuorisotakuu ja nuorisotyöllisyysaloite kolmen vuoden jälkeen” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Nuorisotakuu ja nuorisotyöllisyysaloite kolmen vuoden jälkeen” (COM(2016)0646),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 annetun parlamentin päätöslauselman nuorisotyöttömyyttä torjuvan osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 annetun parlamentin päätöslauselman nuorisotyöttömyyttä torjuvan osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta (1),

| — | ottaa huomioon komission syyskuussa 2014 julkaiseman Erasmus-ohjelman vaikutustenarviointitutkimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission syyskuussa 2014 julkaiseman Erasmus-ohjelman vaikutustenarviointitutkimuksen,

| — | ottaa huomioon komission 19. syyskuuta 2016 ilmoittaman uuden 79,8 miljoonan euron avustuspaketin sosioekonomisen kehityksen, pk-yritysten, nuorten työllistymisen ja itäisen kumppanuuden maiden välisten yhteyksien tukemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 19. syyskuuta 2016 ilmoittaman uuden 79,8 miljoonan euron avustuspaketin sosioekonomisen kehityksen, pk-yritysten, nuorten työllistymisen ja itäisen kumppanuuden maiden välisten yhteyksien tukemiseksi,

| — | ottaa huomioon 10. ja 11. helmikuuta 2015 Riiassa pidetyn toisen itäisen kumppanuuden nuorisofoorumin tulokset, jossa käsiteltiin nuorten työllistymistä ja monialaista yhteistyötä nuorisoalalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. ja 11. helmikuuta 2015 Riiassa pidetyn toisen itäisen kumppanuuden nuorisofoorumin tulokset, jossa käsiteltiin nuorten työllistymistä ja monialaista yhteistyötä nuorisoalalla,

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta itäisen kumppanuuden maissa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta itäisen kumppanuuden maissa (2),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Luonnos neuvoston ja komission yhteiseksi vuoden 2015 raportiksi nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018)” (COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Luonnos neuvoston ja komission yhteiseksi vuoden 2015 raportiksi nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018)” (COM(2015)0429),

| — | ottaa huomioon Jerevanissa 14. ja 15. toukokuuta 2015 pidetyssä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen (EHEA) ministerikokouksessa hyväksytyn ministerien julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Jerevanissa 14. ja 15. toukokuuta 2015 pidetyssä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen (EHEA) ministerikokouksessa hyväksytyn ministerien julkilausuman,

| — | ottaa huomioon vuonna 1960 tehdyn Unescon yleissopimuksen syrjinnän vastustamiseksi opetuksen alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1960 tehdyn Unescon yleissopimuksen syrjinnän vastustamiseksi opetuksen alalla,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteen 8, jossa kehotetaan hallituksia ja muita toimijoita tukemaan jatkuvaa, osallistavaa ja kestävää talouskasvua sekä täyttä ja tuottavaa työllistymistä ja säällistä työtä kaikille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteen 8, jossa kehotetaan hallituksia ja muita toimijoita tukemaan jatkuvaa, osallistavaa ja kestävää talouskasvua sekä täyttä ja tuottavaa työllistymistä ja säällistä työtä kaikille,

| — | ottaa huomioon ILO:n julistuksen sosiaalisesti oikeudenmukaisesta globalisaatiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILO:n julistuksen sosiaalisesti oikeudenmukaisesta globalisaatiosta,

| A. | toteaa, että nykypäivänä 1,8 miljardia maailman nuorta muodostavat ihmishistorian suurimman nuoren sukupolven, josta noin 85 prosenttia elää nousevien ja kehittyvien talouksien alueilla tai hauraissa valtioissa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että nykypäivänä 1,8 miljardia maailman nuorta muodostavat ihmishistorian suurimman nuoren sukupolven, josta noin 85 prosenttia elää nousevien ja kehittyvien talouksien alueilla tai hauraissa valtioissa;

| B. | toteaa, että seuraavan vuosikymmenen aikana miljardista työmarkkinoille tulevista nuorista ainoastaan 40 prosentin odotetaan löytävän jo olemassa olevan työn, ja toteaa, että globaalin talouden on tämän vuoksi luotava 600 miljoonaa uutta työpaikkaa seuraavien 10 vuoden aikana – viisi miljoonaa työpaikkaa joka kuukausi – vain pysyäkseen ennustetun nuorten työllisyysasteen vauhdissa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että seuraavan vuosikymmenen aikana miljardista työmarkkinoille tulevista nuorista ainoastaan 40 prosentin odotetaan löytävän jo olemassa olevan työn, ja toteaa, että globaalin talouden on tämän vuoksi luotava 600 miljoonaa uutta työpaikkaa seuraavien 10 vuoden aikana – viisi miljoonaa työpaikkaa joka kuukausi – vain pysyäkseen ennustetun nuorten työllisyysasteen vauhdissa;

| C. | toteaa, että kymmenen viime vuoden rahoitus- ja talouskriisi on iskenyt erityisen lujaa nuoriin; toteaa, että maailmanlaajuinen nuorison työttömyysaste on nousussa ja se saavutti vuonna 2016 historiallisen huippunsa yli 13 prosenttia (noussut 12,9 prosentista vuonna 2015), millä tasolla sen odotetaan pysyvän vuonna 2017; toteaa, että tämän seurauksena työttömien nuorten lukumäärä kasvoi maailmanlaajuisesti puolella miljoonalla vuonna 2016 saavuttaen 71 miljoonan, ja se oletettavasti pysyy tällä tasolla vuonna 2017; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kymmenen viime vuoden rahoitus- ja talouskriisi on iskenyt erityisen lujaa nuoriin; toteaa, että maailmanlaajuinen nuorison työttömyysaste on nousussa ja se saavutti vuonna 2016 historiallisen huippunsa yli 13 prosenttia (noussut 12,9 prosentista vuonna 2015), millä tasolla sen odotetaan pysyvän vuonna 2017; toteaa, että tämän seurauksena työttömien nuorten lukumäärä kasvoi maailmanlaajuisesti puolella miljoonalla vuonna 2016 saavuttaen 71 miljoonan, ja se oletettavasti pysyy tällä tasolla vuonna 2017;

| D. | toteaa, ettei kestävän kehityksen tavoitteita pystytä saavuttamaan, ellei käsitellä niitä haasteita, joita nuoret kaikkialla maailmassa kohtaavat töitä etsiessään; |
| --- | --- |

D.

toteaa, ettei kestävän kehityksen tavoitteita pystytä saavuttamaan, ellei käsitellä niitä haasteita, joita nuoret kaikkialla maailmassa kohtaavat töitä etsiessään;

| E. | toteaa, että yli 4,2 miljoonaa (15–24-vuotiasta) nuorta EU:ssa oli työttömänä elokuussa 2016 ja nuorten pitkäaikaistyöttömyys on edelleen liian korkea joissain jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että yli 4,2 miljoonaa (15–24-vuotiasta) nuorta EU:ssa oli työttömänä elokuussa 2016 ja nuorten pitkäaikaistyöttömyys on edelleen liian korkea joissain jäsenvaltioissa;

| F. | toteaa Maailmanpankin tutkimuksen osoittavan, että muista alueista poiketen Euroopassa ja Keski-Aasiassa kriisin vaikutukset työttömyyteen ovat pitkittyneet ja että työttömyysaste ei ole laskenut kriisiä edeltävälle tasolle; |
| --- | --- |

F.

toteaa Maailmanpankin tutkimuksen osoittavan, että muista alueista poiketen Euroopassa ja Keski-Aasiassa kriisin vaikutukset työttömyyteen ovat pitkittyneet ja että työttömyysaste ei ole laskenut kriisiä edeltävälle tasolle;

| G. | toteaa, että nuorisotyöttömyysaste itäisen kumppanuuden maissa vaihtelee huomattavasti ja oli vuonna 2015 5 ja 33 prosentin välillä, ja toteaa tämän johtuvan kansallisten työmarkkinoiden välisistä eroista; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että nuorisotyöttömyysaste itäisen kumppanuuden maissa vaihtelee huomattavasti ja oli vuonna 2015 5 ja 33 prosentin välillä, ja toteaa tämän johtuvan kansallisten työmarkkinoiden välisistä eroista;

| H. | toteaa, että nuorilta puuttuu elinkelpoisia työllistymismahdollisuuksia, mikä on usein painavin syy sille, miksi nuoret eivät hae aktiivisesti työtä; toteaa, että jos nuorten työttömyysaste pysyy jatkuvasti korkeana ja siirtyminen koulutuksesta työhön tulee yhä vaikeammaksi, kasvava osuus nuorista (yli 6,6 miljoonaa 15–24-vuotiasta vuonna 2015) jää koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle asemaan, joka tuo mukanaan riskin kykyjen heikkenemisestä, alityöllisyydestä ja ahdingosta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että nuorilta puuttuu elinkelpoisia työllistymismahdollisuuksia, mikä on usein painavin syy sille, miksi nuoret eivät hae aktiivisesti työtä; toteaa, että jos nuorten työttömyysaste pysyy jatkuvasti korkeana ja siirtyminen koulutuksesta työhön tulee yhä vaikeammaksi, kasvava osuus nuorista (yli 6,6 miljoonaa 15–24-vuotiasta vuonna 2015) jää koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle asemaan, joka tuo mukanaan riskin kykyjen heikkenemisestä, alityöllisyydestä ja ahdingosta;

| I. | toteaa, että saatavilla oleviin työpaikkoihin soveltuvien taitojen puute ja koulutuksen sopimattomuus ovat merkittäviä syitä nuorten työttömyyteen; toteaa, että vaikka nykynuorilla on parempi koulutus ja paremmat taidot kuin edellisillä sukupolvilla, he kohtaavat edelleen huomattavia rakenteellisia esteitä etsiessään EU:n ja kansallisten normien mukaan laadukasta työpaikkaa; toteaa, ettei Euroopan nuorisotyöttömyysongelmaa voida ratkaista ilman tehokasta ja kestävää työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että saatavilla oleviin työpaikkoihin soveltuvien taitojen puute ja koulutuksen sopimattomuus ovat merkittäviä syitä nuorten työttömyyteen; toteaa, että vaikka nykynuorilla on parempi koulutus ja paremmat taidot kuin edellisillä sukupolvilla, he kohtaavat edelleen huomattavia rakenteellisia esteitä etsiessään EU:n ja kansallisten normien mukaan laadukasta työpaikkaa; toteaa, ettei Euroopan nuorisotyöttömyysongelmaa voida ratkaista ilman tehokasta ja kestävää työpaikkojen luomista;

| J. | toteaa, että tehokkailla ohjausohjelmilla on positiivinen vaikutus taloudellisiin ja sosiaalisiin tuloksiin; toteaa, että nuorten työnhakijoiden ja vastavalmistuneiden olisi hyödynnettävä enemmän uraohjaus- ja informaatiopalveluita, jotka puolestaan olisi suunniteltava niin, että ne vastaavat paremmin työmarkkinoille tulevien nuorten odotuksia; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että tehokkailla ohjausohjelmilla on positiivinen vaikutus taloudellisiin ja sosiaalisiin tuloksiin; toteaa, että nuorten työnhakijoiden ja vastavalmistuneiden olisi hyödynnettävä enemmän uraohjaus- ja informaatiopalveluita, jotka puolestaan olisi suunniteltava niin, että ne vastaavat paremmin työmarkkinoille tulevien nuorten odotuksia;

| K. | toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) kuuluvat nuorisotyöllisyyden kannalta tärkeimpiin työpaikkojen luojiin, sillä ne tarjoavat 80 prosenttia kaikista työpaikoista, ja toteaa, että pk-yritykset tekevätkin tärkeän palveluksen koko työmarkkinoille, sillä ne ovat keskeisessä roolissa siirtymisessä kohti uutta, kestävää taloutta; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) kuuluvat nuorisotyöllisyyden kannalta tärkeimpiin työpaikkojen luojiin, sillä ne tarjoavat 80 prosenttia kaikista työpaikoista, ja toteaa, että pk-yritykset tekevätkin tärkeän palveluksen koko työmarkkinoille, sillä ne ovat keskeisessä roolissa siirtymisessä kohti uutta, kestävää taloutta;

| L. | toteaa, että taitoja, osaamista ja koulutusta koskevien toimien on ennen kaikkea perustuttava oikeuksiin ja annettava nuorille valinnan mahdollisuuksia ja lisättävä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan; katsookin, että kyseisten toimien menestyksen varmistamiseksi nuorten itsensä on erittäin tärkeää olla keskeisiä toimijoita koulutuslaitosten, yritysten ja koulutuksen tarjoajien ohella; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että taitoja, osaamista ja koulutusta koskevien toimien on ennen kaikkea perustuttava oikeuksiin ja annettava nuorille valinnan mahdollisuuksia ja lisättävä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan; katsookin, että kyseisten toimien menestyksen varmistamiseksi nuorten itsensä on erittäin tärkeää olla keskeisiä toimijoita koulutuslaitosten, yritysten ja koulutuksen tarjoajien ohella;

| M. | toteaa, että varhainen työmarkkinoille integroiminen, koulutukseen tehtävät investoinnit, käytännön taitojen painottaminen sekä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevä koulutusmalli ovat olleet niitä keskeisiä tekijöitä, jotka ovat tehneet joistain jäsenvaltioista toisia vahvempia kasvavaa nuorisotyöttömyyttä vastaan kriisin aikana; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että varhainen työmarkkinoille integroiminen, koulutukseen tehtävät investoinnit, käytännön taitojen painottaminen sekä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevä koulutusmalli ovat olleet niitä keskeisiä tekijöitä, jotka ovat tehneet joistain jäsenvaltioista toisia vahvempia kasvavaa nuorisotyöttömyyttä vastaan kriisin aikana;

| N. | toteaa, että Euroopan koulutussäätiöllä on keskeinen asema ammatillisen koulutuksen, koulutuksen ja työllisyysjärjestelmän rakenteellisten uudistusten edistämisessä itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Euroopan koulutussäätiöllä on keskeinen asema ammatillisen koulutuksen, koulutuksen ja työllisyysjärjestelmän rakenteellisten uudistusten edistämisessä itäisen kumppanuuden maissa;

| O. | toteaa, että on kiinnitettävä erityisesti huomiota työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin, koska tähän ryhmään kuuluvat ajelehtivat usein määräaikaisten työpaikkojen, työttömyyden ja/tai työvoiman ulkopuolella olemisen välillä jopa vahvan taloudellisen kasvun aikoina; toteaa, että helmikuussa 2013 neuvoston päätöksellä perustetun ja osittain Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetun nuorisotyöllisyysaloitteen ansiosta EU on pystynyt torjumaan tehokkaasti nuorisotyöttömyyttä erityisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien kohderyhmässä; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että on kiinnitettävä erityisesti huomiota työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin, koska tähän ryhmään kuuluvat ajelehtivat usein määräaikaisten työpaikkojen, työttömyyden ja/tai työvoiman ulkopuolella olemisen välillä jopa vahvan taloudellisen kasvun aikoina; toteaa, että helmikuussa 2013 neuvoston päätöksellä perustetun ja osittain Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetun nuorisotyöllisyysaloitteen ansiosta EU on pystynyt torjumaan tehokkaasti nuorisotyöttömyyttä erityisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien kohderyhmässä;

| P. | toteaa, että Euroopassa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien määrä on erityisen korkea naisten keskuudessa, ja katsoo siksi, että on kiinnitettävä erityisesti huomiota sukupuolinäkökulmaan; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Euroopassa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien määrä on erityisen korkea naisten keskuudessa, ja katsoo siksi, että on kiinnitettävä erityisesti huomiota sukupuolinäkökulmaan;

| Q. | toteaa, että Erasmus-ohjelman vuoden 2014 vaikutustenarviointitutkimuksen mukaan valmistuneilla nuorilla, jotka ovat hankkineet taitoja ja kokemusta ulkomailla Erasmus-ohjelman kautta, on paremmat mahdollisuudet ja paremmat taidot verrattuna niihin, jotka eivät ole viettäneet aikaa ulkomailla; toteaa, että harjoittelijoille suunnattu Leonardo-ohjelma on ollut yhtä menestyksekäs; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Erasmus-ohjelman vuoden 2014 vaikutustenarviointitutkimuksen mukaan valmistuneilla nuorilla, jotka ovat hankkineet taitoja ja kokemusta ulkomailla Erasmus-ohjelman kautta, on paremmat mahdollisuudet ja paremmat taidot verrattuna niihin, jotka eivät ole viettäneet aikaa ulkomailla; toteaa, että harjoittelijoille suunnattu Leonardo-ohjelma on ollut yhtä menestyksekäs;

| R. | toteaa, että Erasmus-ohjelmaan liittyvä vaihto-ohjelma ”Erasmus nuorille yrittäjille” antaa yrittäjyydestä kiinnostuneille nuorille mahdollisuuden oppia ja hankkia kokemusta työskentelemällä kokeneiden pienyrittäjien kanssa muissa ohjelmaan osallistuvissa maissa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että Erasmus-ohjelmaan liittyvä vaihto-ohjelma ”Erasmus nuorille yrittäjille” antaa yrittäjyydestä kiinnostuneille nuorille mahdollisuuden oppia ja hankkia kokemusta työskentelemällä kokeneiden pienyrittäjien kanssa muissa ohjelmaan osallistuvissa maissa;

| S. | toteaa, että laadukkaiden työpaikkojen kestävä luominen voitaisiin saavuttaa investoimalla esimerkiksi vihreisiin työpaikkoihin, uusiutuviin energianlähteisiin, kestäväpohjaiseen asuntopolitiikkaan, energiatehokkuuteen, tutkimukseen ja kehittämiseen, tieto- ja viestintätekniikan alaan ja muihin innovatiivisiin aloihin, jotka pystyvät työllistämään suuria määriä nuoria; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että laadukkaiden työpaikkojen kestävä luominen voitaisiin saavuttaa investoimalla esimerkiksi vihreisiin työpaikkoihin, uusiutuviin energianlähteisiin, kestäväpohjaiseen asuntopolitiikkaan, energiatehokkuuteen, tutkimukseen ja kehittämiseen, tieto- ja viestintätekniikan alaan ja muihin innovatiivisiin aloihin, jotka pystyvät työllistämään suuria määriä nuoria;

| T. | toteaa, että viivästyminen työmarkkinoille pääsyssä ja pitkät työttömyysjaksot vaikuttavat kielteisesti nuorten uranäkymiin, palkkaan, terveyteen ja sosiaaliseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että viivästyminen työmarkkinoille pääsyssä ja pitkät työttömyysjaksot vaikuttavat kielteisesti nuorten uranäkymiin, palkkaan, terveyteen ja sosiaaliseen liikkuvuuteen;

| U. | toteaa, että nuoret ovat valtti Euroopan taloudelle ja heitä olisi tuettava yrityksissään hankkia työmarkkinoiden vaatimia kykyjä, ennakoiden tulevaisuuden tarpeita, mukaan lukien koodaus- ja digitaaliset taidot, jotka ovat välttämättömiä taloudelliselle toiminnalle 2000-luvulla; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että nuoret ovat valtti Euroopan taloudelle ja heitä olisi tuettava yrityksissään hankkia työmarkkinoiden vaatimia kykyjä, ennakoiden tulevaisuuden tarpeita, mukaan lukien koodaus- ja digitaaliset taidot, jotka ovat välttämättömiä taloudelliselle toiminnalle 2000-luvulla;

| V. | toteaa, että työttömyys ja toimettomuus erityisesti nuorten keskuudessa ovat edelleen suurimpia haasteita Itä-Euroopan maissa ja rajoittavat heidän mahdollisuuksiaan parempaan elintasoon ja taloudelliseen kasvuun; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että työttömyys ja toimettomuus erityisesti nuorten keskuudessa ovat edelleen suurimpia haasteita Itä-Euroopan maissa ja rajoittavat heidän mahdollisuuksiaan parempaan elintasoon ja taloudelliseen kasvuun;

| W. | toteaa, että korkea työttömyys pakottaa nuoret työnhakijat työskentelemään vastoin tahtoaan epäsuosituissa, epävirallisissa, osa-aikaisissa tai matalapalkkaisissa töissä; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että korkea työttömyys pakottaa nuoret työnhakijat työskentelemään vastoin tahtoaan epäsuosituissa, epävirallisissa, osa-aikaisissa tai matalapalkkaisissa töissä;

| X. | huomauttaa, että nuoret ihmiset, joilla on edessään näkymä työttömyydestä, köyhyydestä tai epävarmoista työmuodoista, kääntävät usein katseensa ulkomaille paremman koulutuksen ja työmahdollisuuksien toivossa; toteaa, että nuorten muuttoliike heikentää sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista kasvua itäisen kumppanuuden maissa ja EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

X.

huomauttaa, että nuoret ihmiset, joilla on edessään näkymä työttömyydestä, köyhyydestä tai epävarmoista työmuodoista, kääntävät usein katseensa ulkomaille paremman koulutuksen ja työmahdollisuuksien toivossa; toteaa, että nuorten muuttoliike heikentää sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista kasvua itäisen kumppanuuden maissa ja EU:n jäsenvaltioissa;

| Y. | toteaa, että nuorten miesten ja naisten välillä on suuria eroja useimmilla työmarkkinaindikaattoreilla mitattuna, erityisesti siirtymävaiheessa aikuisuuteen; toteaa, että kyseiset erot voivat olla merkki epätasa-arvoisista mahdollisuuksista ja heijastaa syvään juurtunutta sosioekonomista ja kulttuurillista syrjintää, joka saattaa naiset kohtuuttoman huonoon asemaan; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että nuorten miesten ja naisten välillä on suuria eroja useimmilla työmarkkinaindikaattoreilla mitattuna, erityisesti siirtymävaiheessa aikuisuuteen; toteaa, että kyseiset erot voivat olla merkki epätasa-arvoisista mahdollisuuksista ja heijastaa syvään juurtunutta sosioekonomista ja kulttuurillista syrjintää, joka saattaa naiset kohtuuttoman huonoon asemaan;

| Z. | toteaa, että maahanmuuttotaustaisten nuorten työllisyys- ja koulutustaso ovat muita alhaisemmat; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että maahanmuuttotaustaisten nuorten työllisyys- ja koulutustaso ovat muita alhaisemmat;

| 1. | painottaa, että kestävä talous, koulutus ja nuorisotyöllisyysjärjestelmät ovat keskeisiä painopisteitä EU:n jäsenvaltioille ja itäisen kumppanuuden maille ja että osapuolet ovat sitoutuneet toteuttamaan konkreettisia toimia integraation ja työllistymisen edistämiseksi työmarkkinoilla, erityisesti nuorisotyöllisyyden alalla; muistuttaa, että kumppanimaiden parlamentit ovat toistuvasti sijoittaneet työllisyyden ja koulutuksen korkeimpiin poliittisiin painopisteisiin jäsenmaissa ja itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

1.

painottaa, että kestävä talous, koulutus ja nuorisotyöllisyysjärjestelmät ovat keskeisiä painopisteitä EU:n jäsenvaltioille ja itäisen kumppanuuden maille ja että osapuolet ovat sitoutuneet toteuttamaan konkreettisia toimia integraation ja työllistymisen edistämiseksi työmarkkinoilla, erityisesti nuorisotyöllisyyden alalla; muistuttaa, että kumppanimaiden parlamentit ovat toistuvasti sijoittaneet työllisyyden ja koulutuksen korkeimpiin poliittisiin painopisteisiin jäsenmaissa ja itäisen kumppanuuden maissa;

| 2. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden aloitteita ottaa käyttöön nuorisostrategioita ja koulutusta, työllistymistä, yrittäjyyttä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista yhteiskuntaan osallistumista kansalaisyhteiskunnassa käsittelevä lainsäädäntö; kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita tehostamaan olemassa olevien nuorisostrategioiden ja lainsäädännön täytäntöönpanoa; rohkaisee molempia osapuolia asettamaan osallistavia koulutusjärjestelmiä koskevia laatutavoitteita ja vertailuarvoja tasa-arvon, syrjimättömyyden ja kansalaistaitojen takaamiseksi; |
| --- | --- |

2.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden aloitteita ottaa käyttöön nuorisostrategioita ja koulutusta, työllistymistä, yrittäjyyttä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista yhteiskuntaan osallistumista kansalaisyhteiskunnassa käsittelevä lainsäädäntö; kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita tehostamaan olemassa olevien nuorisostrategioiden ja lainsäädännön täytäntöönpanoa; rohkaisee molempia osapuolia asettamaan osallistavia koulutusjärjestelmiä koskevia laatutavoitteita ja vertailuarvoja tasa-arvon, syrjimättömyyden ja kansalaistaitojen takaamiseksi;

| 3. | kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita kehittämään oikeuksiin perustuvan lähestymistavan nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja keskittymään tässä yhteydessä laadukkaaseen työllistymiseen ja nuorten osallistamiseen sidosryhmänä poliittiseen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita kehittämään oikeuksiin perustuvan lähestymistavan nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja keskittymään tässä yhteydessä laadukkaaseen työllistymiseen ja nuorten osallistamiseen sidosryhmänä poliittiseen päätöksentekoon;

| 4. | kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita vaihtamaan tarmokkaasti kokemuksia työpaikkojen luomisesta, nuorten osallistamisesta heitä koskeviin toimiin sekä taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien sekä ihmisoikeuksien suojelusta työpaikalla sekä torjumaan nuorisotyöttömyyttä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita vaihtamaan tarmokkaasti kokemuksia työpaikkojen luomisesta, nuorten osallistamisesta heitä koskeviin toimiin sekä taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien sekä ihmisoikeuksien suojelusta työpaikalla sekä torjumaan nuorisotyöttömyyttä;

| 5. | kehottaa EU:ta lisäämään kansainvälisten rahoituslaitosten ja alan kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä yksityissektorin kehittämisessä ja aloitteissa, jotka tukevat kasvua ja työllistymistä ja parantavat asukkaiden elinoloja, kuten Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelua 2015 koskevassa tiedonannossa kehotettiin; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:ta lisäämään kansainvälisten rahoituslaitosten ja alan kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä yksityissektorin kehittämisessä ja aloitteissa, jotka tukevat kasvua ja työllistymistä ja parantavat asukkaiden elinoloja, kuten Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelua 2015 koskevassa tiedonannossa kehotettiin;

| 6. | painottaa, että koulupudokkaiden määrän vähentäminen toisi sekä EU:n että itäisten kumppanimaiden talouksille vuosittain tuhansia päteviä työntekijöitä; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että koulupudokkaiden määrän vähentäminen toisi sekä EU:n että itäisten kumppanimaiden talouksille vuosittain tuhansia päteviä työntekijöitä;

| 7. | painottaa tarvetta torjua koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä, sillä tämä voi olla ensimmäinen askel kohti elinikäistä köyhyyttä ja aikaisia arpia ja lisätä osaltaan työttömyyttä; |
| --- | --- |

7.

painottaa tarvetta torjua koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä, sillä tämä voi olla ensimmäinen askel kohti elinikäistä köyhyyttä ja aikaisia arpia ja lisätä osaltaan työttömyyttä;

| 8. | painottaa, että ongelmaan sosiaaliturvan ja työttömyysetuuden hakijoihin kohdistuvasta ikäsyrjinnästä olisi puututtava; |
| --- | --- |

8.

painottaa, että ongelmaan sosiaaliturvan ja työttömyysetuuden hakijoihin kohdistuvasta ikäsyrjinnästä olisi puututtava;

| 9. | painottaa tarvetta edistää keinoja edistää epävirallisista työpaikoista laadukkaisiin työpaikkoihin siirtymistä, kuten myös tarvetta kehittää strategioita koulutuksesta töihin siirtymiseksi; |
| --- | --- |

9.

painottaa tarvetta edistää keinoja edistää epävirallisista työpaikoista laadukkaisiin työpaikkoihin siirtymistä, kuten myös tarvetta kehittää strategioita koulutuksesta töihin siirtymiseksi;

| 10. | painottaa nuorille vanhemmille, erityisesti nuorille äideille tarjottavan tuen tärkeyttä jotta heille voidaan taata mahdollisuus kohtuullisen palkan ansaitsemiseen ja opiskelun sekä työskentelyn jatkamiseen mahdollisuuksiensa mukaan samalla kun he täyttävät hoitovastuutaan; painottaa, että aikainen tuki ja investoinnit ovat keskeisiä elinikäisen tulonmenetyksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

10.

painottaa nuorille vanhemmille, erityisesti nuorille äideille tarjottavan tuen tärkeyttä jotta heille voidaan taata mahdollisuus kohtuullisen palkan ansaitsemiseen ja opiskelun sekä työskentelyn jatkamiseen mahdollisuuksiensa mukaan samalla kun he täyttävät hoitovastuutaan; painottaa, että aikainen tuki ja investoinnit ovat keskeisiä elinikäisen tulonmenetyksen torjumiseksi;

| 11. | katsoo, että nuorisotyöttömyyden vähentämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on keskeisen tärkeää antaa nuorille lisää mahdollisuuksia ja edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia, lisätä sosiaalista osallistamista ja sukupuolten tasa-arvoa ja solidaarisuutta ja torjua syrjinnän kaikkia muotoja, erityisesti sukupuoleen, etniseen alkuperään ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että nuorisotyöttömyyden vähentämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on keskeisen tärkeää antaa nuorille lisää mahdollisuuksia ja edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia, lisätä sosiaalista osallistamista ja sukupuolten tasa-arvoa ja solidaarisuutta ja torjua syrjinnän kaikkia muotoja, erityisesti sukupuoleen, etniseen alkuperään ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää;

| 12. | katsoo, että itäisten kumppanimaiden parlamenttien ja Euroopan parlamentin olisi osallistuttava nuorten työllisyyttä kaikilla tasoilla tukevien aloitteiden laadintaa, toteuttamista, seurantaa ja arviointia koskevaan strategiseen lähestymistapaan ja että Euronestin parlamentaarinen edustajakokous voisi tarjota arvokasta tietoa tähän pyrkimykseen liittyen; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että itäisten kumppanimaiden parlamenttien ja Euroopan parlamentin olisi osallistuttava nuorten työllisyyttä kaikilla tasoilla tukevien aloitteiden laadintaa, toteuttamista, seurantaa ja arviointia koskevaan strategiseen lähestymistapaan ja että Euronestin parlamentaarinen edustajakokous voisi tarjota arvokasta tietoa tähän pyrkimykseen liittyen;

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään myönteisten kokemustensa jakamista työmahdollisuuksien luomisesta nuorille itäisten kumppanimaiden kanssa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään myönteisten kokemustensa jakamista työmahdollisuuksien luomisesta nuorille itäisten kumppanimaiden kanssa;

| 14. | kannustaa itäisiä kumppaneita osallistumaan EU:n nuoriso-ohjelmiin, joista voidaan mainita esimerkiksi Erasmus+, nuorisotyöllisyysaloite ja nuorisotakuu, EU4Youth -ohjelma, ammatillisen koulutuksen kahdenväliset ja alueelliset ohjelmat (VET) ja Luova Eurooppa -ohjelma, kuten myös Solution for Youth Employment -ohjelman (S4YE) kaltaiset kansainväliset nuoriso-ohjelmat; katsoo, että nuorilla oppijoilla ja harjoittelijoilla, jotka ovat hankkineet taitoja ja kokemusta ulkomailta, on paljon paremmat mahdollisuudet ja paremmat taidot verrattuna niihin, jotka eivät ole viettäneet aikaa ulkomailla; |
| --- | --- |

14.

kannustaa itäisiä kumppaneita osallistumaan EU:n nuoriso-ohjelmiin, joista voidaan mainita esimerkiksi Erasmus+, nuorisotyöllisyysaloite ja nuorisotakuu, EU4Youth -ohjelma, ammatillisen koulutuksen kahdenväliset ja alueelliset ohjelmat (VET) ja Luova Eurooppa -ohjelma, kuten myös Solution for Youth Employment -ohjelman (S4YE) kaltaiset kansainväliset nuoriso-ohjelmat; katsoo, että nuorilla oppijoilla ja harjoittelijoilla, jotka ovat hankkineet taitoja ja kokemusta ulkomailta, on paljon paremmat mahdollisuudet ja paremmat taidot verrattuna niihin, jotka eivät ole viettäneet aikaa ulkomailla;

| 15. | kehottaa lisäämään rahoitusta näille EU:n nuoriso-ohjelmille, mukaan lukien eurooppalainen nuorisotakuu, jotta voitaisiin taata koulutuksen ja tarjottujen työpaikkojen lisäarvo ja laatu; pyytää harkitsemaan kyseisiin ohjelmiin osallistumista koskevan ikärajan nostamista, kun otetaan huomioon, että monet valmistuneet ja työmarkkinoille tulevat nuoret ovat yli 25-vuotiaita; |
| --- | --- |

15.

kehottaa lisäämään rahoitusta näille EU:n nuoriso-ohjelmille, mukaan lukien eurooppalainen nuorisotakuu, jotta voitaisiin taata koulutuksen ja tarjottujen työpaikkojen lisäarvo ja laatu; pyytää harkitsemaan kyseisiin ohjelmiin osallistumista koskevan ikärajan nostamista, kun otetaan huomioon, että monet valmistuneet ja työmarkkinoille tulevat nuoret ovat yli 25-vuotiaita;

| 16. | kehottaa itäisten kumppanimaiden hallituksia varmistamaan, että niiden koulutusjärjestelmät (yleissivistävä, ammatillinen ja korkeampi taso) valmistavat oppilaat asianmukaisella tavalla heidän ammatillista uraansa varten, kuten myös varmistamaan tiivis yhteistyö koulutussektorin, sosiaalipalvelujen, työnantajien ja opiskelijoiden edustajien välillä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa itäisten kumppanimaiden hallituksia varmistamaan, että niiden koulutusjärjestelmät (yleissivistävä, ammatillinen ja korkeampi taso) valmistavat oppilaat asianmukaisella tavalla heidän ammatillista uraansa varten, kuten myös varmistamaan tiivis yhteistyö koulutussektorin, sosiaalipalvelujen, työnantajien ja opiskelijoiden edustajien välillä;

| 17. | kehottaa itäisten kumppanimaiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan, että tyttöjä ja nuoria naisia rohkaistaan tieteen, teknologian, insinööriyden ja matematiikan aloilla (STEM), ja lisäämään naisten edustusta STEM-aloilla; |
| --- | --- |

17.

kehottaa itäisten kumppanimaiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan, että tyttöjä ja nuoria naisia rohkaistaan tieteen, teknologian, insinööriyden ja matematiikan aloilla (STEM), ja lisäämään naisten edustusta STEM-aloilla;

| 18. | painottaa, että koska koulutus on tärkeässä asemassa osallistamisen ja tasa-arvon edistämiseksi, olisi painotettava myös eurooppalaisen tai kansallisten tutkintojen viitekehysten mukaisesti toteutettujen liikkuvuusohjelmien kautta hankitun epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista; kannustaa jäsenmaita edistämään ja tukemaan mahdollisuuksia ammatilliseen liikkuvuuteen nuorten oppisopimuskoulutettavien keskuudessa, kuten myös antamaan heille mahdollisuus kehittää taitojaan olemalla yhteydessä muihin koulutusjärjestelmiin; |
| --- | --- |

18.

painottaa, että koska koulutus on tärkeässä asemassa osallistamisen ja tasa-arvon edistämiseksi, olisi painotettava myös eurooppalaisen tai kansallisten tutkintojen viitekehysten mukaisesti toteutettujen liikkuvuusohjelmien kautta hankitun epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista; kannustaa jäsenmaita edistämään ja tukemaan mahdollisuuksia ammatilliseen liikkuvuuteen nuorten oppisopimuskoulutettavien keskuudessa, kuten myös antamaan heille mahdollisuus kehittää taitojaan olemalla yhteydessä muihin koulutusjärjestelmiin;

| 19. | painottaa, että sujuvaa siirtymistä koulutuksesta työelämään olisi edistettävä yhdistämällä käytännön harjoittelu teoriakoulutukseen ja tarjoamalla työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen laatua koskevan eurooppalaisen peruskirjan mukaisia korkealaatuisia työharjoitteluja sekä tunnustamalla niin virallisen kuin epävirallisen koulutuksen antama tai vapaaehtoistyössä hankittu pätevyys; |
| --- | --- |

19.

painottaa, että sujuvaa siirtymistä koulutuksesta työelämään olisi edistettävä yhdistämällä käytännön harjoittelu teoriakoulutukseen ja tarjoamalla työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen laatua koskevan eurooppalaisen peruskirjan mukaisia korkealaatuisia työharjoitteluja sekä tunnustamalla niin virallisen kuin epävirallisen koulutuksen antama tai vapaaehtoistyössä hankittu pätevyys;

| 20. | painottaa, että kahdenvälisten pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden (DCFTA) perustaminen Ukrainan, Georgian ja Moldovan tasavallan kanssa on keskeinen väline nykyaikaiselle, läpinäkyvälle ja ennustettavissa olevalle lähentymiselle kaupan ja sääntelyn aloilla sekä ulkomaisille suorille investoinneille, jotka johtavat työpaikkojen luomiseen ja pitkän aikavälin kasvuun; tiedostaa samaan aikaan, että itäiset kumppanimaat saattavat seurata eri polkuja vahvistaakseen kyseisiä taloudellisia ja kaupallisia suhteitaan EU:n ja naapurimaidensa kanssa; |
| --- | --- |

20.

painottaa, että kahdenvälisten pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden (DCFTA) perustaminen Ukrainan, Georgian ja Moldovan tasavallan kanssa on keskeinen väline nykyaikaiselle, läpinäkyvälle ja ennustettavissa olevalle lähentymiselle kaupan ja sääntelyn aloilla sekä ulkomaisille suorille investoinneille, jotka johtavat työpaikkojen luomiseen ja pitkän aikavälin kasvuun; tiedostaa samaan aikaan, että itäiset kumppanimaat saattavat seurata eri polkuja vahvistaakseen kyseisiä taloudellisia ja kaupallisia suhteitaan EU:n ja naapurimaidensa kanssa;

| 21. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että assosiaatiosopimukset, mukaan lukien kahdenväliset vapaakauppasopimukset EU:n, Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä, velvoittavat EU:n jäsenvaltiot ja itäiset kumppanimaat tukemaan ihmisten välisiä yhteyksiä, muun muassa tieteen ja tekniikan, liike-elämän, nuorisotyön, koulutuksen ja kulttuurin alojen yhteistyöllä ja vaihtotoiminnalla; muistuttaa, että yhteistyö on ratkaisevan tärkeää kaikille pyrkimyksille palauttaa kasvu ja tukea yrittäjyyttä, investointeja ja työpaikkojen luomista alueella; kehottaa jäsenvaltioita ja itäisiä kumppanimaita selvittämään mahdollisuuksia luoda alueen nuorille yhdistettyjä työllisyys- ja kumppanuusohjelmia lupaavilla taloudenaloilla; |
| --- | --- |

21.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että assosiaatiosopimukset, mukaan lukien kahdenväliset vapaakauppasopimukset EU:n, Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä, velvoittavat EU:n jäsenvaltiot ja itäiset kumppanimaat tukemaan ihmisten välisiä yhteyksiä, muun muassa tieteen ja tekniikan, liike-elämän, nuorisotyön, koulutuksen ja kulttuurin alojen yhteistyöllä ja vaihtotoiminnalla; muistuttaa, että yhteistyö on ratkaisevan tärkeää kaikille pyrkimyksille palauttaa kasvu ja tukea yrittäjyyttä, investointeja ja työpaikkojen luomista alueella; kehottaa jäsenvaltioita ja itäisiä kumppanimaita selvittämään mahdollisuuksia luoda alueen nuorille yhdistettyjä työllisyys- ja kumppanuusohjelmia lupaavilla taloudenaloilla;

| 22. | painottaa, että itäisen kumppanuuden sallimaan liikkumisvapauteen kuuluvan työvoiman liikkuvuuden olisi jatkossakin oltava nuorille vaihtoehto muiden joukossa eikä se saisi muodostua heille pakoksi ansaita elantonsa ulkomailla; painottaa, että liikkuvuuteen liittyy useita haasteita; painottaa, että nuorilla ihmisillä olisi oltava työmahdollisuuksia myös omilla alueillaan ja omissa maissaan; |
| --- | --- |

22.

painottaa, että itäisen kumppanuuden sallimaan liikkumisvapauteen kuuluvan työvoiman liikkuvuuden olisi jatkossakin oltava nuorille vaihtoehto muiden joukossa eikä se saisi muodostua heille pakoksi ansaita elantonsa ulkomailla; painottaa, että liikkuvuuteen liittyy useita haasteita; painottaa, että nuorilla ihmisillä olisi oltava työmahdollisuuksia myös omilla alueillaan ja omissa maissaan;

| 23. | painottaa nk. aivovuodon kielteistä vaikutusta, kun korkeasti koulutetut nuoret jättävät kotimaansa, ja toteaa, että vaikutus tuntuu erityisesti pienimmissä maissa, joissa korkeasti koulutetut työntekijät ovat erityisen arvokkaita; rohkaisee EU:ta ja itäisiä kumppaneita käsittelemään yhdessä nuorten työllisyysmuuttovirtaa itäisen kumppanuuden maista EU:hun sekä edistämään kiertomuuttoa ja varmistamaan nuorille mahdollisuuksia kotiin paluuseen sekä kestävän ja laadukkaan työn löytämiseen heidän itse valitsemassaan paikassa; |
| --- | --- |

23.

painottaa nk. aivovuodon kielteistä vaikutusta, kun korkeasti koulutetut nuoret jättävät kotimaansa, ja toteaa, että vaikutus tuntuu erityisesti pienimmissä maissa, joissa korkeasti koulutetut työntekijät ovat erityisen arvokkaita; rohkaisee EU:ta ja itäisiä kumppaneita käsittelemään yhdessä nuorten työllisyysmuuttovirtaa itäisen kumppanuuden maista EU:hun sekä edistämään kiertomuuttoa ja varmistamaan nuorille mahdollisuuksia kotiin paluuseen sekä kestävän ja laadukkaan työn löytämiseen heidän itse valitsemassaan paikassa;

| 24. | kehottaa EU:ta tarvittaessa tarkistamaan suhteitaan eurooppalaisiin kumppaneihin yhteisten etujen ja eurooppalaisten kumppanien omien, erityisesti taloudellista kehitystä ja nuorisotyöllisyyttä koskevien ansioiden pohjalta; kehottaa myös EU:ta auttamaan itäisiä kumppanimaita jouduttamaan teollisuuspolitiikkansa uudistamista pyrkimyksenä edistää siirtymistä kilpailukykyiseen ja tietopohjaiseen talouteen; |
| --- | --- |

24.

kehottaa EU:ta tarvittaessa tarkistamaan suhteitaan eurooppalaisiin kumppaneihin yhteisten etujen ja eurooppalaisten kumppanien omien, erityisesti taloudellista kehitystä ja nuorisotyöllisyyttä koskevien ansioiden pohjalta; kehottaa myös EU:ta auttamaan itäisiä kumppanimaita jouduttamaan teollisuuspolitiikkansa uudistamista pyrkimyksenä edistää siirtymistä kilpailukykyiseen ja tietopohjaiseen talouteen;

| 25. | kehottaa komissiota ottamaan täyden hyödyn kaikista olemassa olevista, erityisesti nuoriin keskittyvistä välineistä Euroopan naapuruusvälineen puitteissa työpaikkojen luomisen tukemiseksi itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota ottamaan täyden hyödyn kaikista olemassa olevista, erityisesti nuoriin keskittyvistä välineistä Euroopan naapuruusvälineen puitteissa työpaikkojen luomisen tukemiseksi itäisen kumppanuuden maissa;

| 26. | panee merkille, että EU:n varat voivat olla tärkeä väline ihmisten mahdollisuuksien kasvun ja kehityksen edistämisessä; kehottaa lisäämään rahoitusta tiedon levittämiseksi EU:n rahoitusvälineistä ja rahoituksen hakemista ja hankkeiden laatimista ja hallinnointia koskevan tietämyksen ja taitojen lisäämiseksi yliopisto- ja yritysmaailmassa; |
| --- | --- |

26.

panee merkille, että EU:n varat voivat olla tärkeä väline ihmisten mahdollisuuksien kasvun ja kehityksen edistämisessä; kehottaa lisäämään rahoitusta tiedon levittämiseksi EU:n rahoitusvälineistä ja rahoituksen hakemista ja hankkeiden laatimista ja hallinnointia koskevan tietämyksen ja taitojen lisäämiseksi yliopisto- ja yritysmaailmassa;

| 27. | painottaa tarvetta korostaa yksityisen sektorin asemaa työpaikkojen luomisessa; kehottaa tästä syystä itäisten kumppaneiden viranomaisia kehittämään kannustimia yksityisille yrityksille työpaikkojen luomiseksi, esimerkiksi helpottamalla voimassa olevia yritystoiminnan toiminnan aloitusta ja hallinnointia koskevia hallinnollisia ja taloudellisia vaatimuksia, yksinkertaistamalla menetelmiä ja varmistamalla, että startup-yrityksillä on paremmat mahdollisuudet luottoon, pääomasijoitusten ja mikrorahoituksen saantiin; |
| --- | --- |

27.

painottaa tarvetta korostaa yksityisen sektorin asemaa työpaikkojen luomisessa; kehottaa tästä syystä itäisten kumppaneiden viranomaisia kehittämään kannustimia yksityisille yrityksille työpaikkojen luomiseksi, esimerkiksi helpottamalla voimassa olevia yritystoiminnan toiminnan aloitusta ja hallinnointia koskevia hallinnollisia ja taloudellisia vaatimuksia, yksinkertaistamalla menetelmiä ja varmistamalla, että startup-yrityksillä on paremmat mahdollisuudet luottoon, pääomasijoitusten ja mikrorahoituksen saantiin;

| 28. | painottaa tarvetta kehittää itsenäistä ammatinharjoittamista nuorten keskuudessa, parantaa mahdollisuuksia saada edullisia lainoja ja kehittää yrittäjyystaitoja; |
| --- | --- |

28.

painottaa tarvetta kehittää itsenäistä ammatinharjoittamista nuorten keskuudessa, parantaa mahdollisuuksia saada edullisia lainoja ja kehittää yrittäjyystaitoja;

| 29. | painottaa, että samalla kuin yritykset, mukaan lukien pk-yritykset, ovat keskeisessä asemassa nuorten ihmisten työelämätaitojen kehittämisessä, on myös tarpeellista tarjota heille koulutusta yrittäjyydestä sen laajimmassa mahdollisessa merkityksessä; kehottaa näin ollen sisällyttämään liiketoiminnan aloittamiseen ja hallinnointiin tarvittavien ammatillisten taitojen opettamisen koulujen opetusohjelmiin; kehottaa myös poikittaisten yrittäjyydessä tarvittavan osaamisen, taitojen ja tietojen tehokkaaseen edistämiseen ja jakamiseen käytännön ja tosielämän kokemusten kautta; |
| --- | --- |

29.

painottaa, että samalla kuin yritykset, mukaan lukien pk-yritykset, ovat keskeisessä asemassa nuorten ihmisten työelämätaitojen kehittämisessä, on myös tarpeellista tarjota heille koulutusta yrittäjyydestä sen laajimmassa mahdollisessa merkityksessä; kehottaa näin ollen sisällyttämään liiketoiminnan aloittamiseen ja hallinnointiin tarvittavien ammatillisten taitojen opettamisen koulujen opetusohjelmiin; kehottaa myös poikittaisten yrittäjyydessä tarvittavan osaamisen, taitojen ja tietojen tehokkaaseen edistämiseen ja jakamiseen käytännön ja tosielämän kokemusten kautta;

| 30. | kehottaa itäisten kumppanimaiden hallituksia kehittämään kattavia kansallisia strategioita, joissa painotetaan voimakkaasti nuorten asemaa, kuten on suositeltu ILO:n sosiaalisesti oikeudenmukaista globalisaatiota koskevassa julistuksessa; kehottaa myös vahvistamaan valtion työnvälitystoimistoja tehden niistä keskusyksiköitä, jotka voivat tarjota tärkeää tukea nuorille, kehittää yhtenäisen rekisterin työttömistä henkilöistä ja tarjota kokonaisvaltaisen kehyksen kyseisten hallitusten työllisyyspaketissa ehdottamille alakohtaisille toimintasuunnitelmille; |
| --- | --- |

30.

kehottaa itäisten kumppanimaiden hallituksia kehittämään kattavia kansallisia strategioita, joissa painotetaan voimakkaasti nuorten asemaa, kuten on suositeltu ILO:n sosiaalisesti oikeudenmukaista globalisaatiota koskevassa julistuksessa; kehottaa myös vahvistamaan valtion työnvälitystoimistoja tehden niistä keskusyksiköitä, jotka voivat tarjota tärkeää tukea nuorille, kehittää yhtenäisen rekisterin työttömistä henkilöistä ja tarjota kokonaisvaltaisen kehyksen kyseisten hallitusten työllisyyspaketissa ehdottamille alakohtaisille toimintasuunnitelmille;

| 31. | painottaa, että EU:n on kuultava kumppaneita nuorisotyöllisyyttä ja työllistettävyyttä käsittelevän paneelin perustamisesta itäisen kumppanuuden yhteyteen, kuten on kehotettu 2015 Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistuksessa; |
| --- | --- |

31.

painottaa, että EU:n on kuultava kumppaneita nuorisotyöllisyyttä ja työllistettävyyttä käsittelevän paneelin perustamisesta itäisen kumppanuuden yhteyteen, kuten on kehotettu 2015 Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistuksessa;

| 32. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita luomaan uusia liittoja yksityisen sektorin ja kansainvälisen rahoituslaitoksen välille kasvun, työpaikkojen ja nuorten tukemiseksi, noudattamaan tarkistettua EU:n naapuruuspolitiikkaa sekä harkitsemaan myös kumppanuutta Maailmanpankin rahoittaman usean sidosryhmän liittouman Solutions for Youth Employment (SY4E) kanssa; |
| --- | --- |

32.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita luomaan uusia liittoja yksityisen sektorin ja kansainvälisen rahoituslaitoksen välille kasvun, työpaikkojen ja nuorten tukemiseksi, noudattamaan tarkistettua EU:n naapuruuspolitiikkaa sekä harkitsemaan myös kumppanuutta Maailmanpankin rahoittaman usean sidosryhmän liittouman Solutions for Youth Employment (SY4E) kanssa;

| 33. | painottaa EU:n työskentelyä osaamistarpeiden ennustamisessa, erityisesti vihreiden työpaikkojen ja viestintäteknologian kannalta, ja katsoo, että yhteensopivan osaamisen ja saatavilla olevien tai ennustettavien työmahdollisuuksien olisi oltava tärkein painopiste EU:ssa ja itäisissä kumppanimaissa; |
| --- | --- |

33.

painottaa EU:n työskentelyä osaamistarpeiden ennustamisessa, erityisesti vihreiden työpaikkojen ja viestintäteknologian kannalta, ja katsoo, että yhteensopivan osaamisen ja saatavilla olevien tai ennustettavien työmahdollisuuksien olisi oltava tärkein painopiste EU:ssa ja itäisissä kumppanimaissa;

| 34. | painottaa, että yhteistyön vahvistaminen nuoriso- ja opiskelijavaihtoihin liittyen ja uusien apuraha- ja koulutusohjelmien kehittäminen samoin kuin Erasmus+ -ohjelmaan osallistumisen helpottaminen takaisivat osaamisen kehittymisen ja antaisivat mahdollisuuden nuorille itäisissä kumppanimaissa tutustua EU:hun ja päinvastoin, mikä tarjoaisi heille parempia mahdollisuuksia ja helpottaisi heidän työllistymistään; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että yhteistyön vahvistaminen nuoriso- ja opiskelijavaihtoihin liittyen ja uusien apuraha- ja koulutusohjelmien kehittäminen samoin kuin Erasmus+ -ohjelmaan osallistumisen helpottaminen takaisivat osaamisen kehittymisen ja antaisivat mahdollisuuden nuorille itäisissä kumppanimaissa tutustua EU:hun ja päinvastoin, mikä tarjoaisi heille parempia mahdollisuuksia ja helpottaisi heidän työllistymistään;

| 35. | kehottaa EU:ta ja itäisiä kumppanimaita rohkaisemaan, edistämään ja uudistamaan liiketoimintaympäristöään; painottaa yrittäjyyden ja pk-yritysten kautta tapahtuvaa kehitystä; muistuttaa, että tämä ala luo useita työmahdollisuuksia myös nuorille; |
| --- | --- |

35.

kehottaa EU:ta ja itäisiä kumppanimaita rohkaisemaan, edistämään ja uudistamaan liiketoimintaympäristöään; painottaa yrittäjyyden ja pk-yritysten kautta tapahtuvaa kehitystä; muistuttaa, että tämä ala luo useita työmahdollisuuksia myös nuorille;

| 36. | kannustaa EU:ta ja itäisten kumppanimaiden hallituksia digitaalisen ympäristön yhdenmukaistamiseen ja tukemaan pyrkimyksiä toteuttaa digitaalista taloutta, joka palvelee niiden yhteistyötä paremmin; painottaa, että sellainen talous loisi työpaikkoja, erityisesti nuorille; |
| --- | --- |

36.

kannustaa EU:ta ja itäisten kumppanimaiden hallituksia digitaalisen ympäristön yhdenmukaistamiseen ja tukemaan pyrkimyksiä toteuttaa digitaalista taloutta, joka palvelee niiden yhteistyötä paremmin; painottaa, että sellainen talous loisi työpaikkoja, erityisesti nuorille;

| 37. | kehottaa EU:ta ja itäisiä kumppanimaita tukemaan maanviljelyä; painottaa tämän osa-alueen todellista tärkeyttä; painottaa nykyaikaistamisen ja monipuolistamisen tarpeellisuutta maaseudulla, jos aiotaan luoda työpaikkoja ja houkutella nuoria edistämään tämän alan kasvua ja kehitystä; |
| --- | --- |

37.

kehottaa EU:ta ja itäisiä kumppanimaita tukemaan maanviljelyä; painottaa tämän osa-alueen todellista tärkeyttä; painottaa nykyaikaistamisen ja monipuolistamisen tarpeellisuutta maaseudulla, jos aiotaan luoda työpaikkoja ja houkutella nuoria edistämään tämän alan kasvua ja kehitystä;

| 38. | painottaa, että koulutuksen laadun arvioimiseksi ja työmarkkinoilla vaadittavan osaamisen (pätevyyden) tarjoamiseksi nuorille on tarpeen tehdä valmistumisen jälkeisiä tavallisia tutkimuksia ja mielipidekyselyitä nuorisotyöllisyyden tasosta (mukaan lukien ammattikohtaiset), kuten myös indikaattorien määritteleminen näiden arvojen luonteen selvittämiseksi; |
| --- | --- |

38.

painottaa, että koulutuksen laadun arvioimiseksi ja työmarkkinoilla vaadittavan osaamisen (pätevyyden) tarjoamiseksi nuorille on tarpeen tehdä valmistumisen jälkeisiä tavallisia tutkimuksia ja mielipidekyselyitä nuorisotyöllisyyden tasosta (mukaan lukien ammattikohtaiset), kuten myös indikaattorien määritteleminen näiden arvojen luonteen selvittämiseksi;

| 39. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle ja EU:n jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

39.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle ja EU:n jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0008.

(2)  http://www.euronest.europarl.europa.eu/euronest/webdav/site/mySite/shared/general_documents/third_ordinary_session_2013/Resolutions/resolution_soc_28052013_en.pdf.

---

| 15.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/24

---

EURONESTIN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖSLAUSELMA

naisten työmarkkinatilanteesta itäisen Euroopan kumppanimaissa

(2018/C 99/07)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon (28. ja 29. marraskuuta 2013 Vilnassa) pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta (”Eastern Partnership: the way ahead”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon (28. ja 29. marraskuuta 2013 Vilnassa) pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta (”Eastern Partnership: the way ahead”),

| — | ottaa huomioon Varsovassa 29. ja 30. syyskuuta 2011 pidetyssä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Varsovassa 29. ja 30. syyskuuta 2011 pidetyssä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman naisten oikeuksista itäisen kumppanuuden valtioissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman naisten oikeuksista itäisen kumppanuuden valtioissa (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. lokakuuta 2013 antaman päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikasta: kohti vahvempaa kumppanuutta – Euroopan parlamentin kanta vuoden 2012 määräaikaiskertomuksiin (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. lokakuuta 2013 antaman päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikasta: kohti vahvempaa kumppanuutta – Euroopan parlamentin kanta vuoden 2012 määräaikaiskertomuksiin (2),

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan;

| A. | toteaa, että Prahan julkilausuman mukaan kumppanuus perustuu sitoutumiseen kansainvälisen oikeuden periaatteisiin sekä perusarvoihin, joihin kuuluvat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen; toteaa, että Riian julkilausumassa sukupuolten tasa-arvoon viitattiin lupaavana uutena yhteistyöalueena; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Prahan julkilausuman mukaan kumppanuus perustuu sitoutumiseen kansainvälisen oikeuden periaatteisiin sekä perusarvoihin, joihin kuuluvat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen; toteaa, että Riian julkilausumassa sukupuolten tasa-arvoon viitattiin lupaavana uutena yhteistyöalueena;

| B. | toteaa, että kumppanimaiden tehostettu eriytyminen ja oman vastuun ottaminen ovat tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan tärkeimpiä periaatteita, kun otetaan huomioon kunkin maan erityistilanne; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kumppanimaiden tehostettu eriytyminen ja oman vastuun ottaminen ovat tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan tärkeimpiä periaatteita, kun otetaan huomioon kunkin maan erityistilanne;

| C. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvon toteutumista ja kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskeva tavoite olisi otettava asianmukaisesti huomioon, ja toteaa, että tämä on tavoite 5 vuosiksi 2016–2030 asetetuissa kestävän kehityksen tavoitteissa, jotka Yhdistyneet kansakunnat (YK) hyväksyi YK:n päätoimipaikassa New Yorkissa 25.–27. syyskuuta 2015 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvon toteutumista ja kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskeva tavoite olisi otettava asianmukaisesti huomioon, ja toteaa, että tämä on tavoite 5 vuosiksi 2016–2030 asetetuissa kestävän kehityksen tavoitteissa, jotka Yhdistyneet kansakunnat (YK) hyväksyi YK:n päätoimipaikassa New Yorkissa 25.–27. syyskuuta 2015 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa;

| D. | toteaa, että naisten ja miesten tasa-arvosta määrätään kaikkien itäisen Euroopan kumppanimaiden perustuslaeissa ja oikeusjärjestelmissä ja että kaikki nämä maat ovat ratifioineet useimmat merkittävät kansainväliset alan yleissopimukset varauksitta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että naisten ja miesten tasa-arvosta määrätään kaikkien itäisen Euroopan kumppanimaiden perustuslaeissa ja oikeusjärjestelmissä ja että kaikki nämä maat ovat ratifioineet useimmat merkittävät kansainväliset alan yleissopimukset varauksitta;

| E. | toteaa, että kaikki itäisen Euroopan kumppanimaat ovat laatineet naisten tilannetta parantavia strategioita, ohjelmia tai toimintasuunnitelmia; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kaikki itäisen Euroopan kumppanimaat ovat laatineet naisten tilannetta parantavia strategioita, ohjelmia tai toimintasuunnitelmia;

| F. | toteaa, että vertikaalinen ja horisontaalinen eriytyminen naisten sijoittumisessa itäisen Euroopan kumppanimaiden työmarkkinoille on edelleen juurtunut syvään kulttuurisiin ja sosiaalisiin normeihin; toteaa, että naisten taakkana on myös palkattomasta kotityöstä muodostuva ”toinen työvuoro”; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että vertikaalinen ja horisontaalinen eriytyminen naisten sijoittumisessa itäisen Euroopan kumppanimaiden työmarkkinoille on edelleen juurtunut syvään kulttuurisiin ja sosiaalisiin normeihin; toteaa, että naisten taakkana on myös palkattomasta kotityöstä muodostuva ”toinen työvuoro”;

| G. | katsoo, että stereotypioilla voi olla kielteinen vaikutus naisten rooleihin ja että ne voivat kuvastua kasvatus- ja koulutusvalintoihin ja vaikuttaa edelleen työmarkkinoihin; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että stereotypioilla voi olla kielteinen vaikutus naisten rooleihin ja että ne voivat kuvastua kasvatus- ja koulutusvalintoihin ja vaikuttaa edelleen työmarkkinoihin;

| H. | katsoo, että naisiin kohdistuvan väkivallan taso on suhteellisen korkea, vaikkakin itäisen Euroopan kumppanimaiden välillä on tältä osin huomattavia eroja; toteaa, että väkivallan kohteeksi joutumisen riski on vielä paljon suurempi etnisiin vähemmistöihin, kuten romaneihin, kuuluvien naisten kohdalla; ottaa huomioon, että romanitytöt ja -naiset kohtaavat sukupuolensa ja etnisen alkuperänsä vuoksi kaksinkertaista syrjintää, mistä on osoituksena muuta väestöä alhaisemmat koulutustasot, merkittävästi korkeammat työttömyystasot ja heikompi terveys; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että naisiin kohdistuvan väkivallan taso on suhteellisen korkea, vaikkakin itäisen Euroopan kumppanimaiden välillä on tältä osin huomattavia eroja; toteaa, että väkivallan kohteeksi joutumisen riski on vielä paljon suurempi etnisiin vähemmistöihin, kuten romaneihin, kuuluvien naisten kohdalla; ottaa huomioon, että romanitytöt ja -naiset kohtaavat sukupuolensa ja etnisen alkuperänsä vuoksi kaksinkertaista syrjintää, mistä on osoituksena muuta väestöä alhaisemmat koulutustasot, merkittävästi korkeammat työttömyystasot ja heikompi terveys;

| I. | toteaa, että Ukrainassa yli 1,5 miljoonaa ihmistä, joista kaksi kolmasosaa on naisia ja lapsia, on joutunut siirtymään kotiseudultaan terroristijoukkojen hyökkäysten alettua ja kärsii terveydenhuollon, asuntojen ja työpaikkojen puutteesta; toteaa, että lapsi- ja varhaisavioliittojen, suunnittelemattomien raskauksien ja lastenhoitovelvollisuuksien takia romanitytöt käyvät Moldovassa koulua keskimäärin alle neljä vuotta, kun muut tytöt käyvät koulua 11 vuotta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Ukrainassa yli 1,5 miljoonaa ihmistä, joista kaksi kolmasosaa on naisia ja lapsia, on joutunut siirtymään kotiseudultaan terroristijoukkojen hyökkäysten alettua ja kärsii terveydenhuollon, asuntojen ja työpaikkojen puutteesta; toteaa, että lapsi- ja varhaisavioliittojen, suunnittelemattomien raskauksien ja lastenhoitovelvollisuuksien takia romanitytöt käyvät Moldovassa koulua keskimäärin alle neljä vuotta, kun muut tytöt käyvät koulua 11 vuotta;

| J. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksien puolustamiseen, täyttymiseen ja toteutumiseen; toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on edelleen Euroopan naapuruuspolitiikan ja Euroopan naapuruusvälineen horisontaalinen painopiste ja että tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä olisi tehostettava tukea kansalaisyhteiskunnalle ja pantava enemmän painoa sukupuolten tasa-arvolle; toteaa, että kansalaisyhteiskunnalla on erittäin tärkeä tehtävä sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa itäisessä kumppanuudessa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksien puolustamiseen, täyttymiseen ja toteutumiseen; toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on edelleen Euroopan naapuruuspolitiikan ja Euroopan naapuruusvälineen horisontaalinen painopiste ja että tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä olisi tehostettava tukea kansalaisyhteiskunnalle ja pantava enemmän painoa sukupuolten tasa-arvolle; toteaa, että kansalaisyhteiskunnalla on erittäin tärkeä tehtävä sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa itäisessä kumppanuudessa;

Sukupuolten tasa-arvo: sääntelykehys

| 1. | korostaa, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ja kaikki itäisen Euroopan kumppanimaat ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta (CEDAW-sopimus); |
| --- | --- |

1.

korostaa, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ja kaikki itäisen Euroopan kumppanimaat ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta (CEDAW-sopimus);

| 2. | palauttaa mieliin, että yleissopimuksen III osassa (10–14 artiklassa) kuvataan naisten taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia ja 11 artiklassa keskitytään erityisesti työllisyyteen, kun siinä määrätään seuraavista: oikeus samoihin työmahdollisuuksiin, vapaaseen ammatin valintaan, etenemiseen, työsuhdeturvaan sekä kaikkiin palvelussuhteeseen liittyviin etuuksiin ja ehtoihin, ammattikoulutukseen, samaan palkkaan, sosiaaliturvaan, ja äitiyslomaan ja raskauden perusteella tapahtuvan irtisanomisen kieltäminen; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että yleissopimuksen III osassa (10–14 artiklassa) kuvataan naisten taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia ja 11 artiklassa keskitytään erityisesti työllisyyteen, kun siinä määrätään seuraavista: oikeus samoihin työmahdollisuuksiin, vapaaseen ammatin valintaan, etenemiseen, työsuhdeturvaan sekä kaikkiin palvelussuhteeseen liittyviin etuuksiin ja ehtoihin, ammattikoulutukseen, samaan palkkaan, sosiaaliturvaan, ja äitiyslomaan ja raskauden perusteella tapahtuvan irtisanomisen kieltäminen;

| 3. | painottaa lisäksi, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa ja 3 artiklan 3 kohdassa sukupuolten tasa-arvon todetaan olevan yksi unionin perustana olevista keskeisistä periaatteista; palauttaa mieliin, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklassa vahvistetaan, että miesten ja naisten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla työelämä ja palkkaus mukaan lukien; |
| --- | --- |

3.

painottaa lisäksi, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa ja 3 artiklan 3 kohdassa sukupuolten tasa-arvon todetaan olevan yksi unionin perustana olevista keskeisistä periaatteista; palauttaa mieliin, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklassa vahvistetaan, että miesten ja naisten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla työelämä ja palkkaus mukaan lukien;

| 4. | palauttaa mieliin, että SEU:n 21 artiklassa korostetaan, että unionin toimintaa kansainvälisellä tasolla on ohjattava sen perustana olevien periaatteiden pohjalta; |
| --- | --- |

4.

palauttaa mieliin, että SEU:n 21 artiklassa korostetaan, että unionin toimintaa kansainvälisellä tasolla on ohjattava sen perustana olevien periaatteiden pohjalta;

| 5. | painottaa, että EU:n kehittämä sukupuolten tasa-arvoa koskeva säännöstö on tässä mielessä tärkeä ja merkityksellinen tekijä; korostaa, että tämä käsittää sekä sukupuolten tasa-arvokysymyksiä koskevan lainsäädännön että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön; |
| --- | --- |

5.

painottaa, että EU:n kehittämä sukupuolten tasa-arvoa koskeva säännöstö on tässä mielessä tärkeä ja merkityksellinen tekijä; korostaa, että tämä käsittää sekä sukupuolten tasa-arvokysymyksiä koskevan lainsäädännön että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön;

| 6. | on samanaikaisesti vahvasti sitä mieltä, että sukupuolten tasa-arvoa koskevissa kysymyksissä on edelleen parantamisen varaa sekä unionissa että itäisen Euroopan kumppanimaissa ja että hyvien käytäntöjen vaihtamisesta voisi olla hyötyä kaikille; |
| --- | --- |

6.

on samanaikaisesti vahvasti sitä mieltä, että sukupuolten tasa-arvoa koskevissa kysymyksissä on edelleen parantamisen varaa sekä unionissa että itäisen Euroopan kumppanimaissa ja että hyvien käytäntöjen vaihtamisesta voisi olla hyötyä kaikille;

Suuntaukset itäisen Euroopan kumppanimaissa

| 7. | käsittää, että naisten tilanteessa itäisen Euroopan kumppanimaiden työmarkkinoilla on kansallisia tai paikallisia eroja; katsoo kuitenkin, että on mahdollista yksilöidä joitakin yleisiä suuntauksia, kuten suhteellisen pienet erot naisten ja miesten työllisyystasoissa ja naisten korkea koulutustaso tai keskittyminen tietyille elinkeinoelämän aloille; |
| --- | --- |

7.

käsittää, että naisten tilanteessa itäisen Euroopan kumppanimaiden työmarkkinoilla on kansallisia tai paikallisia eroja; katsoo kuitenkin, että on mahdollista yksilöidä joitakin yleisiä suuntauksia, kuten suhteellisen pienet erot naisten ja miesten työllisyystasoissa ja naisten korkea koulutustaso tai keskittyminen tietyille elinkeinoelämän aloille;

| 8. | palauttaa mieliin maailmanlaajuista sukupuolten välistä kuilua koskevan Maailman talousfoorumin raportin ja sen talouteen osallistumista ja taloudellisia mahdollisuuksia koskevan alaindeksin, jolla mitataan useiden tekijöiden, kuten työvoimaosuuden tai samapalkkaisuuden, keskiarvoja, ja palauttaa mieliin, että niiden perusteella itäisen Euroopan kumppanimaat saavat pisteitä 66:sta (Armenia) 74:ään (Moldova) eli ne niin ollen muodostavat yhtenäisemmän ryhmän kuin EU:n maat, jotka saavat pisteitä 67:stä (Unkari) 85:een (Suomi); |
| --- | --- |

8.

palauttaa mieliin maailmanlaajuista sukupuolten välistä kuilua koskevan Maailman talousfoorumin raportin ja sen talouteen osallistumista ja taloudellisia mahdollisuuksia koskevan alaindeksin, jolla mitataan useiden tekijöiden, kuten työvoimaosuuden tai samapalkkaisuuden, keskiarvoja, ja palauttaa mieliin, että niiden perusteella itäisen Euroopan kumppanimaat saavat pisteitä 66:sta (Armenia) 74:ään (Moldova) eli ne niin ollen muodostavat yhtenäisemmän ryhmän kuin EU:n maat, jotka saavat pisteitä 67:stä (Unkari) 85:een (Suomi);

| 9. | pitää tämän vuoksi myönteisenä, että naisten työmarkkinoille integroitumisen taso on itäisen kumppanuuden maissa suhteellisen suuri, mikä todennäköisesti johtuu niiden jakamista menneistä kokemuksista; pitää kuitenkin valitettavana, että naisten osallisuus työvoimasta näyttää viime vuosikymmeninä laskeneen kumppanimaissa havaitun perinteisiin paluun seurauksena; |
| --- | --- |

9.

pitää tämän vuoksi myönteisenä, että naisten työmarkkinoille integroitumisen taso on itäisen kumppanuuden maissa suhteellisen suuri, mikä todennäköisesti johtuu niiden jakamista menneistä kokemuksista; pitää kuitenkin valitettavana, että naisten osallisuus työvoimasta näyttää viime vuosikymmeninä laskeneen kumppanimaissa havaitun perinteisiin paluun seurauksena;

| 10. | painottaa, että itäisen Euroopan kumppanimaat eroavat jonkin verran toisistaan mutta vakiintuneiden virallisten tilastojen puuttuminen voi osaltaan kätkeä eroavaisuuksia, kuten pitkistä äitiyslomista ja varhaisesta eläköitymisestä johtuvaa naisten tosiasiallista toimettomuutta (eristäytymistä työmarkkinoilta) ja naisten köyhyyttä; panee merkille, että muunlaisia mahdollisia eroja on samoin havaittavissa työsuhdeturvassa tai työhön liittyvien oikeuksien kunnioittamisessa tai palkoissa erityisesti virallisen ja epävirallisen sekä yksityisen ja julkisen sektorin välillä; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että itäisen Euroopan kumppanimaat eroavat jonkin verran toisistaan mutta vakiintuneiden virallisten tilastojen puuttuminen voi osaltaan kätkeä eroavaisuuksia, kuten pitkistä äitiyslomista ja varhaisesta eläköitymisestä johtuvaa naisten tosiasiallista toimettomuutta (eristäytymistä työmarkkinoilta) ja naisten köyhyyttä; panee merkille, että muunlaisia mahdollisia eroja on samoin havaittavissa työsuhdeturvassa tai työhön liittyvien oikeuksien kunnioittamisessa tai palkoissa erityisesti virallisen ja epävirallisen sekä yksityisen ja julkisen sektorin välillä;

| 11. | pitää valitettavana, että sukupuolten välinen palkkaero on edelleen suuri ja voi olla jopa 50 prosenttia, vaikka joissakin itäisen kumppanuuden maissa nuorilla naisilla on miehiä useammin yliopistokoulutus mutta silti naisilla on lukuisia kulttuurisia ja sosiologisia esteitä päästä johtoasemiin, kuten on asian laita usein myös EU:ssa; |
| --- | --- |

11.

pitää valitettavana, että sukupuolten välinen palkkaero on edelleen suuri ja voi olla jopa 50 prosenttia, vaikka joissakin itäisen kumppanuuden maissa nuorilla naisilla on miehiä useammin yliopistokoulutus mutta silti naisilla on lukuisia kulttuurisia ja sosiologisia esteitä päästä johtoasemiin, kuten on asian laita usein myös EU:ssa;

| 12. | korostaa, että naisten yrittäjyyttä voivat lisäksi estää stereotypiat, pääomansaanti- ja verkostoitumisvaikeudet, korruptio ja joskus suuri sääntelytaakka; katsoo, että kuten EU:ssakin naisilla on taakkana lisäksi toinen palkaton kotityövuoro, mitä on joissakin tapauksissa pahentanut markkinatalouteen siirtymisen jälkeinen sosiaaliturvaohjelmien purkaminen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että naisten yrittäjyyttä voivat lisäksi estää stereotypiat, pääomansaanti- ja verkostoitumisvaikeudet, korruptio ja joskus suuri sääntelytaakka; katsoo, että kuten EU:ssakin naisilla on taakkana lisäksi toinen palkaton kotityövuoro, mitä on joissakin tapauksissa pahentanut markkinatalouteen siirtymisen jälkeinen sosiaaliturvaohjelmien purkaminen;

| 13. | painottaa lisäksi, että naisiin kohdistuu pitkäaikaisen köyhyyden riski työttömyyden, alityöllisyyden sekä epävarmojen ja alipalkattujen töiden vuoksi; pelkää, että tämä voi johtaa laittomaan muuttoliikkeeseen ja että naisista voi tulla salakuljettajien ja ihmiskauppiaiden uhreja; korostaa erityisesti, että heikossa asemassa oleviin ryhmiin, kuten romaninaisiin, kohdistuu suurempi riski ja että ainoastaan pieni määrä ihmiskaupan kohteena olevia romaninaisia tai -lapsia ilmoittaa heidät myyneistä kauppiaista viranomaisille ja saa uhreille tarkoitettuja ennaltaehkäisy- ja suojelupalveluja; |
| --- | --- |

13.

painottaa lisäksi, että naisiin kohdistuu pitkäaikaisen köyhyyden riski työttömyyden, alityöllisyyden sekä epävarmojen ja alipalkattujen töiden vuoksi; pelkää, että tämä voi johtaa laittomaan muuttoliikkeeseen ja että naisista voi tulla salakuljettajien ja ihmiskauppiaiden uhreja; korostaa erityisesti, että heikossa asemassa oleviin ryhmiin, kuten romaninaisiin, kohdistuu suurempi riski ja että ainoastaan pieni määrä ihmiskaupan kohteena olevia romaninaisia tai -lapsia ilmoittaa heidät myyneistä kauppiaista viranomaisille ja saa uhreille tarkoitettuja ennaltaehkäisy- ja suojelupalveluja;

| 14. | painottaa, että ne itäisen Euroopan kumppanimaiden maahanmuuttajanaiset, jotka tekevät huonosti palkattua työtä eivätkä ole kenties koskaan oikeutettuja pysyvään oleskelulupaan tai kansalaisuuteen, toisin kuin ammattitaitoisten siirtotyöläisten ryhmä asemamaassa, ovat suuressa vaarassa joutua hyväksikäytön ja syrjinnän kohteiksi; pelkää, että tämä voi aiheuttaa vakavia ongelmia terveydenhuolto- ja lisääntymisterveyspalveluihin pääsyssä, koska nämä naiset eivät kuulu vakuutusjärjestelmän tai kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän piiriin tai he voisivat joutua maksamaan maksuja, joihin heillä ei ole varaa; |
| --- | --- |

14.

painottaa, että ne itäisen Euroopan kumppanimaiden maahanmuuttajanaiset, jotka tekevät huonosti palkattua työtä eivätkä ole kenties koskaan oikeutettuja pysyvään oleskelulupaan tai kansalaisuuteen, toisin kuin ammattitaitoisten siirtotyöläisten ryhmä asemamaassa, ovat suuressa vaarassa joutua hyväksikäytön ja syrjinnän kohteiksi; pelkää, että tämä voi aiheuttaa vakavia ongelmia terveydenhuolto- ja lisääntymisterveyspalveluihin pääsyssä, koska nämä naiset eivät kuulu vakuutusjärjestelmän tai kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän piiriin tai he voisivat joutua maksamaan maksuja, joihin heillä ei ole varaa;

EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden alalla tekemä yhteistyö

| 15. | pitää myönteisenä, että Euroopan naapuruuspolitiikan strategisissa painopisteissä vuosille 2014–2020 sukupuolten tasa-arvoa on korostettu monialaisena asiana, johon on puututtava ja joka on sisällytettävä kaikkeen asiaankuuluvaan toimintaan; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä, että Euroopan naapuruuspolitiikan strategisissa painopisteissä vuosille 2014–2020 sukupuolten tasa-arvoa on korostettu monialaisena asiana, johon on puututtava ja joka on sisällytettävä kaikkeen asiaankuuluvaan toimintaan;

| 16. | on tyytyväinen myös siihen, että kaikkia itäisen kumppanuuden maita (Valko-Venäjää lukuun ottamatta) koskevissa Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmissa käsitellään sukupuolten tasa-arvoa ja tavoitteena on siirtyminen vähitellen kohti EU:n standardeja; |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen myös siihen, että kaikkia itäisen kumppanuuden maita (Valko-Venäjää lukuun ottamatta) koskevissa Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmissa käsitellään sukupuolten tasa-arvoa ja tavoitteena on siirtyminen vähitellen kohti EU:n standardeja;

| 17. | on tyytyväinen siihen, että kaikissa Ukrainan, Moldovan ja Georgian kanssa tehdyissä assosiaatiosopimuksissa on artikloja, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvoa, ja että niissä luetellaan EU:n direktiivit, joiden mukaan maiden on mukautettava lainsäädäntöään lähivuosien aikana; korostaa arvostavansa sitä, että koko Euroopan maanosan yhteisessä säännöstössä on vahvistettu oikeudet muun muassa yhdenvertaiseen kohteluun työssä ja ammatissa, vanhempainlomaan, raskaana olevien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden edistämiseen ja sosiaaliturvaan; |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen siihen, että kaikissa Ukrainan, Moldovan ja Georgian kanssa tehdyissä assosiaatiosopimuksissa on artikloja, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvoa, ja että niissä luetellaan EU:n direktiivit, joiden mukaan maiden on mukautettava lainsäädäntöään lähivuosien aikana; korostaa arvostavansa sitä, että koko Euroopan maanosan yhteisessä säännöstössä on vahvistettu oikeudet muun muassa yhdenvertaiseen kohteluun työssä ja ammatissa, vanhempainlomaan, raskaana olevien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden edistämiseen ja sosiaaliturvaan;

| 18. | painottaa kuitenkin, että nämä tekijät puuttuvat komission Armenian ja Azerbaidžanin kanssa 1990-luvun loppupuolella neuvottelemista kumppanuus- ja yhteistyösopimuksista; panee tyytyväisenä merkille, että parafoitu kokonaisvaltainen ja laajennettu EU–Armenia-kumppanuussopimus tehtiin Brysselissä marraskuussa 2017 ja että parhaillaan neuvotellaan kokonaisvaltaisesta ja laajennetusta EU–Azerbaidžan-kumppanuussopimuksesta, ja luottaa, että näihin uusiin sopimuksiin sisältyy sukupuolta koskeva ulottuvuus; |
| --- | --- |

18.

painottaa kuitenkin, että nämä tekijät puuttuvat komission Armenian ja Azerbaidžanin kanssa 1990-luvun loppupuolella neuvottelemista kumppanuus- ja yhteistyösopimuksista; panee tyytyväisenä merkille, että parafoitu kokonaisvaltainen ja laajennettu EU–Armenia-kumppanuussopimus tehtiin Brysselissä marraskuussa 2017 ja että parhaillaan neuvotellaan kokonaisvaltaisesta ja laajennetusta EU–Azerbaidžan-kumppanuussopimuksesta, ja luottaa, että näihin uusiin sopimuksiin sisältyy sukupuolta koskeva ulottuvuus;

| 19. | palauttaa mieliin, että tiettyjä naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseen tähtääviä hankkeita rahoitetaan itäisen kumppanuuden alalla nykyisin EU:n demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen ja Euroopan naapuruusvälineen kautta ja että naisten yrittäjyyttä edistetään EU:n alueellisella tuella suunnittelemalla kansallisia politiikkoja, tukemalla naisyrittäjien järjestöjä ja naisten johtamia pk-yrityksiä sekä valmentamisen ja mentoroinnin avulla; |
| --- | --- |

19.

palauttaa mieliin, että tiettyjä naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseen tähtääviä hankkeita rahoitetaan itäisen kumppanuuden alalla nykyisin EU:n demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen ja Euroopan naapuruusvälineen kautta ja että naisten yrittäjyyttä edistetään EU:n alueellisella tuella suunnittelemalla kansallisia politiikkoja, tukemalla naisyrittäjien järjestöjä ja naisten johtamia pk-yrityksiä sekä valmentamisen ja mentoroinnin avulla;

Tulevaisuudennäkymät: tulevan toiminnan mahdolliset painopisteet

| 20. | kehottaa EU:n ja itäisen Euroopan kumppaneita tunnustamaan selvästi sukupuolten tasa-arvon yhteiseksi perusarvoksi ja sen saavuttamisen yhteistyön päämääräksi; korostaa, että useimmat haasteet ovat luonteeltaan yhteisiä EU:lle ja sen kumppaneille ja poliittisella tahdolla voitaisiin edistää sitä, että naisten oikeuksille ja sukupuolten tasa-arvolle annetaan suurempi merkitys itäisen kumppanuuden ensisijaisissa poliittisissa tavoitteissa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa EU:n ja itäisen Euroopan kumppaneita tunnustamaan selvästi sukupuolten tasa-arvon yhteiseksi perusarvoksi ja sen saavuttamisen yhteistyön päämääräksi; korostaa, että useimmat haasteet ovat luonteeltaan yhteisiä EU:lle ja sen kumppaneille ja poliittisella tahdolla voitaisiin edistää sitä, että naisten oikeuksille ja sukupuolten tasa-arvolle annetaan suurempi merkitys itäisen kumppanuuden ensisijaisissa poliittisissa tavoitteissa;

| 21. | korostaa, että keskeiset arvot, kuten yhdenvertainen taloudellinen riippumattomuus, sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä ja tasa-arvo päätöksenteossa, olisi tämän vuoksi tunnustettava ohjaaviksi periaatteiksi ja yhteisiksi painopisteiksi; pyytää itäisen Euroopan kumppaneita harkitsemaan työ- ja yksityiselämän tasapainottavien toimien käyttöönottoa, jotta naisten työllisyyden esteet poistetaan ja pienennetään sukupuolten välistä eläke-eroa; korostaa lisäksi, että naisten työskentelyn tietyissä ammateissa kieltäviä vanhentuneita säännöksiä olisi tarkistettava, sillä ne rajoittavat aiheettomasti naisten pääsyä tiettyihin ammatteihin ja töihin; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että keskeiset arvot, kuten yhdenvertainen taloudellinen riippumattomuus, sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä ja tasa-arvo päätöksenteossa, olisi tämän vuoksi tunnustettava ohjaaviksi periaatteiksi ja yhteisiksi painopisteiksi; pyytää itäisen Euroopan kumppaneita harkitsemaan työ- ja yksityiselämän tasapainottavien toimien käyttöönottoa, jotta naisten työllisyyden esteet poistetaan ja pienennetään sukupuolten välistä eläke-eroa; korostaa lisäksi, että naisten työskentelyn tietyissä ammateissa kieltäviä vanhentuneita säännöksiä olisi tarkistettava, sillä ne rajoittavat aiheettomasti naisten pääsyä tiettyihin ammatteihin ja töihin;

| 22. | suosittaa painokkaasti naisten oikeuksia työmarkkinoilla kaikilla tavoin parantavia toimia, kuten nykyisen säädöskehyksen vaikuttavaa täytäntöönpanoa, naisten ja miesten tasa-arvon edistämistä, naisten yrittäjyyttä edistäviä toimenpiteitä, naisten tilannetta koskevia valistuskampanjoita, parempaa tietojenkeruuta, arviointia ja seurantaa räätälöityjen toimenpiteiden ehdottamiseksi sekä tukea naisten verkostoille ja ruohonjuuritason toiminnalle; panee merkille, että naisille avautuvat uudet mahdollisuudet voitaisiin itäisen kumppanuuden maissa yhdistää digitalisaation ja yhteistyötalouden kehittämiseen; |
| --- | --- |

22.

suosittaa painokkaasti naisten oikeuksia työmarkkinoilla kaikilla tavoin parantavia toimia, kuten nykyisen säädöskehyksen vaikuttavaa täytäntöönpanoa, naisten ja miesten tasa-arvon edistämistä, naisten yrittäjyyttä edistäviä toimenpiteitä, naisten tilannetta koskevia valistuskampanjoita, parempaa tietojenkeruuta, arviointia ja seurantaa räätälöityjen toimenpiteiden ehdottamiseksi sekä tukea naisten verkostoille ja ruohonjuuritason toiminnalle; panee merkille, että naisille avautuvat uudet mahdollisuudet voitaisiin itäisen kumppanuuden maissa yhdistää digitalisaation ja yhteistyötalouden kehittämiseen;

| 23. | korostaa, että on laadittava sukupuolisensitiivinen tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen sekä oikeuksiin perustuva toimintapolitiikka, jolla säännellään ja hallinnoidaan muuttoliikkeen kaikkia näkökohtia ja vaiheita ja parannetaan naissiirtotyöläisten työskentelymahdollisuuksia ulkomailla ja näin edistetään turvallista muuttoliikettä ja varmistetaan naissiirtotyöläisten oikeuksien suojelu; kehottaa itäisen Euroopan kumppanimaita suunnittelemaan tai valvomaan kattavia sosioekonomisia, psykologisia ja oikeudellisia palveluja, joiden avulla helpotetaan alkuperämaahansa palanneiden naisten uudelleen kotoutumista; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että on laadittava sukupuolisensitiivinen tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen sekä oikeuksiin perustuva toimintapolitiikka, jolla säännellään ja hallinnoidaan muuttoliikkeen kaikkia näkökohtia ja vaiheita ja parannetaan naissiirtotyöläisten työskentelymahdollisuuksia ulkomailla ja näin edistetään turvallista muuttoliikettä ja varmistetaan naissiirtotyöläisten oikeuksien suojelu; kehottaa itäisen Euroopan kumppanimaita suunnittelemaan tai valvomaan kattavia sosioekonomisia, psykologisia ja oikeudellisia palveluja, joiden avulla helpotetaan alkuperämaahansa palanneiden naisten uudelleen kotoutumista;

| 24. | katsoo, että isien roolin vahvistaminen lasten kasvatuksessa voi parantaa ja helpottaa sekä miesten että naisten työ- ja yksityiselämän tasapainottamista; panee merkille, että miesten ja naisten yhdenvertaista lomajärjestelyjen hyödyntämistä olisi kannustettava kaikissa työntekijäryhmissä, jotta naisten pääsy työmarkkinoille ja asema työmarkkinoilla paranisi; korostaa, että elatusapujärjestelmien, perheavustukset ja lapsilisät mukaan luettuina, olisi oltava riittäviä, jotta varmistetaan, että naisilla olisi varaa tukea itsenäisiä kotitalouksia; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että isien roolin vahvistaminen lasten kasvatuksessa voi parantaa ja helpottaa sekä miesten että naisten työ- ja yksityiselämän tasapainottamista; panee merkille, että miesten ja naisten yhdenvertaista lomajärjestelyjen hyödyntämistä olisi kannustettava kaikissa työntekijäryhmissä, jotta naisten pääsy työmarkkinoille ja asema työmarkkinoilla paranisi; korostaa, että elatusapujärjestelmien, perheavustukset ja lapsilisät mukaan luettuina, olisi oltava riittäviä, jotta varmistetaan, että naisilla olisi varaa tukea itsenäisiä kotitalouksia;

| 25. | korostaa, että kaikkien osapuolten parlamentaarikot voisivat kohdistaa sukupuoleen liittyviin seikkoihin enemmän valvontaa; katsoo, että valvonta voisi kohdistua unionin säännöstön täytäntöönpanoon eli sen varmistamiseen, että asiaankuuluvia direktiivejä sovelletaan asianmukaisesti EU:n kanssa assosiaatiosopimuksen tehneessä kolmessa maassa (Georgia, Moldova ja Ukraina) mutta myös sen varmistamiseen, että parlamentin jäsenet valvovat tarkasti käynnissä olevia neuvotteluita, joiden avulla pyrittiin korvaamaan vanhentuneet kumppanuus- ja yhteistyösopimukset, jotta taataan, että vastaavia säännöksiä sisällytetään uuden sukupolven teksteihin; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että kaikkien osapuolten parlamentaarikot voisivat kohdistaa sukupuoleen liittyviin seikkoihin enemmän valvontaa; katsoo, että valvonta voisi kohdistua unionin säännöstön täytäntöönpanoon eli sen varmistamiseen, että asiaankuuluvia direktiivejä sovelletaan asianmukaisesti EU:n kanssa assosiaatiosopimuksen tehneessä kolmessa maassa (Georgia, Moldova ja Ukraina) mutta myös sen varmistamiseen, että parlamentin jäsenet valvovat tarkasti käynnissä olevia neuvotteluita, joiden avulla pyrittiin korvaamaan vanhentuneet kumppanuus- ja yhteistyösopimukset, jotta taataan, että vastaavia säännöksiä sisällytetään uuden sukupolven teksteihin;

| 26. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on Euroopan naapuruuspolitiikan ja Euroopan naapuruusvälineen horisontaalinen periaate, ja katsoo, että tavoitteiden olisi oltava täsmällisempiä ja paremmin mitattavissa myös uuden sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassa (2016–2020); |
| --- | --- |

26.

korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on Euroopan naapuruuspolitiikan ja Euroopan naapuruusvälineen horisontaalinen periaate, ja katsoo, että tavoitteiden olisi oltava täsmällisempiä ja paremmin mitattavissa myös uuden sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassa (2016–2020);

| 27. | pyytää tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä maakohtaisia kertomuksia, joissa keskitytään kumppanien kanssa sovittuihin painopisteisiin sekä sukupuolten tasa-arvoon; ehdottaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kerätään yhdenmukaistettuja tietoja itäisen Euroopan kumppanimaiden naisten tilanteesta Euroopan naapuruusvälineen avulla ja erityisesti ottamalla käyttöön Euroopan tasa-arvoinstituutin kehittämä tasa-arvoindeksi; |
| --- | --- |

27.

pyytää tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä maakohtaisia kertomuksia, joissa keskitytään kumppanien kanssa sovittuihin painopisteisiin sekä sukupuolten tasa-arvoon; ehdottaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kerätään yhdenmukaistettuja tietoja itäisen Euroopan kumppanimaiden naisten tilanteesta Euroopan naapuruusvälineen avulla ja erityisesti ottamalla käyttöön Euroopan tasa-arvoinstituutin kehittämä tasa-arvoindeksi;

| 28. | korostaa, että EU:n olisi kohdistettava enemmän energiaa kumppanimaiden avustamiseen niiden naisten tilannetta parantavien strategioiden, ohjelmien ja toimintasuunnitelmien mukaisesti sekä tarjottava asiantuntijuutta mukauttaakseen sukupuolten tasa-arvoa koskevaa työlainsäädäntöä ja lisättävä naisten osuutta työmarkkinoilla ja päätöksenteossa; korostaa lisäksi, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on otettava viipymättä sukupuolten tasa-arvon toteuttamisen strategiaksi ja sisällytettävä sitä edistäviä toimia Euroopan naapuruuspolitiikan kansallisiin toimintasuunnitelmiin; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että EU:n olisi kohdistettava enemmän energiaa kumppanimaiden avustamiseen niiden naisten tilannetta parantavien strategioiden, ohjelmien ja toimintasuunnitelmien mukaisesti sekä tarjottava asiantuntijuutta mukauttaakseen sukupuolten tasa-arvoa koskevaa työlainsäädäntöä ja lisättävä naisten osuutta työmarkkinoilla ja päätöksenteossa; korostaa lisäksi, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on otettava viipymättä sukupuolten tasa-arvon toteuttamisen strategiaksi ja sisällytettävä sitä edistäviä toimia Euroopan naapuruuspolitiikan kansallisiin toimintasuunnitelmiin;

| 29. | katsoo, että naisten määrän mahdollinen lisääminen päätöksentekoprosessissa ensisijaisesti poliittisella tasolla on mahdollista muuttamalla itäisen Euroopan kumppanimaiden poliittista kulttuuria ja panemalla täytäntöön puolueiden muodostamista koskevat eurooppalaiset parhaat käytännöt; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että naisten määrän mahdollinen lisääminen päätöksentekoprosessissa ensisijaisesti poliittisella tasolla on mahdollista muuttamalla itäisen Euroopan kumppanimaiden poliittista kulttuuria ja panemalla täytäntöön puolueiden muodostamista koskevat eurooppalaiset parhaat käytännöt;

| 30. | painottaa, että nämä strategiat, ohjelmat tai toimintasuunnitelmat on pantava vaikuttavalla tavalla täytäntöön ja annettava edistymiskertomus, joka esitetään vuosittain itäisen Euroopan kumppanimaiden kansallisille parlamenteille ja jaetaan Euronestin parlamentaariselle edustajakokoukselle; kannustaa järjestämään sukupuoleen liittyviä oheistapahtumia itäisen kumppanuuden huippukokousten rinnalla poliittisen näkyvyyden vuoksi; |
| --- | --- |

30.

painottaa, että nämä strategiat, ohjelmat tai toimintasuunnitelmat on pantava vaikuttavalla tavalla täytäntöön ja annettava edistymiskertomus, joka esitetään vuosittain itäisen Euroopan kumppanimaiden kansallisille parlamenteille ja jaetaan Euronestin parlamentaariselle edustajakokoukselle; kannustaa järjestämään sukupuoleen liittyviä oheistapahtumia itäisen kumppanuuden huippukokousten rinnalla poliittisen näkyvyyden vuoksi;

| 31. | pyytää, että ehdotettujen toimien ohella naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoon liittyviä kysymyksiä sisällytetään järjestelmällisesti kaikkiin säännöllisiin poliittisiin ja ihmisoikeuksia koskeviin vuoropuheluihin; |
| --- | --- |

31.

pyytää, että ehdotettujen toimien ohella naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoon liittyviä kysymyksiä sisällytetään järjestelmällisesti kaikkiin säännöllisiin poliittisiin ja ihmisoikeuksia koskeviin vuoropuheluihin;

| 32. | kannustaa jäsenvaltioita luomaan entistä vahvempia kahden- ja monenvälisiä yhteyksiä itäisen Euroopan kumppanimaihin ja osallistumaan aktiivisesti siirtymävaiheen tuen ja teknisen tuen antamiseen ja sitoutumaan kokemusten jakamiseen; katsoo, että itäisen Euroopan kumppanimaiden lähellä sijaitsevilla jäsenvaltioilla voisi olla merkittävä rooli yhteyksien vahvistamisessa ja muiden jäsenvaltioiden houkuttelemisessa mukaan itäisen Euroopan kumppanuuksiin; korostaa naisille suunnatun ammatillisen koulutuksen merkitystä; kannustaa lisäämään naisten työllistymistä laadukkaisiin työpaikkoihin tukevia investointeja erityisesti silloin, kun kyseessä ovat alat ja tehtävät, joilla naiset ovat aliedustettuina; |
| --- | --- |

32.

kannustaa jäsenvaltioita luomaan entistä vahvempia kahden- ja monenvälisiä yhteyksiä itäisen Euroopan kumppanimaihin ja osallistumaan aktiivisesti siirtymävaiheen tuen ja teknisen tuen antamiseen ja sitoutumaan kokemusten jakamiseen; katsoo, että itäisen Euroopan kumppanimaiden lähellä sijaitsevilla jäsenvaltioilla voisi olla merkittävä rooli yhteyksien vahvistamisessa ja muiden jäsenvaltioiden houkuttelemisessa mukaan itäisen Euroopan kumppanuuksiin; korostaa naisille suunnatun ammatillisen koulutuksen merkitystä; kannustaa lisäämään naisten työllistymistä laadukkaisiin työpaikkoihin tukevia investointeja erityisesti silloin, kun kyseessä ovat alat ja tehtävät, joilla naiset ovat aliedustettuina;

| 33. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

33.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0487.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0446.

---