# Az Európai Unió C 161/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 161 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. május 7. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 161

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. május 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2018/C 161/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |
| | Bíróság |
| 2018/C 161/02 | A Bíróság határozata (2018. március 13.) a hivatalos munkaszüneti napokról és a törvénykezési szünetekről | 2 |
| | Törvényszék |
| 2018/C 161/03 | A Törvényszék határozata (2018. március 21.) a törvénykezési szünetekről | 4 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2018/C 161/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

Bíróság

2018/C 161/02

A Bíróság határozata (2018. március 13.) a hivatalos munkaszüneti napokról és a törvénykezési szünetekről

2

Törvényszék

2018/C 161/03

A Törvényszék határozata (2018. március 21.) a törvénykezési szünetekről

4

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2018/C 161/04 | C-52/16. és C-113/16. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete (a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság – Magyarország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SEGRO Kft. kontra Vas Megyei Kormányhivatal Sárvári Járási Földhivatala (C-52/16), Günther Horváth kontra Vas Megyei Kormányhivatal (C-113/16) (Előzetes döntéshozatal — EUMSZ 63. cikk — A tőke szabad mozgása — Mezőgazdasági földterületekre létesített haszonélvezeti jogok — Olyan nemzeti szabályozás, amely a jövőre nézve az ilyen jogok megszerzésének lehetőségét a földterület tulajdonosának közeli hozzátartozói számára tartja fenn, és úgy írja elő a jogi személyek és az említett tulajdonossal közeli hozzátartozói viszonyt igazolni nem tudó magánszemélyek által korábban megszerzett jogok törlését, hogy nem rendelkezik a vagyoni hátrányok kiegyenlítéséről) | 5 |
| 2018/C 161/05 | C-127/16 P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete – SNCF Mobilités, korábban Société nationale des chemins de fer français (SNCF) kontra Európai Bizottság, Francia Köztársaság, Mory SA, felszámolás alatt, Mory Team, felszámolás alatt (Fellebbezés — Állami támogatások — A Francia Köztársaság által a Sernam javára végrehajtott támogatások — Az SNCF által a Sernam részére nyújtott szerkezetátalakítási és feltőkésítési támogatás, garanciák és követeléselengedés — E támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító és visszatéríttetésüket elrendelő határozat — Az eszközök együttes értékesítése — Az adásvétel fogalma — Az eszközök együttes értékesítése tárgyának és a vételárnak az összekeverése — Nyílt és átlátható eljárás — A magánbefektető kritériuma — Ezen elvnek az eszközök együttes átruházására való alkalmazása — Kompenzációs intézkedések) | 6 |
| 2018/C 161/06 | C-274/16., C-447/16. és C-448/16. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. március 7-i ítélete (az Amtsgericht Düsseldorf és a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – flightright GmbH kontra Air Nostrum, Líneas Aéreas del Mediterráneo SA (C-274/16), Roland Becker kontra Hainan Airlines Co. Ltd (C-447/16), Mohamed Barkan és társai kontra Air Nostrum, Líneas Aéreas del Mediterráneo SA (C-448/16) (Előzetes döntéshozatal — A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség — Joghatóság a polgári és kereskedelmi ügyekben — 44/2001/EK rendelet — Az 5. cikk 1. pontja — 1215/2012/EU rendelet — A 7. cikk 1. pontja — A szerződéssel vagy szerződéses igénnyel kapcsolatos ügy fogalma — Szolgáltatásnyújtásról szóló szerződés — Különböző légi fuvarozók által üzemeltetett légi járatok csatlakozását magában foglaló repülőút — A teljesítési hely fogalma — 261/2004/EK rendelet — A légi utasok kártalanításhoz való joga a beszállás visszautasítása és a járat jelentős késése esetén — Az olyan üzemeltető légi fuvarozó elleni kártalanítási kereset, amelynek székhelye nem valamely tagállamban található és amellyel az utasok semmilyen szerződéses kapcsolatban nem állnak) | 6 |
| 2018/C 161/07 | C-284/16. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Slowakische Republik kontra Achmea BV (Előzetes döntéshozatal — A Holland Királyság és a Szlovák Köztársaság között még hatályban lévő, a Holland Királyság és a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság között 1991-ben kötött kétoldalú beruházási megállapodás — Valamely szerződő fél beruházója számára a másik szerződő féllel szembeni jogvita választottbíróság előtti rendezésének lehetőségét biztosító rendelkezés — Az EUMSZ 18., EUMSZ 267. és EUMSZ 344. cikkel való összeegyeztethetőség — A bíróság fogalma — Az uniós jog autonómiája) | 7 |
| 2018/C 161/08 | C-395/16. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2018. március 8-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DOCERAM GmbH kontra CeramTec GmbH (Előzetes döntéshozatal — Szellemi és ipari tulajdon — 6/2002/EK rendelet — Közösségi formatervezési minták — A 8. cikk (1) bekezdése — A terméknek kizárólag a műszaki rendeltetése által meghatározott külső jellegzetességei — Értékelési szempontok — Alternatív formatervezési minták létezése — Az objektív megfigyelőre tett benyomás figyelembevétele) | 8 |
| 2018/C 161/09 | C-494/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Tribunale civile di Trapani [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Giuseppa Santoro kontra Comune di Valderice, Presidenza del Consiglio dei Ministri (Előzetes döntéshozatal — Szociálpolitika — Határozott ideig tartó munkaviszony — A közszférához tartozó munkáltatóval kötött szerződések — A határozott időre szóló szerződések visszaélésszerű alkalmazását szankcionáló intézkedések — Az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elve) | 9 |
| 2018/C 161/10 | C-560/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Nejvyšší soud České republiky [Cseh Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – E.ON Czech Holding AG kontra Michael Dědouch, Petr Streitberg, Pavel Suda (Előzetes döntéshozatal — 44/2001/EK rendelet — Joghatóság polgári és kereskedelmi ügyekben — Kizárólagos joghatóság — A 22. cikk 2. pontja — Valamely tagállam területén székhellyel rendelkező társaságok vagy más jogi személyek szervei által hozott határozatok érvényessége — E tagállam bíróságainak kizárólagos joghatósága — Valamely társaság közgyűlésének olyan határozata, amely elrendeli e társaság kisebbségi részvényesei értékpapírjainak ugyanezen társaság többségi részvénytulajdonosára való kötelező átruházását, és amely megállapítja az említett többségi részvénytulajdonos által a kisebbségi részvényeseknek nyújtandó ellentételezés összegét — Bírósági eljárás, amelynek tárgya az ezen ellentételezés észszerűségének felülvizsgálata) | 9 |
| 2018/C 161/11 | C-579/16 P. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete – Európai Bizottság kontra FIH Holding A/S, FIH Erhvervsbank A/S („Fellebbezés — Állami támogatások — A támogatás fogalma — A gazdasági előny fogalma — A piacgazdasági magánszereplő elve — Alkalmazhatósági és alkalmazási feltételek — Pénzügyi válság — Valamely bank megmentésére irányuló, egymást követő beavatkozások — A tagállam által az első beavatkozás során tett kötelezettségvállalásokból fakadó kockázatoknak a második beavatkozás értékelése során való figyelembevétele vagy figyelmen kívül hagyása) | 10 |
| 2018/C 161/12 | C-651/16. sz. ügy: A Bíróság (tízedik tanács) 2018. március 7-i ítélete (az Augstākā tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DW kontra Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra (Előzetes döntéshozatal — Szociális biztonság — Anyasági támogatás — Az összegnek a biztosított által a tizenkét hónapos referencia-időszak során elért jövedelmek alapján történő kiszámítása — Az ezen időszak alatt az Európai Unió valamely intézményének szolgálatában álló személy — A szóban forgó összeget az átlagos járulékalap 70 %-ában megállapító nemzeti szabályozás — A munkavállalók szabad mozgásának korlátozása — A lojális együttműködés elve) | 11 |
| 2018/C 161/13 | C-31/17. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Cristal Union, a Sucrerie de Toury SA jogutódja kontra Ministre de l'Économie et des Finances (Előzetes döntéshozatal — 2003/96/EK irányelv — Az energiatermékek és a villamos energia adóztatása — A 14. cikk (1) bekezdésének a) pontja — Villamos energia előállításához felhasznált energiatermékek — Mentesítési kötelezettség — A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontja — A hőenergia és a villamos energia kapcsolt előállításához felhasznált energiatermékek — A mentesítésnek, illetve az adómérték csökkentésének lehetősége — Hőenergia és villamos energia kapcsolt előállítására szánt földgáz) | 11 |
| 2018/C 161/14 | C-64/17. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2018. március 8-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Saey Home & Garden NV/SA kontra Lusavouga-Máquinas e Acessórios Industriais SA (Előzetes döntéshozatal — Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés — Joghatóság és a határozatok végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben — 1215/2012/EU rendelet — 25. cikk — Joghatósági kikötés fennállása — Írásbeli megerősítés nélküli szóbeli megállapodás — A számlákon említett általános értékesítési feltételekben szereplő kikötés — A 7. cikk 1. pontjának b) alpontja — Két eltérő tagállamban székhellyel rendelkező társaságok között létrejött, egy harmadik tagállam piacára vonatkozó, értékesítési jog átruházására irányuló szerződés — A 7. cikk 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése — A joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása — Egy ilyen szerződés jellemző kötelezettsége teljesítésének helye) | 12 |
| 2018/C 161/15 | C-159/17. sz. ügy: A Bíróság (tízedik tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Curtea de Apel Constanţa [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Întreprinderea Individuală Dobre M. Marius kontra Ministerul Finanţelor Publice – A. N. A. F. – D. G. R. F. P. Galaţi – Serviciul Soluţionare Contestaţii, A. N. A.F – D. G. R. F. P. Galaţi – A. J. F. P. Constanţa – Serviciul Inspecţie Fiscală Persoane Fizice 2 Constanţa (Előzetes döntéshozatal — Közös hozzáadottértékadó-rendszer (héa) — 2006/112/EK irányelv — A héanyilvántartásból való törlés — Az azon időszakban kapott héa megfizetésének kötelezettsége, amelyben a héaazonosító számot törölték — Az ezen időszakban megvalósított beszerzések utáni héa levonásához való jog elismerésének megtagadása) | 13 |
| 2018/C 161/16 | C-642/17 P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-454/16. sz., Arrigoni kontra EUIPO – Arrigoni Battista (Arrigoni Valtaleggio) ügyben 2017. szeptember 22-én hozott ítélete ellen az Arrigoni SpA által 2017. november 15-én benyújtott fellebbezés | 14 |
| 2018/C 161/17 | C-67/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-633/16. sz., Bilde kontra Parlament ügyben 2017. november 29-én hozott ítélete ellen Dominique Bilde által 2018. január 30-án benyújtott fellebbezés | 14 |
| 2018/C 161/18 | C-70/18. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2018. február 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra A és társai | 16 |
| 2018/C 161/19 | C-72/18. sz. ügy: A Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 1 de Pamplona (Spanyolország) által 2018. február 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Daniel Ustariz Aróstegui kontra Departamento de Educación del Gobierno de Navarra | 17 |
| 2018/C 161/20 | C-84/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-634/16. sz., Montel kontra Parlament ügyben 2017. november 29-én hozott ítélete ellen Sophie Montel által 2018. február 6-án benyújtott fellebbezés | 17 |
| 2018/C 161/21 | C-86/18. sz. ügy: 2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség | 19 |
| 2018/C 161/22 | C-87/18. sz. ügy: 2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség | 20 |
| 2018/C 161/23 | C-88/18. sz. ügy: 2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség | 20 |
| 2018/C 161/24 | C-95/18. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2018. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sociale Verzekeringsbank, a többi fél az eljárásban: F. van den Berg és H. D. Giesen | 21 |
| 2018/C 161/25 | C-96/18. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2018. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sociale Verzekeringsbank, másik fél az eljárásban: C. E. Franzen | 22 |
| 2018/C 161/26 | C-100/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo ((Spanyolország)) által 2018. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Línea Directa Aseguradora S.A. kontra Segurcaixa Sociedad Anónima de Seguros y Reaseguros | 23 |
| 2018/C 161/27 | C-103/18. sz. ügy: A Juzgado Contencioso-Administrativo no 8 de Madrid (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Domingo Sánchez Ruiz kontra Comunidad de Madrid (Servicio Madrileño de Salud) | 23 |
| 2018/C 161/28 | C-105/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) kontra Administración General del Estado | 25 |
| 2018/C 161/29 | C-106/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Energía de Galicia (Engasa) S.A. kontra Administración General del Estado | 26 |
| 2018/C 161/30 | C-107/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Duerocanto S.L. kontra Administración General del Estado | 27 |
| 2018/C 161/31 | C-108/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Corporación Acciona Hidráulica (Acciona) S.L.U. kontra Administración General del Estado | 28 |
| 2018/C 161/32 | C-109/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associació de Productors i Usuaris d'Energia Elèctrica kontra Administración General del Estado | 29 |
| 2018/C 161/33 | C-110/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – José Manuel Burgos Pérez és María del Amor Guinea Bueno kontra Administración General del Estado | 30 |
| 2018/C 161/34 | C-111/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Endesa Generación S.A. kontra Administración General del Estado | 30 |
| 2018/C 161/35 | C-112/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associación de Productores de Energías Renovables (APPA) kontra Administración General del Estado | 31 |
| 2018/C 161/36 | C-113/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Parc de Segre S.A. és társai kontra Administración General del Estado | 32 |
| 2018/C 161/37 | C-117/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-849/16. sz., PGNiG Supply & Trading GmbH kontra Európai Bizottság ügyben 2017. december 14-én hozott végzése ellen a PGNiG Supply & Trading GmbH által 2018. február 14-én benyújtott fellebbezés | 33 |
| 2018/C 161/38 | C-119/18. sz. ügy: Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Telefónica Móviles España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC) | 34 |
| 2018/C 161/39 | C-120/18. sz. ügy: Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Orange España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC) | 35 |
| 2018/C 161/40 | C-121/18. sz. ügy: Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vodafone España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC) | 36 |
| 2018/C 161/41 | C-123/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-629/15. sz., HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH kontra Európai Unió Tanácsa ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH által 2018. február 15-én benyújtott fellebbezés | 37 |
| 2018/C 161/42 | C-132/18. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-728/16. sz., Tuerck kontra Bizottság ügyben 2017. december 5-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2018. február 15-én benyújtott fellebbezés | 38 |
| 2018/C 161/43 | C-142/18. sz. ügy: A cour d'appel de Bruxelles (Belgium) által 2018. február 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Skype Communications Sàrl kontra Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT) | 39 |
| 2018/C 161/44 | C-145/18. sz. ügy: A Conseil d'État (Franciaország) által 2018. február 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Regards Photographiques SARL kontra Ministre de l'Action et des Comptes publics | 40 |
| 2018/C 161/45 | C-149/18. sz. ügy: A Tribunal da Relação de Lisboa (Portugália) által 2018. február 26-án/-én/-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Agostinho da Silva Martins kontra Dekra Claims Services Portugal SA | 41 |
| 2018/C 161/46 | C-152/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-712/15. sz., Crédit mutuel Arkéa kontra Európai Központi Bank ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a Crédit mutuel Arkéa által 2018. február 23-án benyújtott fellebbezés | 41 |
| 2018/C 161/47 | C-153/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-52/16. sz., Crédit mutuel Arkéa kontra Európai Központi Bank ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a Crédit mutuel Arkéa által 2018. február 23-án benyújtott fellebbezés | 42 |
| 2018/C 161/48 | C-202/18. sz. ügy: 2018. március 16-án benyújtott kereset – Ilmārs Rimšēvičs kontra Lett Köztársaság | 43 |
| 2018/C 161/49 | C-238/18. sz. ügy: 2018. április 3-án benyújtott kereset – Európai Központi Bank kontra Lett Köztársaság | 44 |
| | Törvényszék |
| 2018/C 161/50 | T-540/15. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – De Capitani kontra Parlament (A dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001/EK rendelet — Folyamatban lévő jogalkotási eljárásra vonatkozó dokumentumok — Háromoldalú egyeztetések — Az Europolról, valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslattal kapcsolatos, négyoszlopos táblázatok — A hozzáférés részleges megtagadása — Megsemmisítés iránti kereset — Az eljáráshoz fűződő érdek — Elfogadhatóság — Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése — A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel — A háromoldalú egyeztetések keretében készített, négyoszlopos táblázatokhoz való hozzáférés megtagadására vonatkozó általános vélelem hiánya) | 46 |
| 2018/C 161/51 | T-242/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – Stavytskyi kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika — Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Olyan személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó — A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása — Indokolási kötelezettség — Jogellenességi kifogás — Arányosság — Jogalap — Nyilvánvaló értékelési hiba) | 47 |
| 2018/C 161/52 | T-442/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Šroubárna Ždánice kontra Tanács (Dömpingellenes vámok visszatérítése iránti kérelem — A Kínai Népköztársaságból származó, valamint Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatala — A 91/2009 /EK rendelet és a 723/2011/EU végrehajtási rendelet — A nemzeti bíróság hatásköre — A Törvényszék hatásköre) | 47 |
| 2018/C 161/53 | T-579/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – HJ kontra EMA (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Határozott időre szóló szerződés meghosszabbításának elmaradása — Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 8. cikkének első bekezdése — Határozott időre szóló szerződés határozatlan időre szóló szerződéssé való átminősítése — Nyilvánvaló értékelési hiba — Gondoskodási kötelezettség — Indokolási kötelezettség — Meghallgatáshoz való jog — Értékelő jelentés — Indokolási kötelezettség — Nyilvánvaló értékelési hiba) | 48 |
| 2018/C 161/54 | T-734/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Argyraki kontra Bizottság (Közszolgálat — Tisztviselők — Nyugdíjak — A nyugdíjra jogosító szolgálati idő számítása — Kisegítő alkalmazottként teljesített szolgálati idők figyelembevétele — Feltételek — Jogalap) | 49 |
| 2018/C 161/55 | T-60/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – Safe Skies kontra EUIPO – Travel Sentry (TSA LOCK) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A TSA LOCK európai uniós szóvédjegy — Feltétlen kizáró okok — Megkülönböztető képesség — Leíró jelleg hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja]) | 50 |
| 2018/C 161/56 | T-272/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Webgarden kontra EUIPO (Dating Bracelet) (Európai uniós védjegy — A Dating Bracelet európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja] — Az EUIPO korábbi gyakorlata — Egyenlő bánásmód — Jogbiztonság) | 50 |
| 2018/C 161/57 | T-246/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 9-i végzése – Aurora Group Danmark kontra EUIPO – Retail Distribution (PANZER) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A törlés iránti kérelem visszavonása — Okafogyottság) | 51 |
| 2018/C 161/58 | T-567/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 13-i végzése – Disney Enterprises kontra EUIPO – Di Molfetta (DiSNEY FROZEN) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A lajstromozás iránti kérelem visszavonása — Okafogyottság) | 51 |
| 2018/C 161/59 | T-46/18. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 8-i végzése – Comune di Milano kontra Tanács (Hatáskör átengedése) | 52 |
| 2018/C 161/60 | T-109/18. sz. ügy: 2018. február 22-én benyújtott kereset – VI kontra Bizottság | 53 |
| 2018/C 161/61 | T-115/18. sz. ügy: 2018. február 26-án benyújtott kereset – Tomasz KawałkoTrofeum kontra EUIPO – Ferrero (KINDERPRAMS) | 54 |
| 2018/C 161/62 | T-129/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset – HMV (Brands) kontra EUIPO – Our Price Records (OUR PRICE) | 54 |
| 2018/C 161/63 | T-140/18. sz. ügy: 2018. február 28-án benyújtott kereset – LMP Lichttechnik Vertriebs kontra EUIPO (LITECRAFT) | 55 |
| 2018/C 161/64 | T-143/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset – Société générale kontra EKB | 56 |
| 2018/C 161/65 | T-144/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset –Crédit Agricole és társai kontra EKB | 57 |
| 2018/C 161/66 | T-145/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset – Confédération nationale du Crédit mutuel és társai kontra EKB | 57 |
| 2018/C 161/67 | T-146/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset –BPCE és társai kontra EKB | 58 |
| 2018/C 161/68 | T-149/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset – Arkéa Direct Bank és társai kontra EKB | 58 |
| 2018/C 161/69 | T-150/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset –BNP Paribas kontra EKB | 59 |
| 2018/C 161/70 | T-156/18. sz. ügy: 2018. február 26-án benyújtott kereset – Legutko és Poręba kontra Parlament | 59 |
| 2018/C 161/71 | T-163/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Amisi Kumba kontra Tanács | 60 |
| 2018/C 161/72 | T-164/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kampete kontra Tanács | 61 |
| 2018/C 161/73 | T-165/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kahimbi Kasagwe kontra Tanács | 61 |
| 2018/C 161/74 | T-166/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Ilunga Luyoyo kontra Tanács | 62 |
| 2018/C 161/75 | T-167/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kanyama kontra Tanács | 63 |
| 2018/C 161/76 | T-168/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Numbi kontra Tanács | 63 |
| 2018/C 161/77 | T-169/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kibelisa Ngambasai kontra Tanács | 64 |
| 2018/C 161/78 | T-170/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kande Mupompa kontra Tanács | 64 |
| 2018/C 161/79 | T-171/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Boshab kontra Tanács | 65 |
| 2018/C 161/80 | T-172/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Akili Mundos kontra Tanács | 65 |
| 2018/C 161/81 | T-173/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Ramazani Shadary kontra Tanács | 66 |
| 2018/C 161/82 | T-174/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Mutondo kontra Tanács | 67 |
| 2018/C 161/83 | T-175/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Ruhorimbere kontra Tanács | 67 |
| 2018/C 161/84 | T-176/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Mende Omalanga kontra Tanács | 68 |
| 2018/C 161/85 | T-177/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kazembe Musonda kontra Tanács | 68 |
| 2018/C 161/86 | T-180/18. sz. ügy: 2018. március 12-én benyújtott kereset – VJ kontra EKSZ | 69 |
| 2018/C 161/87 | T-181/18. sz. ügy: 2018. március 9-én benyújtott kereset – Multifit Tiernahrungs kontra EUIPO (TAKE CARE) | 70 |
| 2018/C 161/88 | T-185/18. sz. ügy: 2018. március 14-én benyújtott kereset – Lucchini kontra Bizottság | 70 |
| 2018/C 161/89 | T-191/18. sz. ügy: 2018. március 16-án benyújtott kereset – Rietze kontra EUIPO – Volkswagen (gépjárművek) | 71 |
| 2018/C 161/90 | T-192/18. sz. ügy: 2018. március 16-án benyújtott kereset – Rietze kontra EUIPO – Volkswagen (gépjárművek) | 72 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2018/C 161/04

C-52/16. és C-113/16. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete (a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság – Magyarország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SEGRO Kft. kontra Vas Megyei Kormányhivatal Sárvári Járási Földhivatala (C-52/16), Günther Horváth kontra Vas Megyei Kormányhivatal (C-113/16) (Előzetes döntéshozatal — EUMSZ 63. cikk — A tőke szabad mozgása — Mezőgazdasági földterületekre létesített haszonélvezeti jogok — Olyan nemzeti szabályozás, amely a jövőre nézve az ilyen jogok megszerzésének lehetőségét a földterület tulajdonosának közeli hozzátartozói számára tartja fenn, és úgy írja elő a jogi személyek és az említett tulajdonossal közeli hozzátartozói viszonyt igazolni nem tudó magánszemélyek által korábban megszerzett jogok törlését, hogy nem rendelkezik a vagyoni hátrányok kiegyenlítéséről)

5

2018/C 161/05

C-127/16 P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete – SNCF Mobilités, korábban Société nationale des chemins de fer français (SNCF) kontra Európai Bizottság, Francia Köztársaság, Mory SA, felszámolás alatt, Mory Team, felszámolás alatt (Fellebbezés — Állami támogatások — A Francia Köztársaság által a Sernam javára végrehajtott támogatások — Az SNCF által a Sernam részére nyújtott szerkezetátalakítási és feltőkésítési támogatás, garanciák és követeléselengedés — E támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító és visszatéríttetésüket elrendelő határozat — Az eszközök együttes értékesítése — Az adásvétel fogalma — Az eszközök együttes értékesítése tárgyának és a vételárnak az összekeverése — Nyílt és átlátható eljárás — A magánbefektető kritériuma — Ezen elvnek az eszközök együttes átruházására való alkalmazása — Kompenzációs intézkedések)

6

2018/C 161/06

C-274/16., C-447/16. és C-448/16. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. március 7-i ítélete (az Amtsgericht Düsseldorf és a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – flightright GmbH kontra Air Nostrum, Líneas Aéreas del Mediterráneo SA (C-274/16), Roland Becker kontra Hainan Airlines Co. Ltd (C-447/16), Mohamed Barkan és társai kontra Air Nostrum, Líneas Aéreas del Mediterráneo SA (C-448/16) (Előzetes döntéshozatal — A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség — Joghatóság a polgári és kereskedelmi ügyekben — 44/2001/EK rendelet — Az 5. cikk 1. pontja — 1215/2012/EU rendelet — A 7. cikk 1. pontja — A szerződéssel vagy szerződéses igénnyel kapcsolatos ügy fogalma — Szolgáltatásnyújtásról szóló szerződés — Különböző légi fuvarozók által üzemeltetett légi járatok csatlakozását magában foglaló repülőút — A teljesítési hely fogalma — 261/2004/EK rendelet — A légi utasok kártalanításhoz való joga a beszállás visszautasítása és a járat jelentős késése esetén — Az olyan üzemeltető légi fuvarozó elleni kártalanítási kereset, amelynek székhelye nem valamely tagállamban található és amellyel az utasok semmilyen szerződéses kapcsolatban nem állnak)

6

2018/C 161/07

C-284/16. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Slowakische Republik kontra Achmea BV (Előzetes döntéshozatal — A Holland Királyság és a Szlovák Köztársaság között még hatályban lévő, a Holland Királyság és a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság között 1991-ben kötött kétoldalú beruházási megállapodás — Valamely szerződő fél beruházója számára a másik szerződő féllel szembeni jogvita választottbíróság előtti rendezésének lehetőségét biztosító rendelkezés — Az EUMSZ 18., EUMSZ 267. és EUMSZ 344. cikkel való összeegyeztethetőség — A bíróság fogalma — Az uniós jog autonómiája)

7

2018/C 161/08

C-395/16. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2018. március 8-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DOCERAM GmbH kontra CeramTec GmbH (Előzetes döntéshozatal — Szellemi és ipari tulajdon — 6/2002/EK rendelet — Közösségi formatervezési minták — A 8. cikk (1) bekezdése — A terméknek kizárólag a műszaki rendeltetése által meghatározott külső jellegzetességei — Értékelési szempontok — Alternatív formatervezési minták létezése — Az objektív megfigyelőre tett benyomás figyelembevétele)

8

2018/C 161/09

C-494/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Tribunale civile di Trapani [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Giuseppa Santoro kontra Comune di Valderice, Presidenza del Consiglio dei Ministri (Előzetes döntéshozatal — Szociálpolitika — Határozott ideig tartó munkaviszony — A közszférához tartozó munkáltatóval kötött szerződések — A határozott időre szóló szerződések visszaélésszerű alkalmazását szankcionáló intézkedések — Az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elve)

9

2018/C 161/10

C-560/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Nejvyšší soud České republiky [Cseh Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – E.ON Czech Holding AG kontra Michael Dědouch, Petr Streitberg, Pavel Suda (Előzetes döntéshozatal — 44/2001/EK rendelet — Joghatóság polgári és kereskedelmi ügyekben — Kizárólagos joghatóság — A 22. cikk 2. pontja — Valamely tagállam területén székhellyel rendelkező társaságok vagy más jogi személyek szervei által hozott határozatok érvényessége — E tagállam bíróságainak kizárólagos joghatósága — Valamely társaság közgyűlésének olyan határozata, amely elrendeli e társaság kisebbségi részvényesei értékpapírjainak ugyanezen társaság többségi részvénytulajdonosára való kötelező átruházását, és amely megállapítja az említett többségi részvénytulajdonos által a kisebbségi részvényeseknek nyújtandó ellentételezés összegét — Bírósági eljárás, amelynek tárgya az ezen ellentételezés észszerűségének felülvizsgálata)

9

2018/C 161/11

C-579/16 P. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete – Európai Bizottság kontra FIH Holding A/S, FIH Erhvervsbank A/S („Fellebbezés — Állami támogatások — A támogatás fogalma — A gazdasági előny fogalma — A piacgazdasági magánszereplő elve — Alkalmazhatósági és alkalmazási feltételek — Pénzügyi válság — Valamely bank megmentésére irányuló, egymást követő beavatkozások — A tagállam által az első beavatkozás során tett kötelezettségvállalásokból fakadó kockázatoknak a második beavatkozás értékelése során való figyelembevétele vagy figyelmen kívül hagyása)

10

2018/C 161/12

C-651/16. sz. ügy: A Bíróság (tízedik tanács) 2018. március 7-i ítélete (az Augstākā tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DW kontra Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra (Előzetes döntéshozatal — Szociális biztonság — Anyasági támogatás — Az összegnek a biztosított által a tizenkét hónapos referencia-időszak során elért jövedelmek alapján történő kiszámítása — Az ezen időszak alatt az Európai Unió valamely intézményének szolgálatában álló személy — A szóban forgó összeget az átlagos járulékalap 70 %-ában megállapító nemzeti szabályozás — A munkavállalók szabad mozgásának korlátozása — A lojális együttműködés elve)

11

2018/C 161/13

C-31/17. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Cristal Union, a Sucrerie de Toury SA jogutódja kontra Ministre de l'Économie et des Finances (Előzetes döntéshozatal — 2003/96/EK irányelv — Az energiatermékek és a villamos energia adóztatása — A 14. cikk (1) bekezdésének a) pontja — Villamos energia előállításához felhasznált energiatermékek — Mentesítési kötelezettség — A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontja — A hőenergia és a villamos energia kapcsolt előállításához felhasznált energiatermékek — A mentesítésnek, illetve az adómérték csökkentésének lehetősége — Hőenergia és villamos energia kapcsolt előállítására szánt földgáz)

11

2018/C 161/14

C-64/17. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2018. március 8-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Saey Home & Garden NV/SA kontra Lusavouga-Máquinas e Acessórios Industriais SA (Előzetes döntéshozatal — Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés — Joghatóság és a határozatok végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben — 1215/2012/EU rendelet — 25. cikk — Joghatósági kikötés fennállása — Írásbeli megerősítés nélküli szóbeli megállapodás — A számlákon említett általános értékesítési feltételekben szereplő kikötés — A 7. cikk 1. pontjának b) alpontja — Két eltérő tagállamban székhellyel rendelkező társaságok között létrejött, egy harmadik tagállam piacára vonatkozó, értékesítési jog átruházására irányuló szerződés — A 7. cikk 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése — A joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása — Egy ilyen szerződés jellemző kötelezettsége teljesítésének helye)

12

2018/C 161/15

C-159/17. sz. ügy: A Bíróság (tízedik tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Curtea de Apel Constanţa [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Întreprinderea Individuală Dobre M. Marius kontra Ministerul Finanţelor Publice – A. N. A. F. – D. G. R. F. P. Galaţi – Serviciul Soluţionare Contestaţii, A. N. A.F – D. G. R. F. P. Galaţi – A. J. F. P. Constanţa – Serviciul Inspecţie Fiscală Persoane Fizice 2 Constanţa (Előzetes döntéshozatal — Közös hozzáadottértékadó-rendszer (héa) — 2006/112/EK irányelv — A héanyilvántartásból való törlés — Az azon időszakban kapott héa megfizetésének kötelezettsége, amelyben a héaazonosító számot törölték — Az ezen időszakban megvalósított beszerzések utáni héa levonásához való jog elismerésének megtagadása)

13

2018/C 161/16

C-642/17 P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-454/16. sz., Arrigoni kontra EUIPO – Arrigoni Battista (Arrigoni Valtaleggio) ügyben 2017. szeptember 22-én hozott ítélete ellen az Arrigoni SpA által 2017. november 15-én benyújtott fellebbezés

14

2018/C 161/17

C-67/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-633/16. sz., Bilde kontra Parlament ügyben 2017. november 29-én hozott ítélete ellen Dominique Bilde által 2018. január 30-án benyújtott fellebbezés

14

2018/C 161/18

C-70/18. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2018. február 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra A és társai

16

2018/C 161/19

C-72/18. sz. ügy: A Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 1 de Pamplona (Spanyolország) által 2018. február 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Daniel Ustariz Aróstegui kontra Departamento de Educación del Gobierno de Navarra

o

17

2018/C 161/20

C-84/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-634/16. sz., Montel kontra Parlament ügyben 2017. november 29-én hozott ítélete ellen Sophie Montel által 2018. február 6-án benyújtott fellebbezés

17

2018/C 161/21

C-86/18. sz. ügy: 2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

19

2018/C 161/22

C-87/18. sz. ügy: 2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

20

2018/C 161/23

C-88/18. sz. ügy: 2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

20

2018/C 161/24

C-95/18. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2018. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sociale Verzekeringsbank, a többi fél az eljárásban: F. van den Berg és H. D. Giesen

21

2018/C 161/25

C-96/18. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2018. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sociale Verzekeringsbank, másik fél az eljárásban: C. E. Franzen

22

2018/C 161/26

C-100/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo ((Spanyolország)) által 2018. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Línea Directa Aseguradora S.A. kontra Segurcaixa Sociedad Anónima de Seguros y Reaseguros

23

2018/C 161/27

C-103/18. sz. ügy: A Juzgado Contencioso-Administrativo no 8 de Madrid (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Domingo Sánchez Ruiz kontra Comunidad de Madrid (Servicio Madrileño de Salud)

o

23

2018/C 161/28

C-105/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) kontra Administración General del Estado

25

2018/C 161/29

C-106/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Energía de Galicia (Engasa) S.A. kontra Administración General del Estado

26

2018/C 161/30

C-107/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Duerocanto S.L. kontra Administración General del Estado

27

2018/C 161/31

C-108/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Corporación Acciona Hidráulica (Acciona) S.L.U. kontra Administración General del Estado

28

2018/C 161/32

C-109/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associació de Productors i Usuaris d'Energia Elèctrica kontra Administración General del Estado

29

2018/C 161/33

C-110/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – José Manuel Burgos Pérez és María del Amor Guinea Bueno kontra Administración General del Estado

30

2018/C 161/34

C-111/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Endesa Generación S.A. kontra Administración General del Estado

30

2018/C 161/35

C-112/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associación de Productores de Energías Renovables (APPA) kontra Administración General del Estado

31

2018/C 161/36

C-113/18. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Parc de Segre S.A. és társai kontra Administración General del Estado

32

2018/C 161/37

C-117/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-849/16. sz., PGNiG Supply & Trading GmbH kontra Európai Bizottság ügyben 2017. december 14-én hozott végzése ellen a PGNiG Supply & Trading GmbH által 2018. február 14-én benyújtott fellebbezés

33

2018/C 161/38

C-119/18. sz. ügy: Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Telefónica Móviles España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

34

2018/C 161/39

C-120/18. sz. ügy: Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Orange España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

35

2018/C 161/40

C-121/18. sz. ügy: Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vodafone España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

36

2018/C 161/41

C-123/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-629/15. sz., HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH kontra Európai Unió Tanácsa ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH által 2018. február 15-én benyújtott fellebbezés

37

2018/C 161/42

C-132/18. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-728/16. sz., Tuerck kontra Bizottság ügyben 2017. december 5-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2018. február 15-én benyújtott fellebbezés

38

2018/C 161/43

C-142/18. sz. ügy: A cour d'appel de Bruxelles (Belgium) által 2018. február 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Skype Communications Sàrl kontra Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT)

39

2018/C 161/44

C-145/18. sz. ügy: A Conseil d'État (Franciaország) által 2018. február 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Regards Photographiques SARL kontra Ministre de l'Action et des Comptes publics

40

2018/C 161/45

C-149/18. sz. ügy: A Tribunal da Relação de Lisboa (Portugália) által 2018. február 26-án/-én/-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Agostinho da Silva Martins kontra Dekra Claims Services Portugal SA

41

2018/C 161/46

C-152/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-712/15. sz., Crédit mutuel Arkéa kontra Európai Központi Bank ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a Crédit mutuel Arkéa által 2018. február 23-án benyújtott fellebbezés

41

2018/C 161/47

C-153/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-52/16. sz., Crédit mutuel Arkéa kontra Európai Központi Bank ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a Crédit mutuel Arkéa által 2018. február 23-án benyújtott fellebbezés

42

2018/C 161/48

C-202/18. sz. ügy: 2018. március 16-án benyújtott kereset – Ilmārs Rimšēvičs kontra Lett Köztársaság

43

2018/C 161/49

C-238/18. sz. ügy: 2018. április 3-án benyújtott kereset – Európai Központi Bank kontra Lett Köztársaság

44

Törvényszék

2018/C 161/50

T-540/15. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – De Capitani kontra Parlament (A dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001/EK rendelet — Folyamatban lévő jogalkotási eljárásra vonatkozó dokumentumok — Háromoldalú egyeztetések — Az Europolról, valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslattal kapcsolatos, négyoszlopos táblázatok — A hozzáférés részleges megtagadása — Megsemmisítés iránti kereset — Az eljáráshoz fűződő érdek — Elfogadhatóság — Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése — A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel — A háromoldalú egyeztetések keretében készített, négyoszlopos táblázatokhoz való hozzáférés megtagadására vonatkozó általános vélelem hiánya)

46

2018/C 161/51

T-242/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – Stavytskyi kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika — Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Olyan személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó — A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása — Indokolási kötelezettség — Jogellenességi kifogás — Arányosság — Jogalap — Nyilvánvaló értékelési hiba)

47

2018/C 161/52

T-442/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Šroubárna Ždánice kontra Tanács (Dömpingellenes vámok visszatérítése iránti kérelem — A Kínai Népköztársaságból származó, valamint Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatala — A 91/2009 /EK rendelet és a 723/2011/EU végrehajtási rendelet — A nemzeti bíróság hatásköre — A Törvényszék hatásköre)

47

2018/C 161/53

T-579/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – HJ kontra EMA (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Határozott időre szóló szerződés meghosszabbításának elmaradása — Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 8. cikkének első bekezdése — Határozott időre szóló szerződés határozatlan időre szóló szerződéssé való átminősítése — Nyilvánvaló értékelési hiba — Gondoskodási kötelezettség — Indokolási kötelezettség — Meghallgatáshoz való jog — Értékelő jelentés — Indokolási kötelezettség — Nyilvánvaló értékelési hiba)

48

2018/C 161/54

T-734/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Argyraki kontra Bizottság (Közszolgálat — Tisztviselők — Nyugdíjak — A nyugdíjra jogosító szolgálati idő számítása — Kisegítő alkalmazottként teljesített szolgálati idők figyelembevétele — Feltételek — Jogalap)

49

2018/C 161/55

T-60/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – Safe Skies kontra EUIPO – Travel Sentry (TSA LOCK) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A TSA LOCK európai uniós szóvédjegy — Feltétlen kizáró okok — Megkülönböztető képesség — Leíró jelleg hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja])

50

2018/C 161/56

T-272/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Webgarden kontra EUIPO (Dating Bracelet) (Európai uniós védjegy — A Dating Bracelet európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja] — Az EUIPO korábbi gyakorlata — Egyenlő bánásmód — Jogbiztonság)

50

2018/C 161/57

T-246/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 9-i végzése – Aurora Group Danmark kontra EUIPO – Retail Distribution (PANZER) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A törlés iránti kérelem visszavonása — Okafogyottság)

51

2018/C 161/58

T-567/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 13-i végzése – Disney Enterprises kontra EUIPO – Di Molfetta (DiSNEY FROZEN) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A lajstromozás iránti kérelem visszavonása — Okafogyottság)

51

2018/C 161/59

T-46/18. sz. ügy: A Törvényszék 2018. március 8-i végzése – Comune di Milano kontra Tanács (Hatáskör átengedése)

52

2018/C 161/60

T-109/18. sz. ügy: 2018. február 22-én benyújtott kereset – VI kontra Bizottság

53

2018/C 161/61

T-115/18. sz. ügy: 2018. február 26-án benyújtott kereset – Tomasz KawałkoTrofeum kontra EUIPO – Ferrero (KINDERPRAMS)

54

2018/C 161/62

T-129/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset – HMV (Brands) kontra EUIPO – Our Price Records (OUR PRICE)

54

2018/C 161/63

T-140/18. sz. ügy: 2018. február 28-án benyújtott kereset – LMP Lichttechnik Vertriebs kontra EUIPO (LITECRAFT)

55

2018/C 161/64

T-143/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset – Société générale kontra EKB

56

2018/C 161/65

T-144/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset –Crédit Agricole és társai kontra EKB

57

2018/C 161/66

T-145/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset – Confédération nationale du Crédit mutuel és társai kontra EKB

57

2018/C 161/67

T-146/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset –BPCE és társai kontra EKB

58

2018/C 161/68

T-149/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset – Arkéa Direct Bank és társai kontra EKB

58

2018/C 161/69

T-150/18. sz. ügy: 2018. március 1-jén benyújtott kereset –BNP Paribas kontra EKB

59

2018/C 161/70

T-156/18. sz. ügy: 2018. február 26-án benyújtott kereset – Legutko és Poręba kontra Parlament

59

2018/C 161/71

T-163/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Amisi Kumba kontra Tanács

60

2018/C 161/72

T-164/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kampete kontra Tanács

61

2018/C 161/73

T-165/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kahimbi Kasagwe kontra Tanács

61

2018/C 161/74

T-166/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Ilunga Luyoyo kontra Tanács

62

2018/C 161/75

T-167/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kanyama kontra Tanács

63

2018/C 161/76

T-168/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Numbi kontra Tanács

63

2018/C 161/77

T-169/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kibelisa Ngambasai kontra Tanács

64

2018/C 161/78

T-170/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kande Mupompa kontra Tanács

64

2018/C 161/79

T-171/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Boshab kontra Tanács

65

2018/C 161/80

T-172/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Akili Mundos kontra Tanács

65

2018/C 161/81

T-173/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Ramazani Shadary kontra Tanács

66

2018/C 161/82

T-174/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Mutondo kontra Tanács

67

2018/C 161/83

T-175/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Ruhorimbere kontra Tanács

67

2018/C 161/84

T-176/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Mende Omalanga kontra Tanács

68

2018/C 161/85

T-177/18. sz. ügy: 2018. március 8-án benyújtott kereset – Kazembe Musonda kontra Tanács

68

2018/C 161/86

T-180/18. sz. ügy: 2018. március 12-én benyújtott kereset – VJ kontra EKSZ

69

2018/C 161/87

T-181/18. sz. ügy: 2018. március 9-én benyújtott kereset – Multifit Tiernahrungs kontra EUIPO (TAKE CARE)

70

2018/C 161/88

T-185/18. sz. ügy: 2018. március 14-én benyújtott kereset – Lucchini kontra Bizottság

70

2018/C 161/89

T-191/18. sz. ügy: 2018. március 16-án benyújtott kereset – Rietze kontra EUIPO – Volkswagen (gépjárművek)

71

2018/C 161/90

T-192/18. sz. ügy: 2018. március 16-án benyújtott kereset – Rietze kontra EUIPO – Volkswagen (gépjárművek)

72

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2018/C 161/01)

Utolsó kiadvány

HL C 152., 2018.4.30.

Korábbi közzétételek

HL C 142., 2018.4.23.

HL C 134., 2018.4.16.

HL C 123., 2018.4.9.

HL C 112., 2018.3.26.

HL C 104., 2018.3.19.

HL C 94., 2018.3.12.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Bíróság

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/2

---

A BÍRÓSÁG HATÁROZATA

(2018. március 13.)

a hivatalos munkaszüneti napokról és a törvénykezési szünetekről

(2018/C 161/02)

A BÍRÓSÁG,

tekintettel az eljárási szabályzat 24. cikkének (2), (4) és (6) bekezdésére,

mivel e rendelkezések értelmében el kell készíteni a hivatalos munkaszüneti napok jegyzékét, és meg kell határozni a törvénykezési szünetek időpontját,

ELFOGADJA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az eljárási szabályzat 24. cikke (4) és (6) bekezdésének alkalmazásában a hivatalos munkaszüneti napok a következők:

| — | újév, |
| --- | --- |

—

újév,

| — | húsvéthétfő, |
| --- | --- |

—

húsvéthétfő,

| — | május 1., |
| --- | --- |

—

május 1.,

| — | áldozócsütörtök, |
| --- | --- |

—

áldozócsütörtök,

| — | pünkösdhétfő, |
| --- | --- |

—

pünkösdhétfő,

| — | június 23., |
| --- | --- |

—

június 23.,

| — | augusztus 15., |
| --- | --- |

—

augusztus 15.,

| — | november 1., |
| --- | --- |

—

november 1.,

| — | december 25., |
| --- | --- |

—

december 25.,

| — | december 26. |
| --- | --- |

—

december 26.

2. cikk

A 2018. november 1-jétől2019. október 31-ig tartó időszakban az eljárási szabályzat 24. cikke (2) és (6) bekezdésének alkalmazásában a törvénykezési szünetek időpontjai a következők:

| — | 2018 karácsony: 2018. december 17., hétfőtől 2019. január 6., vasárnapig, |
| --- | --- |

—

2018 karácsony: 2018. december 17., hétfőtől 2019. január 6., vasárnapig,

| — | 2019 húsvét: 2019. április 15., hétfőtől 2019. április 28., vasárnapig, |
| --- | --- |

—

2019 húsvét: 2019. április 15., hétfőtől 2019. április 28., vasárnapig,

| — | 2019 nyár: 2019. július 16., keddtől 2019. augusztus 31., szombatig. |
| --- | --- |

—

2019 nyár: 2019. július 16., keddtől 2019. augusztus 31., szombatig.

3. cikk

A jelen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2018. március 13-án.

a hivatalvezető

A. CALOT ESCOBAR

az elnök

K. LENAERTS

---

Törvényszék

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/4

---

A TÖRVÉNYSZÉK HATÁROZATA

(2018. március 21.)

a törvénykezési szünetekről

(2018/C 161/03)

A TÖRVÉNYSZÉK,

tekintettel az eljárási szabályzat 41. cikkének (2) bekezdésére,

ELFOGADJA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2018. szeptember 1-jén kezdődő törvénykezési évben az eljárási szabályzat 41. cikke (2) és (6) bekezdésének alkalmazásában a törvénykezési szünetek időpontjai a következők:

| — | 2018 karácsony: 2018. december 17., hétfőtől 2019. január 6., vasárnapig, |
| --- | --- |

—

2018 karácsony: 2018. december 17., hétfőtől 2019. január 6., vasárnapig,

| — | 2019 húsvét: 2019. április 15., hétfőtől 2019. április 28., vasárnapig, |
| --- | --- |

—

2019 húsvét: 2019. április 15., hétfőtől 2019. április 28., vasárnapig,

| — | 2019 nyár: 2019. július 16., keddtől 2019. augusztus 31., szombatig. |
| --- | --- |

—

2019 nyár: 2019. július 16., keddtől 2019. augusztus 31., szombatig.

2. cikk

A jelen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2018. március 21-én.

a hivatalvezető

E. COULON

az elnök

M. JAEGER

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/5

---

A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete (a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság – Magyarország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „SEGRO” Kft. kontra Vas Megyei Kormányhivatal Sárvári Járási Földhivatala (C-52/16), Günther Horváth kontra Vas Megyei Kormányhivatal (C-113/16)

(C-52/16. és C-113/16. sz. egyesített ügyek) (1)

((Előzetes döntéshozatal - EUMSZ 63. cikk - A tőke szabad mozgása - Mezőgazdasági földterületekre létesített haszonélvezeti jogok - Olyan nemzeti szabályozás, amely a jövőre nézve az ilyen jogok megszerzésének lehetőségét a földterület tulajdonosának közeli hozzátartozói számára tartja fenn, és úgy írja elő a jogi személyek és az említett tulajdonossal közeli hozzátartozói viszonyt igazolni nem tudó magánszemélyek által korábban megszerzett jogok törlését, hogy nem rendelkezik a vagyoni hátrányok kiegyenlítéséről))

(2018/C 161/04)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperesek:„SEGRO” Kft. (C-52/16), Günther Horváth (C-113/16)

Alperesek: Vas Megyei Kormányhivatal Sárvári Járási Földhivatala (C-52/16), Vas Megyei Kormányhivatal (C-113/16)

Rendelkező rész

Az EUMSZ 63. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az alapügyben szereplőhöz hasonló tagállami szabályozás, amelynek értelmében a mezőgazdasági földterületen korábban létesített olyan haszonélvezeti jogok, amelyek jogosultjai e földterületek tulajdonosának nem közeli hozzátartozói, a törvény erejénél fogva megszűnnek, és azokat az ingatlan-nyilvántartásból törölni kell.

---

(1)  HL C 136., 2016.4.18.

HL C 211., 2016.6.13.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/6

---

A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete – SNCF Mobilités, korábban Société nationale des chemins de fer français (SNCF) kontra Európai Bizottság, Francia Köztársaság, Mory SA, felszámolás alatt, Mory Team, felszámolás alatt

(C-127/16 P. sz. ügy) (1)

((Fellebbezés - Állami támogatások - A Francia Köztársaság által a Sernam javára végrehajtott támogatások - Az SNCF által a Sernam részére nyújtott szerkezetátalakítási és feltőkésítési támogatás, garanciák és követeléselengedés - E támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító és visszatéríttetésüket elrendelő határozat - Az eszközök együttes értékesítése - Az „adásvétel” fogalma - Az eszközök együttes értékesítése tárgyának és a vételárnak az összekeverése - Nyílt és átlátható eljárás - A magánbefektető kritériuma - Ezen elvnek az eszközök együttes átruházására való alkalmazása - Kompenzációs intézkedések))

(2018/C 161/05)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: SNCF Mobilités, korábban Société nationale des chemins de fer français (SNCF) (képviselők: P. Beurier, O. Billard, G. Fabre és V. Landes avocats)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: B. Stromsky és T. Maxian Rusche meghatalmazottak), Francia Köztársaság, Mory SA, felszámolás alatt, Mory Team, felszámolás alatt (képviselők: B. Vatier és F. Loubières avocats)

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | Az SNCF Mobilités a saját költségein felül viseli az Európai Bizottság, valamint a Mory SA és a Mory Team részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az SNCF Mobilités a saját költségein felül viseli az Európai Bizottság, valamint a Mory SA és a Mory Team részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 145., 2016.4.25.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/6

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2018. március 7-i ítélete (az Amtsgericht Düsseldorf és a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – flightright GmbH kontra Air Nostrum, Líneas Aéreas del Mediterráneo SA (C-274/16), Roland Becker kontra Hainan Airlines Co. Ltd (C-447/16), Mohamed Barkan és társai kontra Air Nostrum, Líneas Aéreas del Mediterráneo SA (C-448/16)

(C-274/16., C-447/16. és C-448/16. sz. egyesített ügyek) (1)

((Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Joghatóság a polgári és kereskedelmi ügyekben - 44/2001/EK rendelet - Az 5. cikk 1. pontja - 1215/2012/EU rendelet - A 7. cikk 1. pontja - A „szerződéssel vagy szerződéses igénnyel kapcsolatos ügy” fogalma - Szolgáltatásnyújtásról szóló szerződés - Különböző légi fuvarozók által üzemeltetett légi járatok csatlakozását magában foglaló repülőút - A „teljesítési hely” fogalma - 261/2004/EK rendelet - A légi utasok kártalanításhoz való joga a beszállás visszautasítása és a járat jelentős késése esetén - Az olyan üzemeltető légi fuvarozó elleni kártalanítási kereset, amelynek székhelye nem valamely tagállamban található és amellyel az utasok semmilyen szerződéses kapcsolatban nem állnak))

(2018/C 161/06)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróságok

Amtsgericht Düsseldorf, Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperesek: flightright GmbH (C-274/16), Roland Becker (C-447/16), Mohamed Barkan, Souad Asbai, Assia Barkan, Zakaria Barkan, Nousaiba Barkan (C-448/16)

Alperesek: Air Nostrum, Líneas Aéreas del Mediterráneo SA (C-274/16), Hainan Airlines Co. Ltd (C-447/16), Air Nostrum, Líneas Aéreas del Mediterráneo SA (C-448/16)

Rendelkező rész

| 1) | A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazható az olyan, harmadik államban székhellyel rendelkező alperesre, mint az alapeljárás alperese. |
| --- | --- |

1)

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazható az olyan, harmadik államban székhellyel rendelkező alperesre, mint az alapeljárás alperese.

| 2) | A 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontjának a) alpontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „szerződéssel vagy szerződéses igénnyel kapcsolatos ügy” fogalma kiterjed a légi utasok által a csatlakozó járat jelentős késése esetén a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján az olyan üzemeltető légi fuvarozóval szemben benyújtott kártalanítás iránti keresetre, amely légi fuvarozó az érintett utasnak nem szerződéses partnere. |
| --- | --- |

2)

A 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontjának a) alpontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „szerződéssel vagy szerződéses igénnyel kapcsolatos ügy” fogalma kiterjed a légi utasok által a csatlakozó járat jelentős késése esetén a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján az olyan üzemeltető légi fuvarozóval szemben benyújtott kártalanítás iránti keresetre, amely légi fuvarozó az érintett utasnak nem szerződéses partnere.

| 3) | A 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését, valamint a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a csatlakozó járat e rendelkezések értelmében vett „teljesítési helye” a második járat érkezési pontja, amennyiben a két légi járaton a szállítást két különböző légi fuvarozó végzi, és e csatlakozó járat jelentős késése miatti, a 261/2004 rendelet szerinti kártalanítás iránti keresetet az említett légi járatok közül az első során fellépő zavarra alapítják, amely járatot olyan légi fuvarozó üzemeltetett, amelyik nem szerződéses partnere az érintett utasoknak. |
| --- | --- |

3)

A 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését, valamint a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a csatlakozó járat e rendelkezések értelmében vett „teljesítési helye” a második járat érkezési pontja, amennyiben a két légi járaton a szállítást két különböző légi fuvarozó végzi, és e csatlakozó járat jelentős késése miatti, a 261/2004 rendelet szerinti kártalanítás iránti keresetet az említett légi járatok közül az első során fellépő zavarra alapítják, amely járatot olyan légi fuvarozó üzemeltetett, amelyik nem szerződéses partnere az érintett utasoknak.

---

(1)  HL C 343., 2016.9.19.

HL C 428., 2016.11.21.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/7

---

A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Slowakische Republik kontra Achmea BV

(C-284/16. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - A Holland Királyság és a Szlovák Köztársaság között még hatályban lévő, a Holland Királyság és a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság között 1991-ben kötött kétoldalú beruházási megállapodás - Valamely szerződő fél beruházója számára a másik szerződő féllel szembeni jogvita választottbíróság előtti rendezésének lehetőségét biztosító rendelkezés - Az EUMSZ 18., EUMSZ 267. és EUMSZ 344. cikkel való összeegyeztethetőség - A „bíróság” fogalma - Az uniós jog autonómiája))

(2018/C 161/07)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Slowakische Republik

Alperes: Achmea BV

Rendelkező rész

Az EUMSZ 267. és EUMSZ 344. cikket úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes a tagállamok között létrejött nemzetközi megállapodásban szereplő, a Holland Királyság és a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság között a beruházások elősegítéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás 8. cikkéhez hasonló olyan rendelkezés, amelynek értelmében e tagállamok egyikének beruházója a másik tagállamban létesített beruházásokra vonatkozó vita esetén ezen utóbbi tagállammal szemben választottbíróság előtt indíthat eljárást, amely bíróság hatáskörét e tagállam köteles elfogadni.

---

(1)  HL C 296., 2016.8.16.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/8

---

A Bíróság (második tanács) 2018. március 8-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DOCERAM GmbH kontra CeramTec GmbH

(C-395/16. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Szellemi és ipari tulajdon - 6/2002/EK rendelet - Közösségi formatervezési minták - A 8. cikk (1) bekezdése - A terméknek kizárólag a műszaki rendeltetése által meghatározott külső jellegzetességei - Értékelési szempontok - Alternatív formatervezési minták létezése - Az „objektív megfigyelőre” tett benyomás figyelembevétele))

(2018/C 161/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: DOCERAM GmbH

Alperes: CeramTec GmbH

Rendelkező rész

| 1) | A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy annak megítélésekor, hogy valamely termék külső jellegzetességei kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következményei-e, meg kell vizsgálni, hogy e rendeltetés az egyetlen olyan tényező-e, amely e jellegzetességeket meghatározta, mivel az alternatív formatervezési minták megléte e tekintetben nem releváns. |
| --- | --- |

1)

A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy annak megítélésekor, hogy valamely termék külső jellegzetességei kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következményei-e, meg kell vizsgálni, hogy e rendeltetés az egyetlen olyan tényező-e, amely e jellegzetességeket meghatározta, mivel az alternatív formatervezési minták megléte e tekintetben nem releváns.

| 2) | A 6/2002 rendelet 8. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy annak megítélésekor, hogy valamely termék érintett jellegzetességei kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következményei-e ezen rendelkezés értelmében, a nemzeti bíróságnak figyelembe kell vennie az adott eset valamennyi releváns, objektív körülményét. E tekintetben nem lehet az „objektív megfigyelőre” tett benyomásra támaszkodni. |
| --- | --- |

2)

A 6/2002 rendelet 8. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy annak megítélésekor, hogy valamely termék érintett jellegzetességei kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következményei-e ezen rendelkezés értelmében, a nemzeti bíróságnak figyelembe kell vennie az adott eset valamennyi releváns, objektív körülményét. E tekintetben nem lehet az „objektív megfigyelőre” tett benyomásra támaszkodni.

---

(1)  HL C 419., 2016.11.14.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/9

---

A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Tribunale civile di Trapani [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Giuseppa Santoro kontra Comune di Valderice, Presidenza del Consiglio dei Ministri

(C-494/16. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - Határozott ideig tartó munkaviszony - A közszférához tartozó munkáltatóval kötött szerződések - A határozott időre szóló szerződések visszaélésszerű alkalmazását szankcionáló intézkedések - Az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elve))

(2018/C 161/09)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale civile di Trapani

Az alapeljárás felei

Felperes: Giuseppa Santoro

Alperesek: Comune di Valderice, Presidenza del Consiglio dei Ministri

Rendelkező rész

Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletét képező, 1999. március 18-án megkötött, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely nem szankcionálja az egymást követő, határozott idejű munkaszerződéseknek a közszférába tartozó munkáltató általi visszaélésszerű alkalmazását az érintett munkavállaló részére történő olyan kártérítés megfizetésével, amely a határozott idejű munkaviszony határozatlan idejűvé való átalakítása elmaradásának kompenzálására szolgál, hanem az említett munkavállaló utolsó munkabérének 2,5-szerese és 12-szerese közötti összegű kártérítés megítélését írja elő, azzal a lehetőséggel, hogy ez utóbbi részére megítélhető a kár teljes összegének megtérítése is, amennyiben vélelem útján bizonyítja, hogy lehetőségektől esett el azt illetően, hogy állást találjon, vagy amennyiben szabályosan kiírtak volna felvételi pályázatot, azon sikerrel tudott volna részt venni, amennyiben e szabályozáshoz hatékony és visszatartó erejű szankcionáló mechanizmus társul, amelynek megítélése a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

---

(1)  HL C 454., 2016.12.5.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/9

---

A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Nejvyšší soud České republiky [Cseh Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – E.ON Czech Holding AG kontra Michael Dědouch, Petr Streitberg, Pavel Suda

(C-560/16. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - 44/2001/EK rendelet - Joghatóság polgári és kereskedelmi ügyekben - Kizárólagos joghatóság - A 22. cikk 2. pontja - Valamely tagállam területén székhellyel rendelkező társaságok vagy más jogi személyek szervei által hozott határozatok érvényessége - E tagállam bíróságainak kizárólagos joghatósága - Valamely társaság közgyűlésének olyan határozata, amely elrendeli e társaság kisebbségi részvényesei értékpapírjainak ugyanezen társaság többségi részvénytulajdonosára való kötelező átruházását, és amely megállapítja az említett többségi részvénytulajdonos által a kisebbségi részvényeseknek nyújtandó ellentételezés összegét - Bírósági eljárás, amelynek tárgya az ezen ellentételezés észszerűségének felülvizsgálata))

(2018/C 161/10)

Az eljárás nyelve: cseh

A kérdést előterjesztő bíróság

Nejvyšší soud České republiky

Az alapeljárás felei

Felperes: E.ON Czech Holding AG

Alperesek: Michael Dědouch, Petr Streitberg, Pavel Suda

Az eljárásban részt vesz: Jihočeská plynárenská, a.s.

Rendelkező rész

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet 22. cikkének 2. pontját úgy kell értelmezni, hogy az alapeljárásban szereplőhöz hasonló olyan kereset elbírálására, amely egy társaság többségi részvénytulajdonosa által a kisebbségi részvényesek számára a részvényeiknek az említett többségi részvénytulajdonosra való kötelező átruházása esetén fizetendő ellentételezés észszerűségének felülvizsgálatára irányul, az e társaság székhelye szerinti tagállam bíróságai kizárólagos joghatósággal rendelkeznek.

---

(1)  HL C 22., 2017.1.23.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/10

---

A Bíróság (nagytanács) 2018. március 6-i ítélete – Európai Bizottság kontra FIH Holding A/S, FIH Erhvervsbank A/S

(C-579/16 P. sz. ügy) (1)

((„Fellebbezés - Állami támogatások - A „támogatás” fogalma - A „gazdasági előny” fogalma - A piacgazdasági magánszereplő elve - Alkalmazhatósági és alkalmazási feltételek - Pénzügyi válság - Valamely bank megmentésére irányuló, egymást követő beavatkozások - A tagállam által az első beavatkozás során tett kötelezettségvállalásokból fakadó kockázatoknak a második beavatkozás értékelése során való figyelembevétele vagy figyelmen kívül hagyása))

(2018/C 161/11)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Bouchagiar, L. Flynn és K. Blanck-Putz meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: FIH Holding A/S, FIH Erhvervsbank A/S (képviselő: O. Koktvedgaard, advokat)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2016. szeptember 15-i FIH Holding és FIH Erhvervsbank kontra Bizottság ítéletét (T-386/14, EU:T:2014:474) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2016. szeptember 15-i FIH Holding és FIH Erhvervsbank kontra Bizottság ítéletét (T-386/14, EU:T:2014:474) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszéke előtt felhozott első kereseti jogalapot elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszéke előtt felhozott első kereseti jogalapot elutasítja.

| 3) | A Bíróság az ügyet a második jogalapról való határozathozatal céljából visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé. |
| --- | --- |

3)

A Bíróság az ügyet a második jogalapról való határozathozatal céljából visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé.

| 4) | A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

4)

A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

---

(1)  HL C 14., 2017.1.16.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/11

---

A Bíróság (tízedik tanács) 2018. március 7-i ítélete (az Augstākā tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DW kontra Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra

(C-651/16. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Szociális biztonság - Anyasági támogatás - Az összegnek a biztosított által a tizenkét hónapos referencia-időszak során elért jövedelmek alapján történő kiszámítása - Az ezen időszak alatt az Európai Unió valamely intézményének szolgálatában álló személy - A szóban forgó összeget az átlagos járulékalap 70 %-ában megállapító nemzeti szabályozás - A munkavállalók szabad mozgásának korlátozása - A lojális együttműködés elve))

(2018/C 161/12)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Augstākā tiesa

Az alapeljárás felei

Felperes: DW

Alperes: Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra

Rendelkező rész

Az EUMSZ 45. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, mint amilyen az alapügyben szerepel, amely az anyasági támogatás összegének kiszámításához szükséges átlagos járulékalap meghatározása céljából a referencia-időszak azon hónapjait, amelyek során az érintett személy valamely uniós intézménynél dolgozott, és e tagállam szociális biztonsági rendszerében nem volt biztosított, foglalkoztatás nélküli időszaknak tekinti, és azokra az említett tagállamban meghatározott átlagos járulékalapot alkalmazza, aminek eredményeként az e személy részére megállapított anyasági támogatás összege lényegesen csökken ahhoz képest, amely akkor járt volna neki, ha kizárólag ugyanezen tagállamban folytatott volna keresőtevékenységet.

---

(1)  HL C 86., 2017.3.20.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/11

---

A Bíróság (első tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Cristal Union, a Sucrerie de Toury SA jogutódja kontra Ministre de l'Économie et des Finances

(C-31/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - 2003/96/EK irányelv - Az energiatermékek és a villamos energia adóztatása - A 14. cikk (1) bekezdésének a) pontja - Villamos energia előállításához felhasznált energiatermékek - Mentesítési kötelezettség - A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontja - A hőenergia és a villamos energia kapcsolt előállításához felhasznált energiatermékek - A mentesítésnek, illetve az adómérték csökkentésének lehetősége - Hőenergia és villamos energia kapcsolt előállítására szánt földgáz))

(2018/C 161/13)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d'État

Az alapeljárás felei

Felperes: Cristal Union, a Sucrerie de Toury SA jogutódja

Alperes: Ministre de l'Économie et des Finances

Rendelkező rész

Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv 14. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezésben előírt kötelező mentességet alkalmazni kell a villamos energia előállításához felhasznált energiatermékekre, amennyiben e termékeket a villamos energia és a hőenergia ezen irányelv 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett kapcsolt előállításához használják fel.

---

(1)  HL C 112., 2017.4.10.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/12

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2018. március 8-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Saey Home & Garden NV/SA kontra Lusavouga-Máquinas e Acessórios Industriais SA

(C-64/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Joghatóság és a határozatok végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben - 1215/2012/EU rendelet - 25. cikk - Joghatósági kikötés fennállása - Írásbeli megerősítés nélküli szóbeli megállapodás - A számlákon említett általános értékesítési feltételekben szereplő kikötés - A 7. cikk 1. pontjának b) alpontja - Két eltérő tagállamban székhellyel rendelkező társaságok között létrejött, egy harmadik tagállam piacára vonatkozó, értékesítési jog átruházására irányuló szerződés - A 7. cikk 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése - A joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása - Egy ilyen szerződés jellemző kötelezettsége teljesítésének helye))

(2018/C 161/14)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal da Relação do Porto

Az alapeljárás felei

Felperes: Saey Home & Garden NV/SA

Alperes: Lusavouga-Máquinas e Acessórios Industriais SA

Rendelkező rész

| 1) | A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy – a kérdést előterjesztő bíróság által elvégzendő vizsgálatokra is figyelemmel – a valamelyik szerződő fél által kiállított számlákon említett általános értékesítési feltételekben szereplő, az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló joghatósági kikötés nem felel meg e rendelkezés követelményeinek. |
| --- | --- |

1)

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy – a kérdést előterjesztő bíróság által elvégzendő vizsgálatokra is figyelemmel – a valamelyik szerződő fél által kiállított számlákon említett általános értékesítési feltételekben szereplő, az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló joghatósági kikötés nem felel meg e rendelkezés követelményeinek.

| 2) | Az 1215/2012 rendelet 7. cikkének 1. pontját akként kell értelmezni, hogy e rendelkezés értelmében a két eltérő tagállamban székhellyel rendelkező és tevékenységet folytató két társaság által termékeknek valamely olyan harmadik tagállam piacán való forgalmazása tekintetében kötött, értékesítési jog átruházására irányuló szerződés felmondásával kapcsolatos kártérítés iránti kérelem elbírálására, amely harmadik tagállam területén e társaságok egyike sem rendelkezik sem fiókteleppel, sem telephellyel, azon tagállam bírósága rendelkezik joghatósággal, ahol a szolgáltatásnyújtásnak a szerződéses rendelkezésekből következő elsődleges helye, valamint – ilyen rendelkezések hiányában – e szerződés tényleges teljesítésének helye található, és ha a kérdéses hely ezen az alapon nem határozható meg, ahol a szolgáltatás nyújtójának lakóhelye található. |
| --- | --- |

2)

Az 1215/2012 rendelet 7. cikkének 1. pontját akként kell értelmezni, hogy e rendelkezés értelmében a két eltérő tagállamban székhellyel rendelkező és tevékenységet folytató két társaság által termékeknek valamely olyan harmadik tagállam piacán való forgalmazása tekintetében kötött, értékesítési jog átruházására irányuló szerződés felmondásával kapcsolatos kártérítés iránti kérelem elbírálására, amely harmadik tagállam területén e társaságok egyike sem rendelkezik sem fiókteleppel, sem telephellyel, azon tagállam bírósága rendelkezik joghatósággal, ahol a szolgáltatásnyújtásnak a szerződéses rendelkezésekből következő elsődleges helye, valamint – ilyen rendelkezések hiányában – e szerződés tényleges teljesítésének helye található, és ha a kérdéses hely ezen az alapon nem határozható meg, ahol a szolgáltatás nyújtójának lakóhelye található.

---

(1)  HL C 112., 2017.4.10.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/13

---

A Bíróság (tízedik tanács) 2018. március 7-i ítélete (a Curtea de Apel Constanţa [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Întreprinderea Individuală Dobre M. Marius kontra Ministerul Finanţelor Publice – A. N. A. F. – D. G. R. F. P. Galaţi – Serviciul Soluţionare Contestaţii, A. N. A.F – D. G. R. F. P. Galaţi – A. J. F. P. Constanţa – Serviciul Inspecţie Fiscală Persoane Fizice 2 Constanţa

(C-159/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Közös hozzáadottértékadó-rendszer (héa) - 2006/112/EK irányelv - A héanyilvántartásból való törlés - Az azon időszakban kapott héa megfizetésének kötelezettsége, amelyben a héaazonosító számot törölték - Az ezen időszakban megvalósított beszerzések utáni héa levonásához való jog elismerésének megtagadása))

(2018/C 161/15)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Constanţa

Az alapeljárás felei

Felperes: Întreprinderea Individuală Dobre M. Marius

Alperesek: Ministerul Finanţelor Publice – A. N. A. F. – D. G. R. F. P. Galaţi – Serviciul Soluţionare Contestaţii, A. N. A.F – D. G. R. F. P. Galaţi – A. J. F. P. Constanţa – Serviciul Inspecţie Fiscală Persoane Fizice 2 Constanţa

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 167–169. és 179. cikkét, 213. cikkének (1) bekezdését, 214. cikkének (1) bekezdését és 273. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amelyről az alapügyben szó van, amely lehetővé teszi az adóhatóság számára, hogy valamely adóalanytól megtagadja a hozzáadottértékadó-levonási jogot, ha megállapításra kerül, hogy az adóalanynak felrótt kötelezettségszegés miatt az adóhatóság nem rendelkezhetett az annak megállapításához szükséges adatokkal, hogy teljesülnek az említett adóalany által előzetesen megfizetett hozzáadottérték-adó levonásához való jog anyagi jogi követelményei, vagy hogy ez utóbbi csalárd módon járt el a célból, hogy e jogban részesülhessen, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia.

---

(1)  HL C 221., 2017.7.10.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/14

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-454/16. sz., Arrigoni kontra EUIPO – Arrigoni Battista (Arrigoni Valtaleggio) ügyben 2017. szeptember 22-én hozott ítélete ellen az Arrigoni SpA által 2017. november 15-én benyújtott fellebbezés

(C-642/17 P. sz. ügy)

(2018/C 161/16)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Fellebbező: Arrigoni SpA (képviselő: P. Di Gravio ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala, Arrigoni Battista SpA

A Bíróság (tizedik tanács) 2018. március 22-i végzésével elutasította a fellebbezést, és az Arrigoni SpA-t kötelezte saját költségeinek a viselésére.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/14

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-633/16. sz., Bilde kontra Parlament ügyben 2017. november 29-én hozott ítélete ellen Dominique Bilde által 2018. január 30-án benyújtott fellebbezés

(C-67/18. P. sz. ügy)

(2018/C 161/17)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Dominique Bilde (képviselő: G. Sauveur ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

A fellebbező kérelmei

| — | Változtassa meg a megtámadott ítéletet; ebből következően |
| --- | --- |

—

Változtassa meg a megtámadott ítéletet; ebből következően

| — | Semmisítse meg az Európai Parlament főtitkárának a 2016. július 6-án bejelentett, 2016. június 23-i„40 320 euró Dominique Bilde részére történt jogalap nélküli kifizetéséről” szóló és az illetékes engedélyezésre jogosult és az intézmény számvitelért felelős tisztviselőjével szemben ezen összeg visszatéríttetését előíró határozatot. |
| --- | --- |

—

Semmisítse meg az Európai Parlament főtitkárának a 2016. július 6-án bejelentett, 2016. június 23-i„40 320 euró Dominique Bilde részére történt jogalap nélküli kifizetéséről” szóló és az illetékes engedélyezésre jogosult és az intézmény számvitelért felelős tisztviselőjével szemben ezen összeg visszatéríttetését előíró határozatot.

| — | Semmisítse meg egyben az ugyanazon pénzügyekért felelős főigazgató által 2016. június 29-én aláírt 2016–889. sz. terhelési értesítést. |
| --- | --- |

—

Semmisítse meg egyben az ugyanazon pénzügyekért felelős főigazgató által 2016. június 29-én aláírt 2016–889. sz. terhelési értesítést.

| — | Határozzon a felperes részére a vizsgálat következtetéseit megelőző alaptalan vádaskodásból, a jó hírnevén esett sérelemből és a megtámadott határozat által a magán és a politikai életében okozott jelentős zavarból eredő nem vagyoni kár megtérítéseként fizetendő összeg tekintetében. |
| --- | --- |

—

Határozzon a felperes részére a vizsgálat következtetéseit megelőző alaptalan vádaskodásból, a jó hírnevén esett sérelemből és a megtámadott határozat által a magán és a politikai életében okozott jelentős zavarból eredő nem vagyoni kár megtérítéseként fizetendő összeg tekintetében.

| — | Határozzon a felperest az eljárási költségek címén megillető összeg tekintetében. |
| --- | --- |

—

Határozzon a felperest az eljárási költségek címén megillető összeg tekintetében.

| — | Az Európai Parlamentet kötelezze valamennyi költség viselésére. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlamentet kötelezze valamennyi költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | Az első, az aktus kibocsátója hatáskörének hiányára alapított jogalap






  — | A pénzügyi kérdések az Európai Parlament Elnökségének, nem pedig a főtitkárnak a hatáskörébe tartoznak |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az aktus kibocsátója hatáskörének hiányára alapított jogalap

—

A pénzügyi kérdések az Európai Parlament Elnökségének, nem pedig a főtitkárnak a hatáskörébe tartoznak

| — | A főtitkár hatáskörrel való felruházásának hiánya |
| --- | --- |

—

A főtitkár hatáskörrel való felruházásának hiánya

| — | A parlamenti képviselők függetlenségének és a pártatlan elbíráláshoz való jognak a megsértése miatti jogellenességi kifogás |
| --- | --- |

—

A parlamenti képviselők függetlenségének és a pártatlan elbíráláshoz való jognak a megsértése miatti jogellenességi kifogás

| 2. | A második, az electa una via elv megsértésére alapított jogalap






  — | A Parlament elnöke az OLAF-hoz és a francia igazságszolgáltatáshoz fordult |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az electa una via elv megsértésére alapított jogalap

—

A Parlament elnöke az OLAF-hoz és a francia igazságszolgáltatáshoz fordult

| 3. | A harmadik, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap






  — | Az ártatlanság vélelmének a Parlament elnöke által való megsértése |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap

—

Az ártatlanság vélelmének a Parlament elnöke által való megsértése

| — | A Parlament adminisztráció egyszerre bíró és fél |
| --- | --- |

—

A Parlament adminisztráció egyszerre bíró és fél

| — | A Parlament által hivatkozott kifogások az eljárás során változtak |
| --- | --- |

—

A Parlament által hivatkozott kifogások az eljárás során változtak

| — | A fellebbező meghallgatásának a főtitkár részéről való elutasítása |
| --- | --- |

—

A fellebbező meghallgatásának a főtitkár részéről való elutasítása

| 4. | A negyedik, a bizonyítási teher megfordítására alapított jogalap






  — | A Parlament annak bizonyítására kötelezte a fellebbezőt, hogy az nem követett el semmilyen mulasztást, jóllehet semmiféle bizonyítékkal nem rendelkezett, amely alapján komolyan valamely mulasztás fennállására hivatkozhatott volna |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, a bizonyítási teher megfordítására alapított jogalap

—

A Parlament annak bizonyítására kötelezte a fellebbezőt, hogy az nem követett el semmilyen mulasztást, jóllehet semmiféle bizonyítékkal nem rendelkezett, amely alapján komolyan valamely mulasztás fennállására hivatkozhatott volna

| 5. | Az ötödik, az indokolás hiányára alapított jogalap






  — | Az egyetlen indok egy szervezeti ábra közzétételén alapul, jóllehet ez utóbbi semmire sem szolgál bizonyítékul |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, az indokolás hiányára alapított jogalap

—

Az egyetlen indok egy szervezeti ábra közzétételén alapul, jóllehet ez utóbbi semmire sem szolgál bizonyítékul

| 6. | A hatodik, a jogbiztonság és a jogos bizalom elveinek a megsértésén alapuló jogalap






  — | Semmilyen jogszabály nem állapítja meg a benyújtandó dokumentumok listáját, a fellebbező ennélfogva a Parlament önkényének van kitéve |
| --- | --- | --- |

6.

A hatodik, a jogbiztonság és a jogos bizalom elveinek a megsértésén alapuló jogalap

—

Semmilyen jogszabály nem állapítja meg a benyújtandó dokumentumok listáját, a fellebbező ennélfogva a Parlament önkényének van kitéve

| 7. | A hetedik, a parlamenti asszisztensek állampolgári jogainak megsértésére alapított jogalap






  — | A Parlament tiltja, hogy az asszisztensek politikai tevékenységet folytassanak |
| --- | --- | --- |

7.

A hetedik, a parlamenti asszisztensek állampolgári jogainak megsértésére alapított jogalap

—

A Parlament tiltja, hogy az asszisztensek politikai tevékenységet folytassanak

| 8. | A nyolcadik, a hátrányosan megkülönböztető bánásmódra a Fumus persecutionisra és a hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap






  — | Az Európai Parlament elnökének politikai rosszindulata miatt indították ezen eljárást a fellebbezővel szemben |
| --- | --- | --- |

8.

A nyolcadik, a hátrányosan megkülönböztető bánásmódra a Fumus persecutionisra és a hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap

—

Az Európai Parlament elnökének politikai rosszindulata miatt indították ezen eljárást a fellebbezővel szemben

| 9. | A kilencedik, a képviselők függetlenségének megsértésére alapított jogalap






  — | A parlamenti asszisztens munkája nem korlátozódik a jogalkotási munkára |
| --- | --- | --- |

9.

A kilencedik, a képviselők függetlenségének megsértésére alapított jogalap

—

A parlamenti asszisztens munkája nem korlátozódik a jogalkotási munkára

| 10. | A tizedik, a ténybeli alap hiányára alapított jogalap






  — | A Parlament válaszában annak megállapítására szorítkozott, hogy a fellebbező által átadott iratok semmit sem bizonyítottak, jóllehet e dokumentumok az asszisztens munkáját támasztották alá |
| --- | --- | --- |

10.

A tizedik, a ténybeli alap hiányára alapított jogalap

—

A Parlament válaszában annak megállapítására szorítkozott, hogy a fellebbező által átadott iratok semmit sem bizonyítottak, jóllehet e dokumentumok az asszisztens munkáját támasztották alá

| — | A Parlament nem képes állításainak a bizonyítására |
| --- | --- |

—

A Parlament nem képes állításainak a bizonyítására

| 11. | A tizenegyedik, az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap






  — | A szervezeti ábrát (amely a Parlament elnöke által indított eljárások kiindulóponjaként szolgált) 2015 februárjában tették közzé, a jogalap nélküli kifizetések visszatérítése azonban 2014 októberére nyúlik vissza |
| --- | --- | --- |

11.

A tizenegyedik, az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap

—

A szervezeti ábrát (amely a Parlament elnöke által indított eljárások kiindulóponjaként szolgált) 2015 februárjában tették közzé, a jogalap nélküli kifizetések visszatérítése azonban 2014 októberére nyúlik vissza

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/16

---

A Raad van State (Hollandia) által 2018. február 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra A és társai

(C-70/18. sz. ügy)

(2018/C 161/18)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Alperesek: A, B, P

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | a. | Úgy kell-e értelmezni a 2/76 határozat (1) 7. cikkét, illetve az 1/80 határozat1 13. cikkét, hogy e rendelkezésekkel nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a harmadik országbeli – többek között török – állampolgárok biometrikus adatainak a személyes adatok feldolgozása [helyesen: kezelése] vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1995. L 281.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 15. kötet, 355. o.) 2. cikkének a) és b) pontja értelmében vett nyilvántartó rendszerben történő általános kezelését és tárolását írja elő, mivel e nemzeti szabályozás nem lépi túl az általa követett törvényes cél – vagyis a személyazonossággal és okmányokkal kapcsolatos csalások megelőzése és az ilyen csalások elleni küzdelem – eléréséhez szükséges mértéket? |
| --- | --- | --- |

1)

a.

Úgy kell-e értelmezni a 2/76 határozat (1) 7. cikkét, illetve az 1/80 határozat1 13. cikkét, hogy e rendelkezésekkel nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a harmadik országbeli – többek között török – állampolgárok biometrikus adatainak a személyes adatok feldolgozása [helyesen: kezelése] vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1995. L 281.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 15. kötet, 355. o.) 2. cikkének a) és b) pontja értelmében vett nyilvántartó rendszerben történő általános kezelését és tárolását írja elő, mivel e nemzeti szabályozás nem lépi túl az általa követett törvényes cél – vagyis a személyazonossággal és okmányokkal kapcsolatos csalások megelőzése és az ilyen csalások elleni küzdelem – eléréséhez szükséges mértéket?

| b. | Jelentőséggel bír-e e tekintetben az, hogy a biometrikus adatok tárolásának időtartama a harmadik országbeli – többek között török – állampolgárok jogszerű és/vagy jogellenes tartózkodásának időtartamához van kötve? |
| --- | --- |

b.

Jelentőséggel bír-e e tekintetben az, hogy a biometrikus adatok tárolásának időtartama a harmadik országbeli – többek között török – állampolgárok jogszerű és/vagy jogellenes tartózkodásának időtartamához van kötve?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2/76 határozat 7. cikkét, illetve az 1/80 határozat 13. cikkét, hogy a nemzeti szabályozás nem jelent az e rendelkezések értelmében vett korlátozást, ha a nemzeti szabályozás által az említett rendelkezések szerinti munkavállalásra gyakorolt hatások túlságosan bizonytalanok és közvetettek ahhoz, hogy a munkavállalás akadályozását lehessen feltételezni? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2/76 határozat 7. cikkét, illetve az 1/80 határozat 13. cikkét, hogy a nemzeti szabályozás nem jelent az e rendelkezések értelmében vett korlátozást, ha a nemzeti szabályozás által az említett rendelkezések szerinti munkavállalásra gyakorolt hatások túlságosan bizonytalanok és közvetettek ahhoz, hogy a munkavállalás akadályozását lehessen feltételezni?

| 3) | a. | Ha a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi harmadik országbeli – többek között török – állampolgárok biometrikus adatainak valamely adatbázisból bűncselekmények – akár terrorcselekmények, akár nem terrorcselekmények – megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából harmadik személyek részére történő rendelkezésre bocsátását, új korlátozást jelent, úgy kell-e értelmezni az Európai Unió Alapjogi Chartája 52. cikkének (1) bekezdését annak 7. és 8. cikkével összefüggésben, hogy az említett rendelkezéssel ellentétes az ilyen nemzeti szabályozás? |
| --- | --- | --- |

3)

a.

Ha a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi harmadik országbeli – többek között török – állampolgárok biometrikus adatainak valamely adatbázisból bűncselekmények – akár terrorcselekmények, akár nem terrorcselekmények – megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából harmadik személyek részére történő rendelkezésre bocsátását, új korlátozást jelent, úgy kell-e értelmezni az Európai Unió Alapjogi Chartája 52. cikkének (1) bekezdését annak 7. és 8. cikkével összefüggésben, hogy az említett rendelkezéssel ellentétes az ilyen nemzeti szabályozás?

| b. | Jelentőséggel bír-e e tekintetben az, hogy e harmadik országbeli állampolgár a bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatti őrizetbe vétel időpontjában birtokában volt a biometrikus adatait tároló tartózkodási okmánynak? |
| --- | --- |

b.

Jelentőséggel bír-e e tekintetben az, hogy e harmadik országbeli állampolgár a bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatti őrizetbe vétel időpontjában birtokában volt a biometrikus adatait tároló tartózkodási okmánynak?

---

(1)  Az Európai Gazdasági Közösség és a Török Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás alapján létrehozott társulási tanács határozata.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/17

---

A Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 1 de Pamplona (Spanyolország) által 2018. február 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Daniel Ustariz Aróstegui kontra Departamento de Educación del Gobierno de Navarra

(C-72/18. sz. ügy)

(2018/C 161/19)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 1 de Pamplona

Az alapeljárás felei

Felperes: Daniel Ustariz Aróstegui

Alperes: Departamento de Educación del Gobierno de Navarra

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelvben (1) foglalt keretmegállapodás 4. szakaszát, hogy azzal ellentétes az olyan regionális szabály, mint az alapügy tárgyát képező szabály, amely a navarrai közigazgatás – határozott idejű szerződéssel rendelkező – „szerződéses alkalmazotti” kategóriába tartozó személyi állományával szemben kifejezetten kizárja meghatározott illetménykiegészítés megállapítását és megfizetését, annak okán, hogy az említett kiegészítés a – határozatlan idejű szerződéssel rendelkező – „köztisztviselői” kategóriába tartozó személyi állományra kizárólagosan jellemző szakmai előmeneteli rendszer előmozdítására és fejlesztésére irányuló díjazásnak minősül? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelvben (1) foglalt keretmegállapodás 4. szakaszát, hogy azzal ellentétes az olyan regionális szabály, mint az alapügy tárgyát képező szabály, amely a navarrai közigazgatás – határozott idejű szerződéssel rendelkező – „szerződéses alkalmazotti” kategóriába tartozó személyi állományával szemben kifejezetten kizárja meghatározott illetménykiegészítés megállapítását és megfizetését, annak okán, hogy az említett kiegészítés a – határozatlan idejű szerződéssel rendelkező – „köztisztviselői” kategóriába tartozó személyi állományra kizárólagosan jellemző szakmai előmeneteli rendszer előmozdítására és fejlesztésére irányuló díjazásnak minősül?

---

(1)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28 i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/17

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-634/16. sz., Montel kontra Parlament ügyben 2017. november 29-én hozott ítélete ellen Sophie Montel által 2018. február 6-án benyújtott fellebbezés

(C-84/18. P. sz. ügy)

(2018/C 161/20)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Sophie Montel (képviselő: G. Sauveur ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

A fellebbező kérelmei

| — | Változtassa meg a megtámadott ítéletet; ebből következően |
| --- | --- |

—

Változtassa meg a megtámadott ítéletet; ebből következően

| — | Semmisítse meg az Európai Parlament főtitkárának a 2016. július 6-án bejelentett, 2016. június 24-i„77 276,42 euró Sophie Montel részére történt jogalap nélküli kifizetéséről” szóló és az illetékes engedélyezésre jogosult és az intézmény számvitelért felelős tisztviselőjével szemben ezen összeg visszatéríttetését előíró határozatot. |
| --- | --- |

—

Semmisítse meg az Európai Parlament főtitkárának a 2016. július 6-án bejelentett, 2016. június 24-i„77 276,42 euró Sophie Montel részére történt jogalap nélküli kifizetéséről” szóló és az illetékes engedélyezésre jogosult és az intézmény számvitelért felelős tisztviselőjével szemben ezen összeg visszatéríttetését előíró határozatot.

| — | Semmisítse meg egyben az ugyanazon pénzügyekért felelős főigazgató által 2016. július 4-én aláírt 2016–897. sz. terhelési értesítést. |
| --- | --- |

—

Semmisítse meg egyben az ugyanazon pénzügyekért felelős főigazgató által 2016. július 4-én aláírt 2016–897. sz. terhelési értesítést.

| — | Határozzon a felperes részére a vizsgálat következtetéseit megelőző alaptalan vádaskodásból, a jó hírnevén esett sérelemből és a megtámadott határozat által a magán és a politikai életében okozott jelentős zavarból eredő nem vagyoni kár megtérítéseként fizetendő összeg tekintetében. |
| --- | --- |

—

Határozzon a felperes részére a vizsgálat következtetéseit megelőző alaptalan vádaskodásból, a jó hírnevén esett sérelemből és a megtámadott határozat által a magán és a politikai életében okozott jelentős zavarból eredő nem vagyoni kár megtérítéseként fizetendő összeg tekintetében.

| — | Határozzon a felperest az eljárási költségek címén megillető összeg tekintetében. |
| --- | --- |

—

Határozzon a felperest az eljárási költségek címén megillető összeg tekintetében.

| — | Az Európai Parlamentet kötelezze valamennyi költség viselésére. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlamentet kötelezze valamennyi költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | Az első, az aktus kibocsátója hatáskörének hiányára alapított jogalap






  — | A pénzügyi kérdések az Európai Parlament Elnökségének, nem pedig a főtitkárnak a hatáskörébe tartoznak |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az aktus kibocsátója hatáskörének hiányára alapított jogalap

—

A pénzügyi kérdések az Európai Parlament Elnökségének, nem pedig a főtitkárnak a hatáskörébe tartoznak

| — | A főtitkár hatáskörrel való felruházásának hiánya |
| --- | --- |

—

A főtitkár hatáskörrel való felruházásának hiánya

| — | A parlamenti képviselők függetlenségének és a pártatlan elbíráláshoz való jognak a megsértése miatti jogellenességi kifogás |
| --- | --- |

—

A parlamenti képviselők függetlenségének és a pártatlan elbíráláshoz való jognak a megsértése miatti jogellenességi kifogás

| 2. | A második, az electa una via elv megsértésére alapított jogalap






  — | A Parlament elnöke az OLAF-hoz és a francia igazságszolgáltatáshoz fordult |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az electa una via elv megsértésére alapított jogalap

—

A Parlament elnöke az OLAF-hoz és a francia igazságszolgáltatáshoz fordult

| 3. | A harmadik, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap






  — | Az ártatlanság vélelmének a Parlament elnöke által való megsértése |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap

—

Az ártatlanság vélelmének a Parlament elnöke által való megsértése

| — | A Parlament adminisztráció egyszerre bíró és fél |
| --- | --- |

—

A Parlament adminisztráció egyszerre bíró és fél

| — | A Parlament által hivatkozott kifogások az eljárás során változtak |
| --- | --- |

—

A Parlament által hivatkozott kifogások az eljárás során változtak

| — | A fellebbező meghallgatásának a főtitkár részéről való elutasítása |
| --- | --- |

—

A fellebbező meghallgatásának a főtitkár részéről való elutasítása

| 4. | A negyedik, a bizonyítási teher megfordítására alapított jogalap






  — | A Parlament annak bizonyítására kötelezte a fellebbezőt, hogy az nem követett el semmilyen mulasztást, jóllehet semmiféle bizonyítékkal nem rendelkezett, amely alapján komolyan valamely mulasztás fennállására hivatkozhatott volna |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, a bizonyítási teher megfordítására alapított jogalap

—

A Parlament annak bizonyítására kötelezte a fellebbezőt, hogy az nem követett el semmilyen mulasztást, jóllehet semmiféle bizonyítékkal nem rendelkezett, amely alapján komolyan valamely mulasztás fennállására hivatkozhatott volna

| 5. | Az ötödik, az indokolás hiányára alapított jogalap






  — | Az egyetlen indok egy szervezeti ábra közzétételén alapul, jóllehet ez utóbbi semmire sem szolgál bizonyítékul |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, az indokolás hiányára alapított jogalap

—

Az egyetlen indok egy szervezeti ábra közzétételén alapul, jóllehet ez utóbbi semmire sem szolgál bizonyítékul

| 6. | A hatodik, a jogbiztonság és a jogos bizalom elveinek a megsértésén alapuló jogalap






  — | Semmilyen jogszabály nem állapítja meg a benyújtandó dokumentumok listáját, a fellebbező ennélfogva a Parlament önkényének van kitéve |
| --- | --- | --- |

6.

A hatodik, a jogbiztonság és a jogos bizalom elveinek a megsértésén alapuló jogalap

—

Semmilyen jogszabály nem állapítja meg a benyújtandó dokumentumok listáját, a fellebbező ennélfogva a Parlament önkényének van kitéve

| 7. | A hetedik, a parlamenti asszisztensek állampolgári jogainak megsértésére alapított jogalap






  — | A Parlament tiltja, hogy az asszisztensek politikai tevékenységet folytassanak |
| --- | --- | --- |

7.

A hetedik, a parlamenti asszisztensek állampolgári jogainak megsértésére alapított jogalap

—

A Parlament tiltja, hogy az asszisztensek politikai tevékenységet folytassanak

| 8. | A nyolcadik, a hátrányosan megkülönböztető bánásmódra a Fumus persecutionisra és a hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap






  — | Az Európai Parlament elnökének politikai rosszindulata miatt indították ezen eljárást a fellebbezővel szemben |
| --- | --- | --- |

8.

A nyolcadik, a hátrányosan megkülönböztető bánásmódra a Fumus persecutionisra és a hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap

—

Az Európai Parlament elnökének politikai rosszindulata miatt indították ezen eljárást a fellebbezővel szemben

| 9. | A kilencedik, a képviselők függetlenségének megsértésére alapított jogalap






  — | A parlamenti asszisztens munkája nem korlátozódik a jogalkotási munkára |
| --- | --- | --- |

9.

A kilencedik, a képviselők függetlenségének megsértésére alapított jogalap

—

A parlamenti asszisztens munkája nem korlátozódik a jogalkotási munkára

| 10. | A tizedik, a ténybeli alap hiányára alapított jogalap






  — | A Parlament válaszában annak megállapítására szorítkozott, hogy a fellebbező által átadott iratok semmit sem bizonyítottak, jóllehet e dokumentumok az asszisztens munkáját támasztották alá |
| --- | --- | --- |

10.

A tizedik, a ténybeli alap hiányára alapított jogalap

—

A Parlament válaszában annak megállapítására szorítkozott, hogy a fellebbező által átadott iratok semmit sem bizonyítottak, jóllehet e dokumentumok az asszisztens munkáját támasztották alá

| — | A Parlament nem képes állításainak a bizonyítására |
| --- | --- |

—

A Parlament nem képes állításainak a bizonyítására

| 11. | A tizenegyedik, az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap






  — | A szervezeti ábrát (amely a Parlament elnöke által indított eljárások kiindulóponjaként szolgált) 2015 februárjában tették közzé, a jogalap nélküli kifizetések visszatérítése azonban 2014 augusztusára nyúlik vissza |
| --- | --- | --- |

11.

A tizenegyedik, az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap

—

A szervezeti ábrát (amely a Parlament elnöke által indított eljárások kiindulóponjaként szolgált) 2015 februárjában tették közzé, a jogalap nélküli kifizetések visszatérítése azonban 2014 augusztusára nyúlik vissza

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/19

---

2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

(C-86/18. sz. ügy)

(2018/C 161/21)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Ondrůšek, F. Thiran, G. von Rintelen meghatalmazottak)

Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség – mivel legkésőbb 2016. április 18-ig nem léptette hatályba azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 94., 1. o.) megfeleljen, vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot – nem teljesítette az említett irányelv 51. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség – mivel legkésőbb 2016. április 18-ig nem léptette hatályba azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 94., 1. o.) megfeleljen, vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot – nem teljesítette az említett irányelv 51. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | A Bíróság kötelezze a Luxemburgi Nagyhercegséget az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától esedékes napi 12 920 euró összeget kitevő bírság megfizetésére a 2014/23/EU irányelv átültetésére elfogadott intézkedések bejelentésére vonatkozó kötelezettség megsértése miatt; |
| --- | --- |

—

A Bíróság kötelezze a Luxemburgi Nagyhercegséget az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától esedékes napi 12 920 euró összeget kitevő bírság megfizetésére a 2014/23/EU irányelv átültetésére elfogadott intézkedések bejelentésére vonatkozó kötelezettség megsértése miatt;

| — | A Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A tagállamok a 2014/23/EU irányelv 51. cikkének (1) bekezdése szerint hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Mivel Luxemburg nem jelentette be az irányelv átültetésére elfogadott intézkedéseket, a Bizottság úgy határozott, hogy a Bírósághoz fordul. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok a 2014/23/EU irányelv 51. cikkének (1) bekezdése szerint hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Mivel Luxemburg nem jelentette be az irányelv átültetésére elfogadott intézkedéseket, a Bizottság úgy határozott, hogy a Bírósághoz fordul.

| 2. | Keresetében a Bizottság napi 12 920 euró bírság kiszabását javasolja Luxemburgra. A bírság összegének kiszámítására a jogsértés súlyának és tartamának, valamint – e tagállam fizetőképességére tekintettel vett –visszatartó erejének figyelembevételével került sor. |
| --- | --- |

2.

Keresetében a Bizottság napi 12 920 euró bírság kiszabását javasolja Luxemburgra. A bírság összegének kiszámítására a jogsértés súlyának és tartamának, valamint – e tagállam fizetőképességére tekintettel vett –visszatartó erejének figyelembevételével került sor.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/20

---

2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

(C-87/18. sz. ügy)

(2018/C 161/22)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Ondrůšek, F. Thiran, G. von Rintelen meghatalmazottak)

Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség – mivel legkésőbb 2016. április 18-ig nem léptette hatályba azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 94., 65. o.) megfeleljen, vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot – nem teljesítette az említett irányelv 90. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség – mivel legkésőbb 2016. április 18-ig nem léptette hatályba azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 94., 65. o.) megfeleljen, vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot – nem teljesítette az említett irányelv 90. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | A Bíróság kötelezze a Luxemburgi Nagyhercegséget az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától esedékes napi 11 628 euró összeget kitevő bírság megfizetésére a 2014/24/EU irányelv átültetésére elfogadott intézkedések bejelentésére vonatkozó kötelezettség megsértése miatt; |
| --- | --- |

—

A Bíróság kötelezze a Luxemburgi Nagyhercegséget az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától esedékes napi 11 628 euró összeget kitevő bírság megfizetésére a 2014/24/EU irányelv átültetésére elfogadott intézkedések bejelentésére vonatkozó kötelezettség megsértése miatt;

| — | A Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A tagállamok a 2014/24/EU irányelv 90. cikkének (1) bekezdése szerint hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Mivel Luxemburg nem jelentette be az irányelv átültetésére elfogadott intézkedéseket, a Bizottság úgy határozott, hogy a Bírósághoz fordul. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok a 2014/24/EU irányelv 90. cikkének (1) bekezdése szerint hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Mivel Luxemburg nem jelentette be az irányelv átültetésére elfogadott intézkedéseket, a Bizottság úgy határozott, hogy a Bírósághoz fordul.

| 2. | Keresetében a Bizottság napi 11 628 euró bírság kiszabását javasolja Luxemburgra. A bírság összegének kiszámítására a jogsértés súlyának és tartamának, valamint – e tagállam fizetőképességére tekintettel vett –visszatartó erejének figyelembevételével került sor. |
| --- | --- |

2.

Keresetében a Bizottság napi 11 628 euró bírság kiszabását javasolja Luxemburgra. A bírság összegének kiszámítására a jogsértés súlyának és tartamának, valamint – e tagállam fizetőképességére tekintettel vett –visszatartó erejének figyelembevételével került sor.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/20

---

2018. február 7-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

(C-88/18. sz. ügy)

(2018/C 161/23)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Ondrůšek, F. Thiran, G. von Rintelen meghatalmazottak)

Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség – mivel legkésőbb 2016. április 18-ig nem léptette hatályba azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 94., 243. o.) megfeleljen, vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot – nem teljesítette az említett irányelv 106. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség – mivel legkésőbb 2016. április 18-ig nem léptette hatályba azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 94., 243. o.) megfeleljen, vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot – nem teljesítette az említett irányelv 106. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | A Bíróság kötelezze a Luxemburgi Nagyhercegséget az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától esedékes napi 11 628 euró összeget kitevő bírság megfizetésére a 2014/25/EU irányelv átültetésére elfogadott intézkedések bejelentésére vonatkozó kötelezettség megsértése miatt; |
| --- | --- |

—

A Bíróság kötelezze a Luxemburgi Nagyhercegséget az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától esedékes napi 11 628 euró összeget kitevő bírság megfizetésére a 2014/25/EU irányelv átültetésére elfogadott intézkedések bejelentésére vonatkozó kötelezettség megsértése miatt;

| — | A Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A tagállamok a 2014/25/EU irányelv 106. cikkének (1) bekezdése szerint hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Mivel Luxemburg nem jelentette be az irányelv átültetésére elfogadott intézkedéseket, a Bizottság úgy határozott, hogy a Bírósághoz fordul. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok a 2014/25/EU irányelv 106. cikkének (1) bekezdése szerint hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Mivel Luxemburg nem jelentette be az irányelv átültetésére elfogadott intézkedéseket, a Bizottság úgy határozott, hogy a Bírósághoz fordul.

| 2. | Keresetében a Bizottság napi 11 628 euró bírság kiszabását javasolja Luxemburgra. A bírság összegének kiszámítására a jogsértés súlyának és tartamának, valamint – e tagállam fizetőképességére tekintettel vett –visszatartó erejének figyelembevételével került sor. |
| --- | --- |

2.

Keresetében a Bizottság napi 11 628 euró bírság kiszabását javasolja Luxemburgra. A bírság összegének kiszámítására a jogsértés súlyának és tartamának, valamint – e tagállam fizetőképességére tekintettel vett –visszatartó erejének figyelembevételével került sor.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/21

---

A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2018. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sociale Verzekeringsbank, a többi fél az eljárásban: F. van den Berg és H. D. Giesen

(C-95/18. sz. ügy)

(2018/C 161/24)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felperes: Sociale Verzekeringsbank (Svb)

A többi fél az eljárásban: F. van den Berg, H. D. Giesen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | a. | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 45. és EUMSZ 48. cikket, hogy azokkal ellentétes, olyan esetben, mint a jelen ügybeli eset, az olyan nemzeti szabályozás, mint az AOW (1) 6a. cikkének b) pontja? E szabályozás azt eredményezi, hogy a Hollandiában belföldi illetőségű személy nem a lakóhely szerinti állam társadalombiztosításában biztosított, ha egy másik tagállamban végez keresőtevékenységet és az 1408/71 rendelet (2) 13. cikke alapján a keresőtevénység helye szerinti állam társadalombiztosítási jogszabályainak hatálya alá tartozik. A jelen ügy fontos jellemzője, hogy az érintettek a keresőtevékenység végzésének helye szerinti állam törvényi szabályozása alapján az ott végzett keresőtevékenység korlátozott terjedelme miatt nem jogosultak öregségi nyugdíjra. |
| --- | --- | --- |

1)

a.

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 45. és EUMSZ 48. cikket, hogy azokkal ellentétes, olyan esetben, mint a jelen ügybeli eset, az olyan nemzeti szabályozás, mint az AOW (1) 6a. cikkének b) pontja? E szabályozás azt eredményezi, hogy a Hollandiában belföldi illetőségű személy nem a lakóhely szerinti állam társadalombiztosításában biztosított, ha egy másik tagállamban végez keresőtevékenységet és az 1408/71 rendelet (2) 13. cikke alapján a keresőtevénység helye szerinti állam társadalombiztosítási jogszabályainak hatálya alá tartozik. A jelen ügy fontos jellemzője, hogy az érintettek a keresőtevékenység végzésének helye szerinti állam törvényi szabályozása alapján az ott végzett keresőtevékenység korlátozott terjedelme miatt nem jogosultak öregségi nyugdíjra.

| b. | Az 1) a. kérdés megválaszolása szempontjából van-e jelentősége annak, hogy az 1408/71 rendelet 13. cikke alapján nem illetékes, lakóhely szerinti államban belföldi illetőségű személy vonatkozásában e lakóhely szerinti államban nem áll fenn a társadalombiztosítási járulékfizetés kötelezettsége? Azon időszakokban, amelyekben a belföldi illetőségű személy egy másik tagállamban végez keresőtevékenységet, az 1408/71 rendelet 13. cikke alapján kizárólag a keresőtevékenység végzésének helye szerinti állam szociális biztonsági rendszerének hatálya alá tartozik és a holland nemzeti jogszabályok sem írnak elő erre az esetre járulékfizetési kötelezettséget. |
| --- | --- |

b.

Az 1) a. kérdés megválaszolása szempontjából van-e jelentősége annak, hogy az 1408/71 rendelet 13. cikke alapján nem illetékes, lakóhely szerinti államban belföldi illetőségű személy vonatkozásában e lakóhely szerinti államban nem áll fenn a társadalombiztosítási járulékfizetés kötelezettsége? Azon időszakokban, amelyekben a belföldi illetőségű személy egy másik tagállamban végez keresőtevékenységet, az 1408/71 rendelet 13. cikke alapján kizárólag a keresőtevékenység végzésének helye szerinti állam szociális biztonsági rendszerének hatálya alá tartozik és a holland nemzeti jogszabályok sem írnak elő erre az esetre járulékfizetési kötelezettséget.

| 2) | Az első kérdés megválaszolása szempontjából van-e jelentősége annak, hogy az érintetteknek lehetőségük volt arra, hogy önkéntes alapon AOW-biztosításra vonatkozó megállapodást kössenek, vagy arra, hogy az Svb-t megkeressék az 1408/71 rendelet 17. cikke szerinti megállapodás megkötése céljából? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdés megválaszolása szempontjából van-e jelentősége annak, hogy az érintetteknek lehetőségük volt arra, hogy önkéntes alapon AOW-biztosításra vonatkozó megállapodást kössenek, vagy arra, hogy az Svb-t megkeressék az 1408/71 rendelet 17. cikke szerinti megállapodás megkötése céljából?

| 3) | Ellentétes-e az 1408/71 rendelet 13. cikkével, hogy olyan személynek, mint H. D. Giesen házastársa, aki 1989. január 1-je előtt kizárólag a nemzeti jogszabályok alapján a lakóhelye szerinti államban, azaz Hollandiában volt biztosított az AOW alapján, az öregségi ellátásra való jogosultsága e biztosításon alapuljon, amennyiben olyan időszakokról van szó, amelyek során a rendelet ezen rendelkezése alapján egy másik államban végzett keresőtevékenység miatt a keresőtevékenység végzésének helye szerinti állam jogszabályainak hatálya alá tartozott? Vagy az ellátásra való jogosultságot az AOW alapján olyan ellátásra való jogosultságnak kell tekinteni, amely a nemzeti jog alapján nem a Bosmann ügyben hozott ítélet (3) értelmében vett foglalkoztatási vagy biztosítási feltételekhez kapcsolódik, így ezen ítéletben foglalt szempontok ebben az esetben is alkalmazhatóak? |
| --- | --- |

3)

Ellentétes-e az 1408/71 rendelet 13. cikkével, hogy olyan személynek, mint H. D. Giesen házastársa, aki 1989. január 1-je előtt kizárólag a nemzeti jogszabályok alapján a lakóhelye szerinti államban, azaz Hollandiában volt biztosított az AOW alapján, az öregségi ellátásra való jogosultsága e biztosításon alapuljon, amennyiben olyan időszakokról van szó, amelyek során a rendelet ezen rendelkezése alapján egy másik államban végzett keresőtevékenység miatt a keresőtevékenység végzésének helye szerinti állam jogszabályainak hatálya alá tartozott? Vagy az ellátásra való jogosultságot az AOW alapján olyan ellátásra való jogosultságnak kell tekinteni, amely a nemzeti jog alapján nem a Bosmann ügyben hozott ítélet (3) értelmében vett foglalkoztatási vagy biztosítási feltételekhez kapcsolódik, így ezen ítéletben foglalt szempontok ebben az esetben is alkalmazhatóak?

---

(1)  Algemene ouderdomswet (általános öregségi biztosításról szóló törvény)

(2)  A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (HL 1971. L 149., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 35. o.).

(3)  2008. május 8-i Bosmann ítélet, C-352/06., EU:C:2008:290

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/22

---

A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2018. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sociale Verzekeringsbank, másik fél az eljárásban: C. E. Franzen

(C-96/18. sz. ügy)

(2018/C 161/25)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felperes: Sociale Verzekeringsbank (Svb)

A másik fél az eljárásban: C. E. Franzen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 45. és EUMSZ 48. cikket, hogy azokkal ellentétes olyan esetben, mint a jelen ügybeli eset, az olyan nemzeti szabályozás, mint az AKW (1) 6a. cikkének b) pontja? E szabályozás ahhoz vezet, hogy a Hollandiában belföldi illetőségű személy nem a lakóhely szerinti állam társadalombiztosításában biztosított, ha egy másik tagállamban végez keresőtevékenységet és az 1408/71 rendelet (2) 13. cikke alapján a keresőtevékenység helye szerinti állam társadalombiztosítási jogszabályainak hatálya alá tartozik. A jelen ügy fontos jellemzője, hogy az érintett személy a keresőtevékenység végzésének helye szerinti állam törvényi szabályozása alapján az ott végzett keresőtevékenység korlátozott terjedelme miatt nem jogosult családi támogatásra |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 45. és EUMSZ 48. cikket, hogy azokkal ellentétes olyan esetben, mint a jelen ügybeli eset, az olyan nemzeti szabályozás, mint az AKW (1) 6a. cikkének b) pontja? E szabályozás ahhoz vezet, hogy a Hollandiában belföldi illetőségű személy nem a lakóhely szerinti állam társadalombiztosításában biztosított, ha egy másik tagállamban végez keresőtevékenységet és az 1408/71 rendelet (2) 13. cikke alapján a keresőtevékenység helye szerinti állam társadalombiztosítási jogszabályainak hatálya alá tartozik. A jelen ügy fontos jellemzője, hogy az érintett személy a keresőtevékenység végzésének helye szerinti állam törvényi szabályozása alapján az ott végzett keresőtevékenység korlátozott terjedelme miatt nem jogosult családi támogatásra

| 2) | Az első kérdés megválaszolása szempontjából van-e jelentősége annak, hogy az érintett személynek lehetősége volt arra, hogy az Svb-t megkeresse az 1408/71 rendelet 17. cikke szerinti megállapodás megkötése céljából? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdés megválaszolása szempontjából van-e jelentősége annak, hogy az érintett személynek lehetősége volt arra, hogy az Svb-t megkeresse az 1408/71 rendelet 17. cikke szerinti megállapodás megkötése céljából?

---

(1)  Algemene Kinderbijslagwet (a családi támogatásokról szóló általános törvény)

(2)  A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (HL 1971. L 149., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 35. o.).

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/23

---

A Tribunal Supremo ((Spanyolország)) által 2018. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Línea Directa Aseguradora S.A. kontra Segurcaixa Sociedad Anónima de Seguros y Reaseguros

(C-100/18. sz. ügy)

(2018/C 161/26)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Línea Directa Aseguradora S.A.

Alperes: Segurcaixa Sociedad Anónima de Seguros y Reaseguros

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkével az olyan értelmezés, amely szerint a kötelező biztosítás fedezete kiterjed az álló gépjárműből eredő tűzesettel okozott károkra, ha a tűzeset a gépjármű szállítási funkciójának betöltéséhez szükséges mechanizmusából ered? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkével az olyan értelmezés, amely szerint a kötelező biztosítás fedezete kiterjed az álló gépjárműből eredő tűzesettel okozott károkra, ha a tűzeset a gépjármű szállítási funkciójának betöltéséhez szükséges mechanizmusából ered?

| 2) | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén, a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkével ellentétes-e az az értelmezés, amely szerint a kötelező biztosítás fedezete kiterjed a gépjárműből eredő tűzesettel okozott károkra, ha a tűzesetet nem lehet a gépjármű korábbi mozgásával összefüggésbe hozni, így nem állapítható meg, hogy valamely megtett útvonalhoz kapcsolódik? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén, a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkével ellentétes-e az az értelmezés, amely szerint a kötelező biztosítás fedezete kiterjed a gépjárműből eredő tűzesettel okozott károkra, ha a tűzesetet nem lehet a gépjármű korábbi mozgásával összefüggésbe hozni, így nem állapítható meg, hogy valamely megtett útvonalhoz kapcsolódik?

| 3) | A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén, a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkével ellentétes-e az az értelmezés, amely szerint a kötelező biztosítás fedezete kiterjed a gépjárműből eredő tűzesettel okozott károkra, ha a gépjármű valamely zárt magángarázsban várakozik? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén, a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkével ellentétes-e az az értelmezés, amely szerint a kötelező biztosítás fedezete kiterjed a gépjárműből eredő tűzesettel okozott károkra, ha a gépjármű valamely zárt magángarázsban várakozik?

---

(1)  HL 2009 L 263, 11. o.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/23

---

A Juzgado Contencioso-Administrativo no 8 de Madrid (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Domingo Sánchez Ruiz kontra Comunidad de Madrid (Servicio Madrileño de Salud)

(C-103/18. sz. ügy)

(2018/C 161/27)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado Contencioso-Administrativo no 8 de Madrid

Az alapeljárás felei

Felperes: Domingo Sánchez Ruiz

Alperes: Comunidad de Madrid (Servicio Madrileño de Salud)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A jelen ügyben bemutatotthoz hasonló helyzet (amelyben az állami szektorba tartozó munkáltató nem tartja be a számára jogszabály által előírt időbeli korlátozásokat és ezáltal lehetővé válik az egymást követő ideiglenes szerződések alkalmazása, vagy az ideiglenességet a kinevezés jellegét kisegítő vagy helyettesítő jellegűről időszakosan helyettesítő jellegűre módosítva fenntartja) értelmezhető-e a kinevezések egymást követő, visszaélésszerű alkalmazásának, és ezáltal a 1999/70/EK irányelv (1) mellékletét képező keretmegállapodás 5. szakaszában leírt helyzetnek minősül-e? |
| --- | --- |

1)

A jelen ügyben bemutatotthoz hasonló helyzet (amelyben az állami szektorba tartozó munkáltató nem tartja be a számára jogszabály által előírt időbeli korlátozásokat és ezáltal lehetővé válik az egymást követő ideiglenes szerződések alkalmazása, vagy az ideiglenességet a kinevezés jellegét kisegítő vagy helyettesítő jellegűről időszakosan helyettesítő jellegűre módosítva fenntartja) értelmezhető-e a kinevezések egymást követő, visszaélésszerű alkalmazásának, és ezáltal a 1999/70/EK irányelv (1) mellékletét képező keretmegállapodás 5. szakaszában leírt helyzetnek minősül-e?

| 2) | Az 1999/70[/EK] irányelv mellékletét képező, a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásban foglaltakat a tényleges érvényesülés elvével összefüggésben úgy kell-e értelmezni, hogy azokkal ellentétesek az olyan nemzeti eljárási szabályok, amelyek (valamennyi egymást követő kinevezés és szerződésmegszüntetés esetében történő) megtámadás vagy keresetindítás formájában aktív cselekvést követelnek meg az ideiglenes jelleggel foglalkoztatott munkavállalótól, hogy ilyen módon, és csakis ilyen módon vonatkozhasson rá a közösségi irányelv, és követelje azokat a jogokat, amelyek az uniós jogrendben őt megilletik? |
| --- | --- |

2)

Az 1999/70[/EK] irányelv mellékletét képező, a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásban foglaltakat a tényleges érvényesülés elvével összefüggésben úgy kell-e értelmezni, hogy azokkal ellentétesek az olyan nemzeti eljárási szabályok, amelyek (valamennyi egymást követő kinevezés és szerződésmegszüntetés esetében történő) megtámadás vagy keresetindítás formájában aktív cselekvést követelnek meg az ideiglenes jelleggel foglalkoztatott munkavállalótól, hogy ilyen módon, és csakis ilyen módon vonatkozhasson rá a közösségi irányelv, és követelje azokat a jogokat, amelyek az uniós jogrendben őt megilletik?

| 3) | Figyelemmel arra, hogy az állami szektorban és az alapvető szolgáltatások nyújtása körében az üresedés, betegség vagy szabadság (stb.) miatt betöltetlen állások betöltésének szükségessége lényegében „állandó”, és ilyen módon szükségessé válik az ideiglenes alkalmazás igazolására szolgáló „objektív ok” fogalmának körülhatárolása:






  a) | Értelmezhető-e úgy, hogy ellentétes az 1999/70/EK irányelvvvel (annak 5. szakasza (1) [bekezdésének] a) [pontjával]), ezért nem is lehet objektív oka annak, hogy az ideiglenes jelleggel alkalmazott munkavállaló egymást követő, helyettesítés céljából létrejött időszakos munkaszerződések (interinidad) láncolata útján, folyamatosan, az év valamennyi, vagy majdnem valamennyi napján dolgozik, sorozatos, egymást követő kinevezések/behívások révén, amelyek éveken keresztül változatlanul ismétlődnek úgy, hogy a behívás oka ténylegesen mindig megvalósul? |
| --- | --- | --- |

3)

Figyelemmel arra, hogy az állami szektorban és az alapvető szolgáltatások nyújtása körében az üresedés, betegség vagy szabadság (stb.) miatt betöltetlen állások betöltésének szükségessége lényegében „állandó”, és ilyen módon szükségessé válik az ideiglenes alkalmazás igazolására szolgáló „objektív ok” fogalmának körülhatárolása:

a)

Értelmezhető-e úgy, hogy ellentétes az 1999/70/EK irányelvvvel (annak 5. szakasza (1) [bekezdésének] a) [pontjával]), ezért nem is lehet objektív oka annak, hogy az ideiglenes jelleggel alkalmazott munkavállaló egymást követő, helyettesítés céljából létrejött időszakos munkaszerződések (interinidad) láncolata útján, folyamatosan, az év valamennyi, vagy majdnem valamennyi napján dolgozik, sorozatos, egymást követő kinevezések/behívások révén, amelyek éveken keresztül változatlanul ismétlődnek úgy, hogy a behívás oka ténylegesen mindig megvalósul?

| b) | Úgy kell-e értelmezni, hogy ez szükségképpen állandó és nem ideiglenes, következésképpen nem fogadható el az 5. szakasz (1) [bekezdésének] a) [pontjában] foglalt „objektív okként”, kiindulva egyfelől a leírt körülményekből, vagyis abból, hogy számtalan kinevezés és behívás történik, amelyek éveken keresztül ismétlődnek, másfelől abból, hogy strukturális hiányosságok vannak, hiányosságok, amelyek az érintett szektoron belüli, helyettesítés céljából létrejött időszakos munkaszerződések százalékos arányában öltenek testet, [és/vagy abban,] hogy ezeket az igényeket mindig és rendszerint ideiglenes jelleggel foglalkoztatott munkavállalókkal fedezik, ami így tartós jellegűvé és a közszolgálat működésének alapvető elemévé válik? |
| --- | --- |

b)

Úgy kell-e értelmezni, hogy ez szükségképpen állandó és nem ideiglenes, következésképpen nem fogadható el az 5. szakasz (1) [bekezdésének] a) [pontjában] foglalt „objektív okként”, kiindulva egyfelől a leírt körülményekből, vagyis abból, hogy számtalan kinevezés és behívás történik, amelyek éveken keresztül ismétlődnek, másfelől abból, hogy strukturális hiányosságok vannak, hiányosságok, amelyek az érintett szektoron belüli, helyettesítés céljából létrejött időszakos munkaszerződések százalékos arányában öltenek testet, [és/vagy abban,] hogy ezeket az igényeket mindig és rendszerint ideiglenes jelleggel foglalkoztatott munkavállalókkal fedezik, ami így tartós jellegűvé és a közszolgálat működésének alapvető elemévé válik?

| c) | Vagy értelmezhető-e úgy, hogy ahhoz, hogy megállapítsuk, hogy mi az ideiglenesség elfogadható határa, lényegében kizárólag az ezen ideiglenes jelleggel alkalmazott munkavállalók foglalkoztatására vonatkozó jogszabály szövegét kell figyelembe venni, amely kimondja, hogy a kinevezésükrere szükség esetén, sürgős esetben, illetve időszakos, konjunkturális vagy rendkívüli programok megvalósítása érdekében van lehetőség, végeredményben ahhoz, hogy objektív ok álljon fenn, az ideiglenes jelleggel történő alkalmazásnak meg kell felelnie ezen kivételes feltételeknek, és ezeknek akkor nem felel meg és ezáltal akkor áll fenn visszaélés, amikor az alkalmazásukra nem pontosan, nem alkalomszerűen vagy nem körültekintően kerül sor[?] |
| --- | --- |

c)

Vagy értelmezhető-e úgy, hogy ahhoz, hogy megállapítsuk, hogy mi az ideiglenesség elfogadható határa, lényegében kizárólag az ezen ideiglenes jelleggel alkalmazott munkavállalók foglalkoztatására vonatkozó jogszabály szövegét kell figyelembe venni, amely kimondja, hogy a kinevezésükrere szükség esetén, sürgős esetben, illetve időszakos, konjunkturális vagy rendkívüli programok megvalósítása érdekében van lehetőség, végeredményben ahhoz, hogy objektív ok álljon fenn, az ideiglenes jelleggel történő alkalmazásnak meg kell felelnie ezen kivételes feltételeknek, és ezeknek akkor nem felel meg és ezáltal akkor áll fenn visszaélés, amikor az alkalmazásukra nem pontosan, nem alkalomszerűen vagy nem körültekintően kerül sor[?]

| 4) | Összhangban áll-e az 1999/70/EK irányelv mellékletét képező keretmegállapodással az informatikus közalkalmazottak ideiglenes jellegű szerződtetésének és a szerződések egymást követő megújításának objektív okaként a szükség, a sürgősség, illetve időszakos, konjunkturális vagy rendkívüli programok megvalósításának elfogadása, ha ezek az állami szektorba tartozó munkavállalók állandó és tartós jelleggel, a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazottakra jellemző rendes feladatokat látnak el, anélkül, hogy a foglalkoztató közigazgatási szerv ezen kinevezések tekintetében felső korlátokat állapítana meg, és nem teljesíti azt a jogszabályi kötelezettségét sem, hogy ezeket az állásokat és igényeket határozatlan időre foglalkoztatott tisztségviselőkkel töltse be, továbbá nem alkalmaz semmiféle, ezzel azonos hatású intézkedést annak érdekében, hogy megelőzze és elkerülje az egymást követő ideiglenes jogviszonyokkal való visszaélést, és ezáltal az ideiglenes jelleggel szakaszosan foglalkoztatott informatikus közalkalmazottak munkaviszonya a jelen esetben 17 évig folyamatosan fennállt? |
| --- | --- |

4)

Összhangban áll-e az 1999/70/EK irányelv mellékletét képező keretmegállapodással az informatikus közalkalmazottak ideiglenes jellegű szerződtetésének és a szerződések egymást követő megújításának objektív okaként a szükség, a sürgősség, illetve időszakos, konjunkturális vagy rendkívüli programok megvalósításának elfogadása, ha ezek az állami szektorba tartozó munkavállalók állandó és tartós jelleggel, a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazottakra jellemző rendes feladatokat látnak el, anélkül, hogy a foglalkoztató közigazgatási szerv ezen kinevezések tekintetében felső korlátokat állapítana meg, és nem teljesíti azt a jogszabályi kötelezettségét sem, hogy ezeket az állásokat és igényeket határozatlan időre foglalkoztatott tisztségviselőkkel töltse be, továbbá nem alkalmaz semmiféle, ezzel azonos hatású intézkedést annak érdekében, hogy megelőzze és elkerülje az egymást követő ideiglenes jogviszonyokkal való visszaélést, és ezáltal az ideiglenes jelleggel szakaszosan foglalkoztatott informatikus közalkalmazottak munkaviszonya a jelen esetben 17 évig folyamatosan fennállt?

| 5) | Az 1999/70[/EK] irányelv mellékletét képező, a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásban foglaltakkal, valamint annak az Európai Unió Bírósága által adott értelmezésével összeegyeztethető-e a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország) ítélkezési gyakorlata, amennyiben az a kinevezés oka tekintetében az egyéb körülményeket figyelmen kívül hagyva, a kinevezés időbeli korlátja keretein belül állapítja meg az objektív ok fennállását, vagy megállapítja, hogy lehetetlen összehasonlítási alapot találni a határozatlan időre kinevezett közszolgálati alkalmazotti állással, figyelemmel az eltérő jogszabályi háttérre, az eltérő kinevezési rendszerre vagy a határozatlan időre kinevezett közszolgálati alkalmazottak által betöltött állások állandóságára és az időszakosan helyettesítő alkalmazottak állásának ideiglenes jellegére? |
| --- | --- |

5)

Az 1999/70[/EK] irányelv mellékletét képező, a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásban foglaltakkal, valamint annak az Európai Unió Bírósága által adott értelmezésével összeegyeztethető-e a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország) ítélkezési gyakorlata, amennyiben az a kinevezés oka tekintetében az egyéb körülményeket figyelmen kívül hagyva, a kinevezés időbeli korlátja keretein belül állapítja meg az objektív ok fennállását, vagy megállapítja, hogy lehetetlen összehasonlítási alapot találni a határozatlan időre kinevezett közszolgálati alkalmazotti állással, figyelemmel az eltérő jogszabályi háttérre, az eltérő kinevezési rendszerre vagy a határozatlan időre kinevezett közszolgálati alkalmazottak által betöltött állások állandóságára és az időszakosan helyettesítő alkalmazottak állásának ideiglenes jellegére?

| 6) | Ha a nemzeti bíróság megállapítja, hogy visszaélésszerű az ideiglenes helyettesítés céljából foglalkoztatott közalkalmazottak egymást követő, időszakos helyettesítésre irányuló szerződések útján való alkalmazása a SERMAS (madridi egészségügyi szolgálat) szolgálatában, amelynek célja a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazottak által történő szolgáltatásnyújtással kapcsolatos állandó és strukturális szükségletek fedezése, mivel a nemzeti jogrendben nincs semmiféle hatékony intézkedés, amely az ilyen visszaélést szankcionálhatná és a közösségi jog megsértéséből származó következményeket orvosolhatná, az 1999/70/EK irányelv mellékletét képező keretmegállapodás 5. szakasza értelmezhető-e úgy, hogy az arra kötelezi a nemzeti bíróságot, hogy hatékony és visszatartó hatású intézkedéseket alkalmazzon, amelyek a keretmegállapodás hatékony érvényesülését biztosítják, és következésképpen a szóban forgó visszaélést szankcionálják és az említett uniós jogszabály megsértéséből származó következményeket orvosolják, mellőzve annak a nemzeti jogszabálynak az alkalmazását, amely ezt akadályozza?
  Igenlő válasz esetén, amint azt az Európai Unió Bírósága a 2016. szeptember 14-i C-184/15 és C-197/15 ítélet (2) 41. pontjában megállapította:
  Összeegyeztethető-e az 1999/70/EK irányelv által elérni kívánt céllal az egymást követő ideiglenes jellegű jogviszonyok visszaélésszerű alkalmazásának megelőzése és szankcionálása, valamint az uniós jog megsértése következményeinek orvoslása érdekében tett intézkedésként az időszakosan helyettesítő, kisegítő jellegű vagy helyettesítésre irányuló közalkalmazotti jogviszony átalakítása tartós közalkalmazotti jogviszonnyá, oly módon, hogy az érintett már a kinevezésétől fogva határozatlan időre foglalkoztatott közszolgálati alkalmazottnak tekinthető, mivel a foglalkoztatása ugyanolyan tartós jellegű, mint az összehasonlítható helyzetben lévő határozatlan időre foglalkoztatott közszolgálati alkalmazottaké? |
| --- | --- |

6)

Ha a nemzeti bíróság megállapítja, hogy visszaélésszerű az ideiglenes helyettesítés céljából foglalkoztatott közalkalmazottak egymást követő, időszakos helyettesítésre irányuló szerződések útján való alkalmazása a SERMAS (madridi egészségügyi szolgálat) szolgálatában, amelynek célja a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazottak által történő szolgáltatásnyújtással kapcsolatos állandó és strukturális szükségletek fedezése, mivel a nemzeti jogrendben nincs semmiféle hatékony intézkedés, amely az ilyen visszaélést szankcionálhatná és a közösségi jog megsértéséből származó következményeket orvosolhatná, az 1999/70/EK irányelv mellékletét képező keretmegállapodás 5. szakasza értelmezhető-e úgy, hogy az arra kötelezi a nemzeti bíróságot, hogy hatékony és visszatartó hatású intézkedéseket alkalmazzon, amelyek a keretmegállapodás hatékony érvényesülését biztosítják, és következésképpen a szóban forgó visszaélést szankcionálják és az említett uniós jogszabály megsértéséből származó következményeket orvosolják, mellőzve annak a nemzeti jogszabálynak az alkalmazását, amely ezt akadályozza?

Igenlő válasz esetén, amint azt az Európai Unió Bírósága a 2016. szeptember 14-i C-184/15 és C-197/15 ítélet (2) 41. pontjában megállapította:

Összeegyeztethető-e az 1999/70/EK irányelv által elérni kívánt céllal az egymást követő ideiglenes jellegű jogviszonyok visszaélésszerű alkalmazásának megelőzése és szankcionálása, valamint az uniós jog megsértése következményeinek orvoslása érdekében tett intézkedésként az időszakosan helyettesítő, kisegítő jellegű vagy helyettesítésre irányuló közalkalmazotti jogviszony átalakítása tartós közalkalmazotti jogviszonnyá, oly módon, hogy az érintett már a kinevezésétől fogva határozatlan időre foglalkoztatott közszolgálati alkalmazottnak tekinthető, mivel a foglalkoztatása ugyanolyan tartós jellegű, mint az összehasonlítható helyzetben lévő határozatlan időre foglalkoztatott közszolgálati alkalmazottaké?

| 7) | Egymást követő ideiglenes jogviszonyokkal való visszaélés esetén az időszakosan helyettesítő ideiglenes közalkalmazotti jogviszony határozatlan idejű jogviszonnyá történő átalakítása értelmezhető-e akként, hogy az csak akkor felel meg az 1999/70/EK irányelv és a keretmegállapodás céljainak, ha a visszaélést elszenvedő ideiglenes jelleggel foglalkoztatott közalkalmazott – az állandóság és az elmozdíthatatlanság elve alapján, az abban foglalt valamennyi jogosultsággal és kötelezettséggel együtt, a határozatlan időre foglalkoztatott informatikusokkal azonos elbánásban részesülve – ugyanolyan vagy azonos foglalkoztatási feltételeket élvez, mint a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazott (szociális védelem, szakmai előmenetel, rendes szabadságok biztosítása, szakképzés, fizetés nélküli szabadságok, közigazgatási jogállás, engedélyek, nyugdíjhoz való jogosultságok, a munkahelyről való elbocsátás, valamint a megüresedett állások betöltése és a szakmai előmenetel céljából meghirdetett pályázatokon való részvétel)? |
| --- | --- |

7)

Egymást követő ideiglenes jogviszonyokkal való visszaélés esetén az időszakosan helyettesítő ideiglenes közalkalmazotti jogviszony határozatlan idejű jogviszonnyá történő átalakítása értelmezhető-e akként, hogy az csak akkor felel meg az 1999/70/EK irányelv és a keretmegállapodás céljainak, ha a visszaélést elszenvedő ideiglenes jelleggel foglalkoztatott közalkalmazott – az állandóság és az elmozdíthatatlanság elve alapján, az abban foglalt valamennyi jogosultsággal és kötelezettséggel együtt, a határozatlan időre foglalkoztatott informatikusokkal azonos elbánásban részesülve – ugyanolyan vagy azonos foglalkoztatási feltételeket élvez, mint a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazott (szociális védelem, szakmai előmenetel, rendes szabadságok biztosítása, szakképzés, fizetés nélküli szabadságok, közigazgatási jogállás, engedélyek, nyugdíjhoz való jogosultságok, a munkahelyről való elbocsátás, valamint a megüresedett állások betöltése és a szakmai előmenetel céljából meghirdetett pályázatokon való részvétel)?

| 8) | Az uniós jog megköveteli-e az ítéletek/jogerőssé vált közigazgatási aktusok felülvizsgálatát a leírt körülmények esetén, amikor a Kühne & Heitz NV ítéletben (3) (2004. január 13., C-453/00) előírt négy feltétel felmerül: 1) a spanyol nemzeti jogban a közigazgatási szerveknek és bíróságoknak lehetőségük van ugyan a felülvizsgálatra, azonban olyan megszorításokkal, amelyek nagyon nehézkessé vagy lehetetlenné teszik annak elérését[;] 2) az ellentmondásos határozatok valamely nemzeti bíróság által, végső fokon történő/egyfokú eljárás keretében meghozott ítélet nyomán jogerőssé váltak; 3) a szóban forgó ítélet a közösségi jog értelmezésén alapszik, amely nem áll összhangban az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával, és anélkül fogadták el, hogy az Európai Unió Bírósága előtt előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére került volna sor; [4)] az érdekelt az említett ítélkezési gyakorlatról történő tudomásszerzést követően haladéktalanul a közigazgatási szervhez fordult? |
| --- | --- |

8)

Az uniós jog megköveteli-e az ítéletek/jogerőssé vált közigazgatási aktusok felülvizsgálatát a leírt körülmények esetén, amikor a Kühne & Heitz NV ítéletben (3) (2004. január 13., C-453/00) előírt négy feltétel felmerül: 1) a spanyol nemzeti jogban a közigazgatási szerveknek és bíróságoknak lehetőségük van ugyan a felülvizsgálatra, azonban olyan megszorításokkal, amelyek nagyon nehézkessé vagy lehetetlenné teszik annak elérését[;] 2) az ellentmondásos határozatok valamely nemzeti bíróság által, végső fokon történő/egyfokú eljárás keretében meghozott ítélet nyomán jogerőssé váltak; 3) a szóban forgó ítélet a közösségi jog értelmezésén alapszik, amely nem áll összhangban az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával, és anélkül fogadták el, hogy az Európai Unió Bírósága előtt előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére került volna sor; [4)] az érdekelt az említett ítélkezési gyakorlatról történő tudomásszerzést követően haladéktalanul a közigazgatási szervhez fordult?

| 9) | A nemzeti bíróságok, mint európai bíróságok, amelyeknek kötelességük az uniós jog teljes körű érvényesülésének biztosítása a tagállamokban, követelhetik-e és kötelesek-e megkövetelni és ítélettel rászorítani a tagállamok nemzeti közigazgatási hatóságát, hogy – a saját hatáskörük keretein belül – elfogadják általában az uniós joggal, és különösen az 1999/70/EK irányelvvel, valamint a keretmegállapodással összeegyeztethetetlen szabályok mellőzése érdekében szükséges rendelkezéseket? |
| --- | --- |

9)

A nemzeti bíróságok, mint európai bíróságok, amelyeknek kötelességük az uniós jog teljes körű érvényesülésének biztosítása a tagállamokban, követelhetik-e és kötelesek-e megkövetelni és ítélettel rászorítani a tagállamok nemzeti közigazgatási hatóságát, hogy – a saját hatáskörük keretein belül – elfogadják általában az uniós joggal, és különösen az 1999/70/EK irányelvvel, valamint a keretmegállapodással összeegyeztethetetlen szabályok mellőzése érdekében szükséges rendelkezéseket?

---

(1)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i, 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.).

(2)  2016. szeptember 14-i Martínez Andrés és Castrejana López ítélet (C-184/15 és C-197/15, EU:C:2016:680).

(3)  2004. január 13-i Kühne & Heitz NV ítélet (C-453/00, EU:C:2004:17).

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/25

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) kontra Administración General del Estado

(C-105/18. sz. ügy)

(2018/C 161/28)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Associación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/26

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Energía de Galicia (Engasa) S.A. kontra Administración General del Estado

(C-106/18. sz. ügy)

(2018/C 161/29)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Energía de Galicia (Engasa) S.A.

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/27

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Duerocanto S.L. kontra Administración General del Estado

(C-107/18. sz. ügy)

(2018/C 161/30)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Duerocanto S.L.

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/28

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Corporación Acciona Hidráulica (Acciona) S.L.U. kontra Administración General del Estado

(C-108/18. sz. ügy)

(2018/C 161/31)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Corporación Acciona Hidráulica (Acciona) S.L.U.

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/29

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associació de Productors i Usuaris d'Energia Elèctrica kontra Administración General del Estado

(C-109/18. sz. ügy)

(2018/C 161/32)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Associació de Productors i Usuaris d'Energia Elèctrica

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését megállapító 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosítva? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését megállapító 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosítva?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt tilalmával az olyan adó, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőkre vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt tilalmával az olyan adó, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőkre vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy tiltott állami támogatásnak minősül az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtő területén történő hidroelektromos energiatermelésre, valamint a víz [fogyasztási célú] egyéb felhasználására vonatkozó, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség, ha csak a villamosenergia-termelésre irányuló használatot terheli adó? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy tiltott állami támogatásnak minősül az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtő területén történő hidroelektromos energiatermelésre, valamint a víz [fogyasztási célú] egyéb felhasználására vonatkozó, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség, ha csak a villamosenergia-termelésre irányuló használatot terheli adó?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/30

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – José Manuel Burgos Pérez és María del Amor Guinea Bueno kontra Administración General del Estado

(C-110/18. sz. ügy)

(2018/C 161/33)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: José Manuel Burgos Pérez és María del Amor Guinea Bueno

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a 0villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a 0villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/30

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Endesa Generación S.A. kontra Administración General del Estado

(C-111/18. sz. ügy)

(2018/C 161/34)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Endesa Generación S.A.

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/31

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Associación de Productores de Energías Renovables (APPA) kontra Administración General del Estado

(C-112/18. sz. ügy)

(2018/C 161/35)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Associación de Productores de Energías Renovables (APPA)

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/32

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Parc de Segre S.A. és társai kontra Administración General del Estado

(C-113/18. sz. ügy)

(2018/C 161/36)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperesek: Parc del Segre S.A., Electra Irache S.L., Genhidro Generación Hidroeléctrica S.L., Hicenor, S.L., Hidroeléctrica Carrascosa, S.L., Hidroeléctrica del Carrión, S.L., Hidroeléctrica del Pisuerga, S.L., Hidroeléctrica Santa Marta, S.L., Hyanor, S.L. és Promotora del Rec dels Quatre Pobles, S.A.

Alperes: Administración General del Estado

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdésében foglalt „szennyező fizet” környezetvédelmi elvét és a 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) bekezdését, amely megállapítja a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elvét, valamint a vízhasználat megfelelő gazdasági mérlegelését, hogy azzal ellentétes a szárazföldi vizeknek az energiatermeléshez való felhasználása után kivetett, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan díj bevezetése, amely nem ösztönzi a hatékony vízfelhasználást, és nem állapít meg olyan mechanizmusokat, amelyek a köztulajdont képező vízmű megőrzésére és védelmére irányulnak, és amely díj mértékének meghatározása teljesen független a köztulajdont képező vízművet érintő károkozási képességtől, egyedül és kizárólag a termelők bevételteremtő képességére összpontosít?

| 2) | Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az üzemeltetők hátrányos megkülönböztetésének a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdésében foglalt, tilalmával az olyan díj, mint az eljárás tárgyát képező, vízerőműveket terhelő díj, amely az önkormányzatok területén belüli vízgyűjtőkkel kapcsolatos koncessziók jogosult termelőivel szemben kizárólag a több önkormányzat területéhez tartozó vízgyűjtő területeken működő, vízerőműben előállított villamos energia termelőire vonatkozik, illetve a hidroelektromos technológiát alkalmazó termelőket érinti az egyéb energiatechnológiát alkalmazó termelőkkel szemben?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy a vitatotthoz hasonló, vízerőműveket terhelő díj alóli mentesség az önkormányzatok területén belül működő, hidroelektromos energia termelői rovására történő tiltott állami támogatásnak minősül azzal, hogy ugyanazon technológia területén aszimmetrikus adózást előíró szabályozást vezet be az erőmű elhelyezkedésétől függően, és a más forrásokból származó energiát termelőkkel szemben azt nem követelik meg?

---

(1)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.)

(2)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/33

---

A Törvényszék (első tanács) T-849/16. sz., PGNiG Supply & Trading GmbH kontra Európai Bizottság ügyben 2017. december 14-én hozott végzése ellen a PGNiG Supply & Trading GmbH által 2018. február 14-én benyújtott fellebbezés

(C-117/18. P. sz. ügy)

(2018/C 161/37)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Fellebbező: PGNiG Supply & Trading GmbH (képviselő: M. Jeżewski ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke által 2017. december 14-én hozott megtámadott végzést, amely a T-849/16. sz. ügyben elfogadhatatlannak nyilvánította a fellebbező keresetét; |
| --- | --- |

—

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke által 2017. december 14-én hozott megtámadott végzést, amely a T-849/16. sz. ügyben elfogadhatatlannak nyilvánította a fellebbező keresetét;

| — | a Bíróság döntsön az elfogadhatóság tárgyában, és a T-849/16. sz. eljárásban az OPAL gázvezeték tekintetében a harmadik személyek hozzáférésére vonatkozó szabályoktól és a tarifális szabályozástól való eltérést érintően a 2003/55/EK irányelv által engedélyezett feltételek felülvizsgálatáról szóló, 2016. október 28-i C(2016) 6950 final bizottsági határozat megsemmisítése iránt a PGNiG Supply & Trading által az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelmet nyilvánítsa elfogadhatónak. |
| --- | --- |

—

a Bíróság döntsön az elfogadhatóság tárgyában, és a T-849/16. sz. eljárásban az OPAL gázvezeték tekintetében a harmadik személyek hozzáférésére vonatkozó szabályoktól és a tarifális szabályozástól való eltérést érintően a 2003/55/EK irányelv által engedélyezett feltételek felülvizsgálatáról szóló, 2016. október 28-i C(2016) 6950 final bizottsági határozat megsemmisítése iránt a PGNiG Supply & Trading által az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelmet nyilvánítsa elfogadhatónak.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Törvényszék megsértette az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdését, mivel tévesen állapította meg, hogy az Európai Bizottság 2016. évi határozata a fellebbezőt sem közvetlenül sem személyében nem érinti, továbbá az nem minősül rendeleti jellegű aktusnak sem, amely megállapítás a 2016. évi új szabályozási mentesítés természetének és hatásainak Törvényszék általi téves értelmezéséből ered, melynek során a földgázirányelv 36. cikke (1) bekezdése a)–e) pontjának az „új gázipari infrastruktúrára” vonatkozó mentesítési feltételeit nem alkalmazták és e feltételek teljesülését nem olyan módon vizsgálták meg, amely megfelelő mértékben lehetővé tette volna az Európai Bizottság 2016. évi határozatával bevezetett mentesítés természetére és státuszára, továbbá a 2016. évi új szabályozási mentesítésre vonatkozó döntéshozatalt, mivel az (1) bekezdést nem alkalmazták a 2009. évi szabályozási mentesítés terjedelmét módosító 2016. évi európai bizottsági határozatra. A fellebbező ebben a jogalapban arra hivatkozik, hogy a Törvényszék nem vizsgálta meg az új szabályozási mentesítés természetét, ami alapján a Törvényszék tévesen értelmezte a Bizottság határozatának fellebbezőre gyakorolt hatásait.

A Törvényszék tévesen értelmezte a Szerződés 263. cikkét, mivel azt állapította meg, hogy az Európai Bizottság határozata a fellebbezőt nem érinti közvetlenül. A tárgybeli jogalap keretében a fellebbező rámutat arra, hogy téves a Törvényszék azon értékelése, amely szerint az Európai Bizottság határozata a fellebbezőt nem érinti közvetlenül. A Törvényszék e megközelítése nincs összhangban az eddigi ítélkezési gyakorlattal, amely szerint az Európai Bizottság határozatai közvetlenül érintik a határozatok címzettjeinek minősülő nemzeti szabályozó hatóságoktól eltérő jogalanyokat.

A Törvényszék tévesen értelmezte a Szerződés 263. cikkét annak megállapításával, hogy az Európai Bizottság határozata a fellebbezőt személyében nem érinti. A fellebbező ebben a jogalapban arra hivatkozik, hogy a kérelem elfogadhatóságára vonatkozó ítélkezési gyakorlat értelmében a piaci helyzete lehetővé teszi a személyének meghatározását.

A Törvényszék tévesen értelmezte a Szerződés 263. cikke negyedik bekezdésének utolsó fordulatát, mivel azt állapította meg, hogy a megtámadott határozat nem rendeleti jellegű aktus. A jelen jogalap keretében a fellebbező arra hivatkozik, hogy a határozat rendeleti jellegű aktus.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/34

---

Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Telefónica Móviles España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

(C-119/18. sz. ügy)

(2018/C 161/38)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Audiencia Nacional, Sala de lo Contencioso-Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Telefónica Móviles España S.A.U.

Alperes: Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdést úgy kell-e értelmezni, hogy valamely tagállam jogosult a távközlési szolgáltatóktól a Ley 8/2009, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikkében szereplőhöz hasonló éves pénzügyi hozzájárulást követelni, ha ezzel a hozzájárulással – figyelemmel a távközlési szektorra gyakorolt azon pozitív hatásra, amely a televízió és audiovizuális szektor új szabályozásából, így különösen a széles sávú kábel- és mobil szolgáltatás bővítéséből, valamint a reklámok és fizetett tartalmak eltörléséből vagy a Corporación RTVE feltételes hozzáféréséből fakad – a Corporación Radio y Televisión Española finanszírozásához járulnak hozzá, figyelemmel az alábbi körülményekre[?]:






  — | ezen új jogszabály útján nem igazolták és az adott pénzügyi év vonatkozásában nem is bizonyították, hogy az érintett vállalkozások számára a szóban forgó pozitív hatás akár közvetlenül, akár közvetetten fennállt volna, |
| --- | --- | --- |

1)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdést úgy kell-e értelmezni, hogy valamely tagállam jogosult a távközlési szolgáltatóktól a Ley 8/2009, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikkében szereplőhöz hasonló éves pénzügyi hozzájárulást követelni, ha ezzel a hozzájárulással – figyelemmel a távközlési szektorra gyakorolt azon pozitív hatásra, amely a televízió és audiovizuális szektor új szabályozásából, így különösen a széles sávú kábel- és mobil szolgáltatás bővítéséből, valamint a reklámok és fizetett tartalmak eltörléséből vagy a Corporación RTVE feltételes hozzáféréséből fakad – a Corporación Radio y Televisión Española finanszírozásához járulnak hozzá, figyelemmel az alábbi körülményekre[?]:

—

ezen új jogszabály útján nem igazolták és az adott pénzügyi év vonatkozásában nem is bizonyították, hogy az érintett vállalkozások számára a szóban forgó pozitív hatás akár közvetlenül, akár közvetetten fennállt volna,

| — | ez a hozzájárulás a szolgáltatók által az adóévben kiszámlázott bruttó működési bevételek 0,9 %-a, és azt nem az audiovizuális szolgáltatások nyújtásából és a reklámokból származó bevételek, az ezen bevételek tekintetében beállt növekedés vagy a tevékenység által generált nyereség alapján számítják ki. Emellett figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó hozzájárulás a 8/2009. sz. törvény 5. cikkének eredeti szövegében előírt hozzájárulásnak minősül, és az lehet, hogy a vonatkozó audiovizuális szolgáltatással összefüggésben nem indokolt, és ennek következtében ez az 5. cikk a jelen közigazgatási perben vitatott határozatban a jogalap nélkül fizetett összegek visszatérítése, valamint az adóbevallások helyesbítése iránt a felperes által előterjesztett kérelmek elutasításának alapjául szolgált. |
| --- | --- |

—

ez a hozzájárulás a szolgáltatók által az adóévben kiszámlázott bruttó működési bevételek 0,9 %-a, és azt nem az audiovizuális szolgáltatások nyújtásából és a reklámokból származó bevételek, az ezen bevételek tekintetében beállt növekedés vagy a tevékenység által generált nyereség alapján számítják ki. Emellett figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó hozzájárulás a 8/2009. sz. törvény 5. cikkének eredeti szövegében előírt hozzájárulásnak minősül, és az lehet, hogy a vonatkozó audiovizuális szolgáltatással összefüggésben nem indokolt, és ennek következtében ez az 5. cikk a jelen közigazgatási perben vitatott határozatban a jogalap nélkül fizetett összegek visszatérítése, valamint az adóbevallások helyesbítése iránt a felperes által előterjesztett kérelmek elutasításának alapjául szolgált.

| 2) | Ez a hozzájárulás, amelyet Spanyolországban egy autonóm közösségnél nagyobb területen működő távközlési szolgáltatóktól követelnek – a 8/2009. sz. törvény 5. cikkében foglalt, hivatkozott számítási módra figyelemmel – arányos-e a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerinti rögzített feltételek mellett? |
| --- | --- |

2)

Ez a hozzájárulás, amelyet Spanyolországban egy autonóm közösségnél nagyobb területen működő távközlési szolgáltatóktól követelnek – a 8/2009. sz. törvény 5. cikkében foglalt, hivatkozott számítási módra figyelemmel – arányos-e a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerinti rögzített feltételek mellett?

| 3) | Átlátható-e a Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikke alapján követelt hozzájárulás, ha nem ismert az a konkrét tevékenység, amelyet a Corporación de Radio y Televisión de España a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, valamint ugyanezen irányelv mellékletében előírtak szerint egyetemes szolgáltatásként vagy közszolgáltatásként nyújt? |
| --- | --- |

3)

Átlátható-e a Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikke alapján követelt hozzájárulás, ha nem ismert az a konkrét tevékenység, amelyet a Corporación de Radio y Televisión de España a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, valamint ugyanezen irányelv mellékletében előírtak szerint egyetemes szolgáltatásként vagy közszolgáltatásként nyújt?

---

(1)  HL 2002. L 108., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 337. o.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/35

---

Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Orange España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

(C-120/18. sz. ügy)

(2018/C 161/39)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Audiencia Nacional, Sala de lo Contencioso-Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Orange España, S.A.U.

Alperes: Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdést úgy kell-e értelmezni, hogy valamely tagállam jogosult a távközlési szolgáltatóktól a Ley 8/2009, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikkében szereplőhöz hasonló éves pénzügyi hozzájárulást követelni, ha ezzel a hozzájárulással – figyelemmel a távközlési szektorra gyakorolt azon pozitív hatásra, amely a televízió és audiovizuális szektor új szabályozásából, így különösen a széles sávú kábel- és mobil szolgáltatás bővítéséből, valamint a reklámok és fizetett tartalmak eltörléséből vagy a Corporación RTVE feltételes hozzáféréséből fakad – a Corporación Radio y Televisión Española finanszírozásához járulnak hozzá, figyelemmel az alábbi körülményekre[?]:






  — | ezen új jogszabály útján nem igazolták és az adott pénzügyi év vonatkozásában nem is bizonyították, hogy az érintett vállalkozások számára a szóban forgó pozitív hatás akár közvetlenül, akár közvetetten fennállt volna, |
| --- | --- | --- |

1)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdést úgy kell-e értelmezni, hogy valamely tagállam jogosult a távközlési szolgáltatóktól a Ley 8/2009, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikkében szereplőhöz hasonló éves pénzügyi hozzájárulást követelni, ha ezzel a hozzájárulással – figyelemmel a távközlési szektorra gyakorolt azon pozitív hatásra, amely a televízió és audiovizuális szektor új szabályozásából, így különösen a széles sávú kábel- és mobil szolgáltatás bővítéséből, valamint a reklámok és fizetett tartalmak eltörléséből vagy a Corporación RTVE feltételes hozzáféréséből fakad – a Corporación Radio y Televisión Española finanszírozásához járulnak hozzá, figyelemmel az alábbi körülményekre[?]:

—

ezen új jogszabály útján nem igazolták és az adott pénzügyi év vonatkozásában nem is bizonyították, hogy az érintett vállalkozások számára a szóban forgó pozitív hatás akár közvetlenül, akár közvetetten fennállt volna,

| — | ez a hozzájárulás a szolgáltatók által az adóévben kiszámlázott bruttó működési bevételek 0,9 %-a, és azt nem az audiovizuális szolgáltatások nyújtásából és a reklámokból származó bevételek, az ezen bevételek tekintetében beállt növekedés vagy a tevékenység által generált nyereség alapján számítják ki. Emellett figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó hozzájárulás a 8/2009. sz. törvény 5. cikkének eredeti szövegében előírt hozzájárulásnak minősül, és az lehet, hogy a vonatkozó audiovizuális szolgáltatással összefüggésben nem indokolt, és ennek következtében ez az 5. cikk a jelen közigazgatási perben vitatott határozatban a jogalap nélkül fizetett összegek visszatérítése, valamint az adóbevallások helyesbítése iránt a felperes által előterjesztett kérelmek elutasításának alapjául szolgált. |
| --- | --- |

—

ez a hozzájárulás a szolgáltatók által az adóévben kiszámlázott bruttó működési bevételek 0,9 %-a, és azt nem az audiovizuális szolgáltatások nyújtásából és a reklámokból származó bevételek, az ezen bevételek tekintetében beállt növekedés vagy a tevékenység által generált nyereség alapján számítják ki. Emellett figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó hozzájárulás a 8/2009. sz. törvény 5. cikkének eredeti szövegében előírt hozzájárulásnak minősül, és az lehet, hogy a vonatkozó audiovizuális szolgáltatással összefüggésben nem indokolt, és ennek következtében ez az 5. cikk a jelen közigazgatási perben vitatott határozatban a jogalap nélkül fizetett összegek visszatérítése, valamint az adóbevallások helyesbítése iránt a felperes által előterjesztett kérelmek elutasításának alapjául szolgált.

| 2) | Ez a hozzájárulás, amelyet Spanyolországban egy autonóm közösségnél nagyobb területen működő távközlési szolgáltatóktól követelnek – a 8/2009. sz. törvény 5. cikkében foglalt, hivatkozott számítási módra figyelemmel – arányos-e a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerinti rögzített feltételek mellett? |
| --- | --- |

2)

Ez a hozzájárulás, amelyet Spanyolországban egy autonóm közösségnél nagyobb területen működő távközlési szolgáltatóktól követelnek – a 8/2009. sz. törvény 5. cikkében foglalt, hivatkozott számítási módra figyelemmel – arányos-e a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerinti rögzített feltételek mellett?

| 3) | Átlátható-e a Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. és 6. cikke alapján követelt hozzájárulás, ha nem ismert az a konkrét tevékenység, amelyet a Corporación de Radio y Televisión de España a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, valamint ugyanezen irányelv mellékletében előírtak szerint egyetemes szolgáltatásként vagy közszolgáltatásként nyújt? |
| --- | --- |

3)

Átlátható-e a Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. és 6. cikke alapján követelt hozzájárulás, ha nem ismert az a konkrét tevékenység, amelyet a Corporación de Radio y Televisión de España a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, valamint ugyanezen irányelv mellékletében előírtak szerint egyetemes szolgáltatásként vagy közszolgáltatásként nyújt?

---

(1)  HL 2002. L 108., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 337. o.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/36

---

Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2018. február 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vodafone España S.A.U. kontra Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

(C-121/18. sz. ügy)

(2018/C 161/40)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Audiencia Nacional, Sala de lo Contencioso-Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Vodafone España S.A.U.

Alperes: Tribunal Económico-Administrativo Central (TEAC)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdést úgy kell-e értelmezni, hogy valamely tagállam jogosult a távközlési szolgáltatóktól a Ley 8/2009, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikkében szereplőhöz hasonló éves pénzügyi hozzájárulást követelni, ha ezzel a hozzájárulással – figyelemmel a távközlési szektorra gyakorolt azon pozitív hatásra, amely a televízió és audiovizuális szektor új szabályozásából, így különösen a széles sávú kábel- és mobil szolgáltatás bővítéséből, valamint a reklámok és fizetett tartalmak eltörléséből vagy a Corporación RTVE feltételes hozzáféréséből fakad – a Corporación Radio y Televisión Española finanszírozásához járulnak hozzá, figyelemmel az alábbi körülményekre[?]:






  — | ezen új jogszabály útján nem igazolták és az adott pénzügyi év vonatkozásában nem is bizonyították, hogy az érintett vállalkozások számára a szóban forgó pozitív hatás akár közvetlenül, akár közvetetten fennállt volna, |
| --- | --- | --- |

1)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdést úgy kell-e értelmezni, hogy valamely tagállam jogosult a távközlési szolgáltatóktól a Ley 8/2009, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikkében szereplőhöz hasonló éves pénzügyi hozzájárulást követelni, ha ezzel a hozzájárulással – figyelemmel a távközlési szektorra gyakorolt azon pozitív hatásra, amely a televízió és audiovizuális szektor új szabályozásából, így különösen a széles sávú kábel- és mobil szolgáltatás bővítéséből, valamint a reklámok és fizetett tartalmak eltörléséből vagy a Corporación RTVE feltételes hozzáféréséből fakad – a Corporación Radio y Televisión Española finanszírozásához járulnak hozzá, figyelemmel az alábbi körülményekre[?]:

—

ezen új jogszabály útján nem igazolták és az adott pénzügyi év vonatkozásában nem is bizonyították, hogy az érintett vállalkozások számára a szóban forgó pozitív hatás akár közvetlenül, akár közvetetten fennállt volna,

| — | ez a hozzájárulás a szolgáltatók által az adóévben kiszámlázott bruttó működési bevételek 0,9 %-a, és azt nem az audiovizuális szolgáltatások nyújtásából és a reklámokból származó bevételek, az ezen bevételek tekintetében beállt növekedés vagy a tevékenység által generált nyereség alapján számítják ki. Emellett figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó hozzájárulás a 8/2009. sz. törvény 5. cikkének eredeti szövegében előírt hozzájárulásnak minősül, és az lehet, hogy a vonatkozó audiovizuális szolgáltatással összefüggésben nem indokolt, és ennek következtében ez az 5. cikk a jelen közigazgatási perben vitatott határozatban a jogalap nélkül fizetett összegek visszatérítése, valamint az adóbevallások helyesbítése iránt a felperes által előterjesztett kérelmek elutasításának alapjául szolgált. |
| --- | --- |

—

ez a hozzájárulás a szolgáltatók által az adóévben kiszámlázott bruttó működési bevételek 0,9 %-a, és azt nem az audiovizuális szolgáltatások nyújtásából és a reklámokból származó bevételek, az ezen bevételek tekintetében beállt növekedés vagy a tevékenység által generált nyereség alapján számítják ki. Emellett figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó hozzájárulás a 8/2009. sz. törvény 5. cikkének eredeti szövegében előírt hozzájárulásnak minősül, és az lehet, hogy a vonatkozó audiovizuális szolgáltatással összefüggésben nem indokolt, és ennek következtében ez az 5. cikk a jelen közigazgatási perben vitatott határozatban a jogalap nélkül fizetett összegek visszatérítése, valamint az adóbevallások helyesbítése iránt a felperes által előterjesztett kérelmek elutasításának alapjául szolgált.

| 2) | Ez a hozzájárulás, amelyet Spanyolországban egy autonóm közösségnél nagyobb területen működő távközlési szolgáltatóktól követelnek – a 8/2009. sz. törvény 5. cikkében foglalt, hivatkozott számítási módra figyelemmel – arányos-e a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerinti rögzített feltételek mellett? |
| --- | --- |

2)

Ez a hozzájárulás, amelyet Spanyolországban egy autonóm közösségnél nagyobb területen működő távközlési szolgáltatóktól követelnek – a 8/2009. sz. törvény 5. cikkében foglalt, hivatkozott számítási módra figyelemmel – arányos-e a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerinti rögzített feltételek mellett?

| 3) | Átlátható-e a Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikke alapján követelt hozzájárulás, ha nem ismert az a konkrét tevékenység, amelyet a Corporación de Radio y Televisión de España a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, valamint ugyanezen irányelv mellékletében előírtak szerint egyetemes szolgáltatásként vagy közszolgáltatásként nyújt? |
| --- | --- |

3)

Átlátható-e a Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española (a Corporación de Radio y Televisión Española finanszírozásáról szóló, 2009. augusztus 28-i 8/2009. sz. törvény) 5. cikke alapján követelt hozzájárulás, ha nem ismert az a konkrét tevékenység, amelyet a Corporación de Radio y Televisión de España a 2002/20/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, valamint ugyanezen irányelv mellékletében előírtak szerint egyetemes szolgáltatásként vagy közszolgáltatásként nyújt?

---

(1)  HL 2002. L 108., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 337. o.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/37

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-629/15. sz., HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH kontra Európai Unió Tanácsa ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH által 2018. február 15-én benyújtott fellebbezés

(C-123/18. P. sz. ügy)

(2018/C 161/41)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH (képviselő: M. Schlingmann Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság

teljes egészében helyezze hatályon kívül a Törvényszék (harmadik tanács) T-692/15. sz., HTTS Trade Trust & Shipping GmbH kontra Európai Unió Tanácsa – amelyet az Európai Bizottság támogatott – ügyben 2017. december 13-án hozott ítéletét,

és a Tanácsot kötelezze arra, hogy

| 1. | a fellebbezőnek fizessen 2 516 221,50 euró összegű kártérítést vagyoni és nem vagyoni károk címén amiatt, hogy a fellebbezőt felvette a 423/2007/EK rendelet (1) V. mellékletében és a 961/2010/EU rendelet (2) VII. mellékletében foglalt személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe; |
| --- | --- |

1.

a fellebbezőnek fizessen 2 516 221,50 euró összegű kártérítést vagyoni és nem vagyoni károk címén amiatt, hogy a fellebbezőt felvette a 423/2007/EK rendelet (1) V. mellékletében és a 961/2010/EU rendelet (2) VII. mellékletében foglalt személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe;

| 2. | a fellebbezőnek fizessen az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletekre megállapított kamat két százalékponttal növelt mértékének megfelelő késedelmi kamatot 2015. október 17-től kezdődően az 1. pontban megnevezett összeg maradéktalan megfizetéséig; |
| --- | --- |

2.

a fellebbezőnek fizessen az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletekre megállapított kamat két százalékponttal növelt mértékének megfelelő késedelmi kamatot 2015. október 17-től kezdődően az 1. pontban megnevezett összeg maradéktalan megfizetéséig;

| 3. | viselje az eljárás, és különösen a fellebbező költségeit. |
| --- | --- |

3.

viselje az eljárás, és különösen a fellebbező költségeit.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a fellebbezését arra alapítja, hogy a Törvényszék megsértette az uniós jogot.

Az uniós jog alábbi megsértéseire hivatkozik:

| — | A Törvényszék, mivel a Tanács javára figyelembe vett olyan körülményeket és információkat, amelyekre a Tanács csupán a jogellenes intézkedések meghozatalát követően, részben pedig csak a fellebbezési eljárásban hivatkozott, tévesen alkalmazta a jogot a megítélés szempontjából irányadó időpont meghatározásakor. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék, mivel a Tanács javára figyelembe vett olyan körülményeket és információkat, amelyekre a Tanács csupán a jogellenes intézkedések meghozatalát követően, részben pedig csak a fellebbezési eljárásban hivatkozott, tévesen alkalmazta a jogot a megítélés szempontjából irányadó időpont meghatározásakor.

| — | A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor arra a következtetésre jutott, hogy olyan valószínűsítő körülmények állnak rendelkezésre, amelyek alapján legalábbis valószínűnek tűnik, hogy a fellebbező „más intézmény [a jelen esetben az IRISL] irányítása alatt áll[t], vagy annak nevében jár[t] el”. Különösen pedig, a Törvényszék téves értékelési mércét alkalmazott, jogsértő módon figyelembe vette a Tanács olyan információit, amelyek a megítélés szempontjából irányadó időpontban nem is álltak rendelkezésére, nem határozta meg az (állítólagos) irányítás mértékét, illetve az ellenőrzés intenzitását, és tévesen értékelte a valószínűsítő körülményeket. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor arra a következtetésre jutott, hogy olyan valószínűsítő körülmények állnak rendelkezésre, amelyek alapján legalábbis valószínűnek tűnik, hogy a fellebbező „más intézmény [a jelen esetben az IRISL] irányítása alatt áll[t], vagy annak nevében jár[t] el”. Különösen pedig, a Törvényszék téves értékelési mércét alkalmazott, jogsértő módon figyelembe vette a Tanács olyan információit, amelyek a megítélés szempontjából irányadó időpontban nem is álltak rendelkezésére, nem határozta meg az (állítólagos) irányítás mértékét, illetve az ellenőrzés intenzitását, és tévesen értékelte a valószínűsítő körülményeket.

| — | A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt feltételezte, hogy 668/2010 rendelet (3) a felperest érintő részében jogszerűnek tekintendő. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt feltételezte, hogy 668/2010 rendelet (3) a felperest érintő részében jogszerűnek tekintendő.

| — | A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt feltételezte, hogy a fellebbezővel szemben hozott intézkedések elégtelen indokolása főszabály szerint nem alapozhatja meg az Unió felelősségét, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor hatékony bírói jogvédelemhez való jogának megsértését nem vizsgálta. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt feltételezte, hogy a fellebbezővel szemben hozott intézkedések elégtelen indokolása főszabály szerint nem alapozhatja meg az Unió felelősségét, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor hatékony bírói jogvédelemhez való jogának megsértését nem vizsgálta.

---

(1)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. április 19-i 423/2007/EK tanácsi rendelet (HL 2007. L 103., 1. o.).

(2)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 423/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 25-i 961/2010/EU tanácsi rendelet (HL 2010. L 281., 1. o.).

(3)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2010. július 26-i 668/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2010. L 195., 25. o.).

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/38

---

A Törvényszék (első tanács) T-728/16. sz., Tuerck kontra Bizottság ügyben 2017. december 5-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2018. február 15-én benyújtott fellebbezés

(C-132/18. sz. ügy)

(2018/C 161/42)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: G. Gattinara, B. Mongin, L. Radu Bouyon meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Sabine Tuerck

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék (első tanács) 2017. december 5-i T-728/16. sz., Tuerck kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék (első tanács) 2017. december 5-i T-728/16. sz., Tuerck kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét;

| — | a Bíróság utasítsa el az első fokú keresetet; |
| --- | --- |

—

a Bíróság utasítsa el az első fokú keresetet;

| — | a Bíróság a másodfokú eljárásban szereplő másik felet kötelezze az elsőfokú eljárás költségeinek viselésére; |
| --- | --- |

—

a Bíróság a másodfokú eljárásban szereplő másik felet kötelezze az elsőfokú eljárás költségeinek viselésére;

| — | a Bíróság S. Tuercköt kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság S. Tuercköt kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A valamely nemzeti nyugdíjpénztárnál felhalmozott nyugdíjjogosultságoknak az Európai Unió tisztviselőinek nyugdíjrendszerébe történő, az uniós tisztviselők személyzeti szabályzata VIII. melléklete 11. cikkének (2) bekezdése szerinti átvitelét illetően a fellebbezés első jogalapja azon alapul, hogy a Törvényszék nem a Bíróság Radek Časta ítéletének (2013. december 5., C-166/12, 24., 28. és 31. pont) megfelelően járt el, amelynek értelmében az uniós jog szabályozza a nemzeti rendszerben megszerzett nyugdíjjogosultság tőkeértékének az uniós nyugdíjrendszerben figyelembe vehető, nyugdíjra jogosító szolgálati időre való átszámítására vonatkozó műveletet. E művelet tartalmazza az átvitel iránti kérelem időpontja és az átvitel tényleges, a személyzeti szabályzat által előírt időpontja közötti tőkenövekedésnek megfelelő összeget. A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy elfogadta, hogy a Bizottságnak nem állt jogában levonni az átvitel iránti kérelem nyilvántartásba vétele és a tőke tényleges átvitele közötti tőkenövekedést. Azáltal, hogy a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nem rendelkezett hatáskörrel az ilyen levonásokra, megsértette a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdését, nem vette figyelembe az e cikkben a Bizottság részére elismert hatáskört és tévesen alkalmazta a jogot.

A fellebbezés második jogalapja az annak megállapításában jelentkező téves jogalkalmazáson alapul, hogy a tőkenövekmény levonására a személyzeti szabályzatban meghatározottól eltérő mértékben kerülhetett sor, kizárólag az átvihető tőke alapján. Márpedig a tőkenövekmény levonására a személyzeti szabályzatnak megfelelően kerül sor, amely megköveteli a biztosításmatematikai egyensúly betartását és ennek érdekében 3,1 %-os kamatláb alkalmazását írja elő. Ezenkívül azáltal, hogy „átvihető” összegre hivatkozik, noha a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 11. cikkének (2) bekezdése azt mondja ki, hogy az érintett által szerzett nyugdíjjogosultságok szolgálati évekké való átalakítását a tényleges átvitel alapján kell végrehajtani, a Törvényszék megsértette e rendelkezést és eltért a Törvényszék által 2015. október 13-án másodfokon hozott Bizottság kontra Verile és Gjergij ítélettől (T-104/14 P).

A harmadik jogalap azon a téves jogalkalmazáson alapul, hogy a Bizottság által a személyzeti szabályzat alkalmazása érdekében hozott általános végrehajtási rendelkezéseket elsődlegesnek tekinti magával a személyzeti szabályzattal szemben, amely pedig a hierarchiában e rendelkezéseknél magasabb helyet foglal el, továbbá az indokolási kötelezettség megsértésén alapul. A Bizottság a harmadik jogalap első részében úgy érvel, hogy a Törvényszék az általános végrehajtási rendelkezéseket azon személyzeti szabályzatbeli rendelkezés szövegével ellentétesen értelmezte, amelyeket ezen általános végrehajtási rendelkezéseknek kellene végrehajtaniuk, és azon elvvel ellentétesen járt el, amely szerint – a Bíróság Radek Časta ítélete alapján – a személyzeti szabályzat nem teszi lehetővé azt, hogy olyan összegeket számítsanak át szolgálati éveknek, amelyek nem testesítenek meg nyugdíjjogosultságot. A Bizottság a harmadik jogalap második részében úgy érvel, hogy a Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettséget, amikor ellentmondó indokokból elfogadta, hogy a nemzeti nyugdíjpénztár bizonyította a kérelem és a tényleges átvitel időpontja közötti tőkenövekedést.

A negyedik jogalap a Törvényszék által elkövetetett nyilvánvaló értékelési hibán és az indokolási kötelezettség Törvényszék általi megsértésén alapul, mivel olyan jogalap nélküli gazdagodást azonosított, amely nem áll fenn. Először is a Törvényszék megállapítja, hogy jogalap nélküli gazdagodás áll fenn, ha az átvitt tőkeösszegnek csupán egy részét válták át szolgálati évekre, holott ezen átvitelt az átvitel iránti kérelem időpontjában kell értékelni, amely ezek után a tőkefedezeti elvű elméleti alap rendszerét követi. A negyedik jogalap második részével a Bizottság az indokolási kötelezettség megsértésére hivatkozik: a Törvényszék a nélkül állapított meg jogalap nélküli gazdagodást, hogy e megállapítást érdemileg magyarázta volna, a Bizottság azon érvelésének fényében, amely szerint a 3,1 %-os kamatláb alkalmazását meghaladó összeget visszatérítették az érintett tisztviselő részére.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/39

---

A cour d'appel de Bruxelles (Belgium) által 2018. február 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Skype Communications Sàrl kontra Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT)

(C-142/18. sz. ügy)

(2018/C 161/43)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour d'appel de Bruxelles

Az alapeljárás felei

Felperes: Skype Communications Sàrl

Alperes: Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az elektronikus hírközlési szolgáltatásnak az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, módosított 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelv (1) 2. cikkének c) pontjában szereplő meghatározását úgy kell e értelmezni, hogy egy nyilvános kapcsolt telefonhálózaton valamely nyilvános telefonszámozási terv (E.164 formátumú) vezetékes vagy mobilszámán végződtetett, szoftveren keresztül kínált VoIP szolgáltatást elektronikus hírközlési szolgáltatásnak kell tekinteni, annak ellenére, hogy az internet hozzáférési szolgáltatás, amelyen keresztül a felhasználó eléri az említett VoIP szolgáltatást, már önmagában elektronikus hírközlési szolgáltatásnak minősül, amennyiben a szoftver szolgáltatója e szolgáltatást díjazás ellenében nyújtja, és olyan megállapodásokat köt a hívásoknak a nyilvános kapcsolt telefonhálózat felé való átvitelére és végződtetésére szabályszerűen felhatalmazott távközlési szolgáltatások nyújtóival, amelyek lehetővé teszik a hívásoknak a valamely nemzeti számozási terv vezetékes vagy mobilszámai felé történő végződtetését? |
| --- | --- |

1)

Az elektronikus hírközlési szolgáltatásnak az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, módosított 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelv (1) 2. cikkének c) pontjában szereplő meghatározását úgy kell e értelmezni, hogy egy nyilvános kapcsolt telefonhálózaton valamely nyilvános telefonszámozási terv (E.164 formátumú) vezetékes vagy mobilszámán végződtetett, szoftveren keresztül kínált VoIP szolgáltatást elektronikus hírközlési szolgáltatásnak kell tekinteni, annak ellenére, hogy az internet hozzáférési szolgáltatás, amelyen keresztül a felhasználó eléri az említett VoIP szolgáltatást, már önmagában elektronikus hírközlési szolgáltatásnak minősül, amennyiben a szoftver szolgáltatója e szolgáltatást díjazás ellenében nyújtja, és olyan megállapodásokat köt a hívásoknak a nyilvános kapcsolt telefonhálózat felé való átvitelére és végződtetésére szabályszerűen felhatalmazott távközlési szolgáltatások nyújtóival, amelyek lehetővé teszik a hívásoknak a valamely nemzeti számozási terv vezetékes vagy mobilszámai felé történő végződtetését?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén változatlan-e a válasz, ha figyelembe vesszük azt, hogy a szoftver hanghívást lehetővé tévő funkciója csak a szoftver egyik funkciója, és az anélkül is használható? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén változatlan-e a válasz, ha figyelembe vesszük azt, hogy a szoftver hanghívást lehetővé tévő funkciója csak a szoftver egyik funkciója, és az anélkül is használható?

| 3) | Az első két kérdésre adandó igenlő válasz esetén változatlan-e az első kérdésre adandó válasz, ha figyelembe vesszük azt, hogy a szolgáltató az általános szerződési feltételekben kimondja, hogy nem vállal felelősséget a végső ügyféllel szemben a jelátvitelért? |
| --- | --- |

3)

Az első két kérdésre adandó igenlő válasz esetén változatlan-e az első kérdésre adandó válasz, ha figyelembe vesszük azt, hogy a szolgáltató az általános szerződési feltételekben kimondja, hogy nem vállal felelősséget a végső ügyféllel szemben a jelátvitelért?

| 4) | Az első három kérdésre adandó igenlő válasz esetén változatlan-e az első kérdésre adandó válasz, ha figyelembe vesszük azt, hogy a nyújtott szolgáltatás megfelel „az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás” meghatározásának is? |
| --- | --- |

4)

Az első három kérdésre adandó igenlő válasz esetén változatlan-e az első kérdésre adandó válasz, ha figyelembe vesszük azt, hogy a nyújtott szolgáltatás megfelel „az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás” meghatározásának is?

---

(1)  Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2002. L 108., 33. o.).

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/40

---

A Conseil d'État (Franciaország) által 2018. február 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Regards Photographiques SARL kontra Ministre de l'Action et des Comptes publics

(C-145/18. sz. ügy)

(2018/C 161/44)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil

Az alapeljárás felei

Felperes: Regards Photographiques SARL

Alperes: Ministre de l'Action et des Comptes publics

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| — | A 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 103. és 311. cikkének, valamint IX. melléklete A. része 7. pontjának rendelkezéseit úgy kell-e értelmezni, hogy ahhoz, hogy a hozzáadottérték-adó csökkentett mértékét alkalmazni lehessen, azok csak azt írják elő, hogy a fényképeket a szerző készítse, azokat saját maga sokszorosítsa, vagy a felügyelete mellett sokszorosítsák, és azokból legfeljebb 30 szignált és számozott példány létezzen, minden méretet és hordozólemezt ideértve? |
| --- | --- |

—

A 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 103. és 311. cikkének, valamint IX. melléklete A. része 7. pontjának rendelkezéseit úgy kell-e értelmezni, hogy ahhoz, hogy a hozzáadottérték-adó csökkentett mértékét alkalmazni lehessen, azok csak azt írják elő, hogy a fényképeket a szerző készítse, azokat saját maga sokszorosítsa, vagy a felügyelete mellett sokszorosítsák, és azokból legfeljebb 30 szignált és számozott példány létezzen, minden méretet és hordozólemezt ideértve?

| — | Az e kérdésre adandó igenlő válasz esetén ugyanakkor a tagállamok kizárhatják-e a hozzáadottérték-adó csökkentett mértékének alkalmazásából azokat a fényképeket, amelyek a fentiek mellett nem rendelkeznek művészi jelleggel? |
| --- | --- |

—

Az e kérdésre adandó igenlő válasz esetén ugyanakkor a tagállamok kizárhatják-e a hozzáadottérték-adó csökkentett mértékének alkalmazásából azokat a fényképeket, amelyek a fentiek mellett nem rendelkeznek művészi jelleggel?

| — | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén milyen további feltételeknek kell megfelelniük a fényképeknek ahhoz, hogy alkalmazni lehessen a hozzáadottérték-adó csökkentett mértékét? Többek között, azoknak művészi jelleggel kell-e rendelkezniük? |
| --- | --- |

—

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén milyen további feltételeknek kell megfelelniük a fényképeknek ahhoz, hogy alkalmazni lehessen a hozzáadottérték-adó csökkentett mértékét? Többek között, azoknak művészi jelleggel kell-e rendelkezniük?

| — | E feltételeket egységesen kell-e értelmezni az Európai Unión belül, vagy azok visszautalnak az egyes tagállamok jogára, többek között a szellemi tulajdon terén? |
| --- | --- |

—

E feltételeket egységesen kell-e értelmezni az Európai Unión belül, vagy azok visszautalnak az egyes tagállamok jogára, többek között a szellemi tulajdon terén?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o., HL 2015. L 323., 31. o.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/41

---

A Tribunal da Relação de Lisboa (Portugália) által 2018. február 26-án/-én/-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Agostinho da Silva Martins kontra Dekra Claims Services Portugal SA

(C-149/18. sz. ügy)

(2018/C 161/45)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal da Relação de Lisboa

Az alapeljárás felei

Felperes: Agostinho da Silva Martins

Alperes: Dekra Claims Services Portugal SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| a) | Úgy kell-e érteni, hogy a Portugáliában hatályos szabályozás kötelező jelleggel, kizárólagosan alkalmazandó rendelkezésként elsőbbséget élvet a „Róma II” rendelet (1) 16. cikke értelmében? |
| --- | --- |

a)

Úgy kell-e érteni, hogy a Portugáliában hatályos szabályozás kötelező jelleggel, kizárólagosan alkalmazandó rendelkezésként elsőbbséget élvet a „Róma II” rendelet (1) 16. cikke értelmében?

| b) | Az említett szabály kollíziós jogot szabályozó közösségi jogi rendelkezésnek minősül-e a „Róma II” rendelet 27. cikke értelmében? |
| --- | --- |

b)

Az említett szabály kollíziós jogot szabályozó közösségi jogi rendelkezésnek minősül-e a „Róma II” rendelet 27. cikke értelmében?

| c) | Úgy kell-e tekinteni, hogy a 2009/103/EK irányelv (2) 28. cikkének értelmében a Spanyolországban közlekedési balesetet elszenvedő portugál állampolgárra a portugál polgári törvénykönyv 498. cikkének 3. bekezdésében előírt elévülési szabályozás alkalmazandó? |
| --- | --- |

c)

Úgy kell-e tekinteni, hogy a 2009/103/EK irányelv (2) 28. cikkének értelmében a Spanyolországban közlekedési balesetet elszenvedő portugál állampolgárra a portugál polgári törvénykönyv 498. cikkének 3. bekezdésében előírt elévülési szabályozás alkalmazandó?

---

(1)  A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten („Róma II”) (HL 2007 L 199., 40. o.)

(2)  A gépjármű felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009 L 263., 11. o.)

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/41

---

A Törvényszék (kibővített második tanács) T-712/15. sz., Crédit mutuel Arkéa kontra Európai Központi Bank ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a Crédit mutuel Arkéa által 2018. február 23-án benyújtott fellebbezés

(C-152/18. P. sz. ügy)

(2018/C 161/46)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Crédit mutuel Arkéa (képviselő: H. Savoie avocat)

A többi fél az eljárásban: Európai Központi Bank, Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a 2017. december 13-i ítéletet (T-712/15), amellyel a Törvényszék elutasította a Crédit mutuel Arkéa azon kérelmét, amely a Crédit mutuel csoportra alkalmazandó prudenciális követelmények megállapításáról szóló 2015. október 5-i (ECB/SSM/2015 – 9695000CG 7B84NLR5984/28) európai központi banki határozat megsemmisítésére irányul. |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a 2017. december 13-i ítéletet (T-712/15), amellyel a Törvényszék elutasította a Crédit mutuel Arkéa azon kérelmét, amely a Crédit mutuel csoportra alkalmazandó prudenciális követelmények megállapításáról szóló 2015. október 5-i (ECB/SSM/2015 – 9695000CG 7B84NLR5984/28) európai központi banki határozat megsemmisítésére irányul.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a fellebbezési kérelem alátámasztására két jogalapra hivatkozik:

| — | téves jogalkalmazás, amennyiben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy az SSM-keretrendelet 2. cikke 21. pontjának c. alpontja lehetővé teszi az EKB számára, hogy valamely központi szervhez kapcsolt szervezetek tekintetében összevont prudenciális felügyeletet alakítson ki, noha a központi szerv nem minősül hitelintézetnek; |
| --- | --- |

—

téves jogalkalmazás, amennyiben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy az SSM-keretrendelet 2. cikke 21. pontjának c. alpontja lehetővé teszi az EKB számára, hogy valamely központi szervhez kapcsolt szervezetek tekintetében összevont prudenciális felügyeletet alakítson ki, noha a központi szerv nem minősül hitelintézetnek;

| — | a tényállás téves jogi minősítése, amennyiben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Crédit mutuel prudenciális felügyelet alá tartozó csoportot képez, mivel megfelel az 575/2013 rendelet (1) 10. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételeknek. |
| --- | --- |

—

a tényállás téves jogi minősítése, amennyiben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Crédit mutuel prudenciális felügyelet alá tartozó csoportot képez, mivel megfelel az 575/2013 rendelet (1) 10. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételeknek.

---

(1)  A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176.).

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/42 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/42

---

A Törvényszék (kibővített második tanács) T-52/16. sz., Crédit mutuel Arkéa kontra Európai Központi Bank ügyben 2017. december 13-án hozott ítélete ellen a Crédit mutuel Arkéa által 2018. február 23-án benyújtott fellebbezés

(C-153/18. P. sz. ügy)

(2018/C 161/47)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Crédit mutuel Arkéa (képviselő: H. Savoie avocat)

A többi fél az eljárásban: Európai Központi Bank, Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a 2017. december 13-i ítéletet (T-52/16), amellyel a Törvényszék elutasította a Crédit mutuel Arkéa azon kérelmét, amely a Crédit mutuel csoportra alkalmazandó prudenciális követelmények megállapításáról szóló 2015. december 4-i (ECB/SSM/2015 – 9695000CG7B84NLR5984/40) európai központi banki határozat megsemmisítésére irányul. |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a 2017. december 13-i ítéletet (T-52/16), amellyel a Törvényszék elutasította a Crédit mutuel Arkéa azon kérelmét, amely a Crédit mutuel csoportra alkalmazandó prudenciális követelmények megállapításáról szóló 2015. december 4-i (ECB/SSM/2015 – 9695000CG7B84NLR5984/40) európai központi banki határozat megsemmisítésére irányul.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a fellebbezési kérelem alátámasztására két jogalapra hivatkozik:

| — | téves jogalkalmazás, amennyiben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy az SSM-keretrendelet 2. cikke 21. pontjának c. alpontja lehetővé teszi az EKB számára, hogy valamely központi szervhez kapcsolt szervezetek tekintetében összevont prudenciális felügyeletet alakítson ki, noha a központi szerv nem minősül hitelintézetnek; |
| --- | --- |

—

téves jogalkalmazás, amennyiben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy az SSM-keretrendelet 2. cikke 21. pontjának c. alpontja lehetővé teszi az EKB számára, hogy valamely központi szervhez kapcsolt szervezetek tekintetében összevont prudenciális felügyeletet alakítson ki, noha a központi szerv nem minősül hitelintézetnek;

| — | a tényállás téves jogi minősítése, amennyiben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Crédit mutuel prudenciális felügyelet alá tartozó csoportot képez, mivel megfelel az 575/2013 rendelet (1) 10. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételeknek. |
| --- | --- |

—

a tényállás téves jogi minősítése, amennyiben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Crédit mutuel prudenciális felügyelet alá tartozó csoportot képez, mivel megfelel az 575/2013 rendelet (1) 10. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételeknek.

---

(1)  A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176.).

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/43

---

2018. március 16-án benyújtott kereset – Ilmārs Rimšēvičs kontra Lett Köztársaság

(C-202/18. sz. ügy)

(2018/C 161/48)

Az eljárás nyelve: lett

Felek

Felperes: Ilmārs Rimšēvičs (képviselők: S. Vārpiņš, I. Pazare és M. Kvēps ügyvédek)

Alperes: Lett Köztársaság

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:

| 1) | állapítsa meg, hogy jogellenesen mentették fel a lett nemzeti bank elnöki tisztségétől a Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal) által a Lett Köztársaság nevében 2018. február 19-én meghozott, biztonsági intézkedések alkalmazásáról szóló határozattal; |
| --- | --- |

1)

állapítsa meg, hogy jogellenesen mentették fel a lett nemzeti bank elnöki tisztségétől a Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal) által a Lett Köztársaság nevében 2018. február 19-én meghozott, biztonsági intézkedések alkalmazásáról szóló határozattal;

| 2) | nyilvánítsa jogellenesnek a meghatározott szakmai tevékenység gyakorlásától való eltiltást kimondó biztonsági intézkedést – amellyel megtiltották, hogy ellássa a lett nemzeti bank elnökének tisztségét és gyakorolja az ekként őt megillető jogokat –, amelyet a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal által a Lett Köztársaság nevében 2018. február 19-én meghozott, biztonsági intézkedések alkalmazásáról szóló határozattal rendeltek el vele szemben; |
| --- | --- |

2)

nyilvánítsa jogellenesnek a meghatározott szakmai tevékenység gyakorlásától való eltiltást kimondó biztonsági intézkedést – amellyel megtiltották, hogy ellássa a lett nemzeti bank elnökének tisztségét és gyakorolja az ekként őt megillető jogokat –, amelyet a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal által a Lett Köztársaság nevében 2018. február 19-én meghozott, biztonsági intézkedések alkalmazásáról szóló határozattal rendeltek el vele szemben;

| 3) | nyilvánítsa jogellenesnek az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa tagja tisztségének ellátására és az ekként őt megillető jogok gyakorlására vonatkozó korlátozásokat, amelyet a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal által a Lett Köztársaság nevében 2018. február 19-én meghozott, biztonsági intézkedések alkalmazásáról szóló határozattal rendeltek el vele szemben. |
| --- | --- |

3)

nyilvánítsa jogellenesnek az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa tagja tisztségének ellátására és az ekként őt megillető jogok gyakorlására vonatkozó korlátozásokat, amelyet a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal által a Lett Köztársaság nevében 2018. február 19-én meghozott, biztonsági intézkedések alkalmazásáról szóló határozattal rendeltek el vele szemben.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A felperes szerint a nyomozásra jogosult lett állami hatóság – a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal, amely a végrehajtó hatalom része – által 2018. február 19-én elfogadott határozat jogellenes, amelyben határozatlan időre felmentették a lett központi bank elnöki tisztségéből. A felmentő határozatot a lett állam nevében fogadták el. A lett nemzeti bank elnöki tisztségéből való felmentéssel a felperes automatikusan elvesztette az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa tagjának tisztségét is. |
| --- | --- |

1.

A felperes szerint a nyomozásra jogosult lett állami hatóság – a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal, amely a végrehajtó hatalom része – által 2018. február 19-én elfogadott határozat jogellenes, amelyben határozatlan időre felmentették a lett központi bank elnöki tisztségéből. A felmentő határozatot a lett állam nevében fogadták el. A lett nemzeti bank elnöki tisztségéből való felmentéssel a felperes automatikusan elvesztette az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa tagjának tisztségét is.

| 2. | A felperes felmentésével legalább a következőkben kifejtett jogsértéseket követték el. |
| --- | --- |

2.

A felperes felmentésével legalább a következőkben kifejtett jogsértéseket követték el.

| 3. | Először is a felperesnek a lett nemzeti bank elnöki tisztségéből és az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa tagjának tisztségéből való felmentésével megsértették az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló, 4. sz. jegyzőkönyv 14.2. cikkét, mivel a felmentés időpontjában az említett cikkben a nemzeti központi bankok elnökeinek felmentéséhez szükséges követelmények egyike sem ált fenn (az elnök már nem felel meg a feladatai ellátásához szükséges feltételeknek, vagy súlyos kötelezettségszegést követett el). |
| --- | --- |

3.

Először is a felperesnek a lett nemzeti bank elnöki tisztségéből és az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa tagjának tisztségéből való felmentésével megsértették az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló, 4. sz. jegyzőkönyv 14.2. cikkét, mivel a felmentés időpontjában az említett cikkben a nemzeti központi bankok elnökeinek felmentéséhez szükséges követelmények egyike sem ált fenn (az elnök már nem felel meg a feladatai ellátásához szükséges feltételeknek, vagy súlyos kötelezettségszegést követett el).

| 4. | Másodszor a felperesnek a lett nemzeti bank elnöki tisztségéből való felmentése megsértette a likums „Par Latvijas Banku” (a lett nemzeti bankról szóló törvény) 22. cikkét is, vagyis azon jogi aktust, amely végrehajtja az Európai Unió működéséről szóló szerződést. A hivatkozott határozat elfogadásakor nem teljesültek az említett cikkben foglalt, ahhoz szükséges feltételek, hogy a lett nemzeti bank elnökét felmentsék (először is az érintett lemondása; másodszor a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának 14.2. cikkében foglalt, súlyos kötelezettségszegés elkövetésére vonatkozó feltétel, amely esetében a Parlament dönthet a lett nemzeti bank elnökének felmentéséről miután jogerőssé vált az elmarasztaló ítélet; vagy harmadszor az említett 14.2. cikkben foglalt egyéb feltételek). Ezenkívül, bár a hivatkozott törvény értelmében a lett nemzeti bank elnöke felmentésére egyedül a Lett Köztársaság Parlamentje jogosult, nem ez mentette fel a felperest, hanem a Lett Köztársaság nyomozásokra jogosult hatósága, amely a végrehajtó hatalom része. |
| --- | --- |

4.

Másodszor a felperesnek a lett nemzeti bank elnöki tisztségéből való felmentése megsértette a likums „Par Latvijas Banku” (a lett nemzeti bankról szóló törvény) 22. cikkét is, vagyis azon jogi aktust, amely végrehajtja az Európai Unió működéséről szóló szerződést. A hivatkozott határozat elfogadásakor nem teljesültek az említett cikkben foglalt, ahhoz szükséges feltételek, hogy a lett nemzeti bank elnökét felmentsék (először is az érintett lemondása; másodszor a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának 14.2. cikkében foglalt, súlyos kötelezettségszegés elkövetésére vonatkozó feltétel, amely esetében a Parlament dönthet a lett nemzeti bank elnökének felmentéséről miután jogerőssé vált az elmarasztaló ítélet; vagy harmadszor az említett 14.2. cikkben foglalt egyéb feltételek). Ezenkívül, bár a hivatkozott törvény értelmében a lett nemzeti bank elnöke felmentésére egyedül a Lett Köztársaság Parlamentje jogosult, nem ez mentette fel a felperest, hanem a Lett Köztársaság nyomozásokra jogosult hatósága, amely a végrehajtó hatalom része.

| 5. | Harmadszor a felperesnek a lett nemzeti bank elnöki tisztségéből való felmentésével a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal tévesen értelmezte az uniós jogot, amikor megállapította, hogy a felperes az Európai Központi Bank Kormányzótanácsában nem független módon és nem az Európai Központi Bank érdekében járt el, hanem a lett nemzeti bank elnökekének hatásköreit gyakorolta és e bank érdekében cselekedett. Mindazonáltal az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke értelmében az Európai Központi Bank az Európai Unió intézménye.
  Feladataik gyakorlása során az Európai Unió intézményeinek tisztviselői kizárólag az uniós jogban foglalt hatásköröket gyakorolhatnak és csak az említett intézmények érdekében járhatnak el. A nemzeti szabályozásnak nem állapíthatja meg az Európai Unió intézményei tisztviselőinek a feladatait, és így az Európai Unió intézményeinek tisztviselői a feladataik ellátása során nem gyakorolhatnak nemzeti jogi aktusokban megállapított hatásköröket.
  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 130. cikke, amely biztosítja az Európai Központi Bank függetlenségét, kizárja, hogy a lett nemzeti bank elnöke az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa tagjaként eljárva a lett nemzeti bank képviselőjeként lépjen fel és (szigorúan véve) e bank vagy a Lett Köztársaság érdekét képviselje. |
| --- | --- |

5.

Harmadszor a felperesnek a lett nemzeti bank elnöki tisztségéből való felmentésével a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal tévesen értelmezte az uniós jogot, amikor megállapította, hogy a felperes az Európai Központi Bank Kormányzótanácsában nem független módon és nem az Európai Központi Bank érdekében járt el, hanem a lett nemzeti bank elnökekének hatásköreit gyakorolta és e bank érdekében cselekedett. Mindazonáltal az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke értelmében az Európai Központi Bank az Európai Unió intézménye.

Feladataik gyakorlása során az Európai Unió intézményeinek tisztviselői kizárólag az uniós jogban foglalt hatásköröket gyakorolhatnak és csak az említett intézmények érdekében járhatnak el. A nemzeti szabályozásnak nem állapíthatja meg az Európai Unió intézményei tisztviselőinek a feladatait, és így az Európai Unió intézményeinek tisztviselői a feladataik ellátása során nem gyakorolhatnak nemzeti jogi aktusokban megállapított hatásköröket.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 130. cikke, amely biztosítja az Európai Központi Bank függetlenségét, kizárja, hogy a lett nemzeti bank elnöke az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa tagjaként eljárva a lett nemzeti bank képviselőjeként lépjen fel és (szigorúan véve) e bank vagy a Lett Köztársaság érdekét képviselje.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/44

---

2018. április 3-án benyújtott kereset – Európai Központi Bank kontra Lett Köztársaság

(C-238/18. sz. ügy)

(2018/C 161/49)

Az eljárás nyelve: lett

Felek

Felperes: Európai Központi Bank (képviselők: C. Zilioli, C. Kroppenstedt és K. Kaiser meghatalmazottak, D. Sarmiento Ramírez-Escudero ügyvéd)

Alperes: Lett Köztársaság

Kereseti kérelmek

Az Európai Központi Bank azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | hívja fel a Lett Köztársaságot arra, hogy az Európai Unió Bírósága alapokmánya 24. cikkének első bekezdése és a Bíróság eljárási szabályzata 62. cikke alapján nyújtson be minden releváns információt a Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal) által a lett nemzeti bank elnökével szemben folyamatban levő vizsgálattal kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

hívja fel a Lett Köztársaságot arra, hogy az Európai Unió Bírósága alapokmánya 24. cikkének első bekezdése és a Bíróság eljárási szabályzata 62. cikke alapján nyújtson be minden releváns információt a Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (a korrupció megelőzéséért és az ellene való küzdelemért felelős hivatal) által a lett nemzeti bank elnökével szemben folyamatban levő vizsgálattal kapcsolatban;

| — | a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának 14.2. cikke alapján állapítsa meg, hogy a Lett Köztársaság megsértette az említett rendelkezés második bekezdését:






  — | azzal, hogy felmentette tisztségéből a lett nemzeti bank elnökét, mielőtt az ügy érdemének vizsgálata alapján független bíróság elmarasztaló ítéletet hozott volna, és |
| --- | --- | --- |

—

a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának 14.2. cikke alapján állapítsa meg, hogy a Lett Köztársaság megsértette az említett rendelkezés második bekezdését:

—

azzal, hogy felmentette tisztségéből a lett nemzeti bank elnökét, mielőtt az ügy érdemének vizsgálata alapján független bíróság elmarasztaló ítéletet hozott volna, és

| — | mivel – ha a Lett Köztársaság által felhozott tények ezt megerősítik – nem állnak fenn olyan kivételes körülmények, amelyek a jelen ügyben igazolnák a tisztségből való felmentést. |
| --- | --- |

—

mivel – ha a Lett Köztársaság által felhozott tények ezt megerősítik – nem állnak fenn olyan kivételes körülmények, amelyek a jelen ügyben igazolnák a tisztségből való felmentést.

| — | a Lett Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Lett Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az EKB azt állítja, hogy a Lett Köztársaság megsértette a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának 14.2. cikkének második bekezdését azzal, hogy ideiglenes biztonsági intézkedés alkalmazásával felmentette tisztségéből a lett nemzeti bank elnökét anélkül, hogy az ügy érdemének vizsgálata alapján független bíróság elmarasztaló ítéletet hozott volna.

---

Törvényszék

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/46

---

A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – De Capitani kontra Parlament

(T-540/15. sz. ügy) (1)

((„A dokumentumokhoz való hozzáférés - 1049/2001/EK rendelet - Folyamatban lévő jogalkotási eljárásra vonatkozó dokumentumok - Háromoldalú egyeztetések - Az Europolról, valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslattal kapcsolatos, négyoszlopos táblázatok - A hozzáférés részleges megtagadása - Megsemmisítés iránti kereset - Az eljáráshoz fűződő érdek - Elfogadhatóság - Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése - A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel - A háromoldalú egyeztetések keretében készített, négyoszlopos táblázatokhoz való hozzáférés megtagadására vonatkozó általános vélelem hiánya”))

(2018/C 161/50)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Emilio De Capitani (Brüsszel, Belgium) (képviselők: O. Brouwer, J. Wolfhagen és E. Raedts ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament (képviselők kezdetben: N. Görlitz, A. Troupiotis és C. Burgos, később: N. Görlitz, C. Burgos és I. Anagnostopoulou meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: E. Rebasti, B. Driessen és J.-B. Laignelot meghatalmazottak) és Európai Bizottság (képviselők: J. Baquero Cruz és F. Clotuche-Duvieusart meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Európai Parlament 2015. július 8-i A(2015) 4931. sz. azon határozatának a megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, amely megtagadta a felperesnek a LIBE-2013–0091–02. és a LIBE-2013–0091–03. sz. dokumentumhoz való teljes körű hozzáférését.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Parlament 2015. július 8-i A(2015) 4931. sz. határozatát, amennyiben az megtagadta Emilio De Capitani teljes körű hozzáférését a LIBE-2013–0091–02. és LIBE-2013–0091–03. sz. dokumentumokhoz. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Parlament 2015. július 8-i A(2015) 4931. sz. határozatát, amennyiben az megtagadta Emilio De Capitani teljes körű hozzáférését a LIBE-2013–0091–02. és LIBE-2013–0091–03. sz. dokumentumokhoz.

| 2) | A Parlament maga viseli a saját költségeit, valamint az E. De Capitani részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Parlament maga viseli a saját költségeit, valamint az E. De Capitani részéről felmerült költségeket.

| 3) | Az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság maga viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság maga viseli a saját költségeit.

---

(1)  HL C 398., 2015.11.30.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/47

---

A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – Stavytskyi kontra Tanács

(T-242/16. sz. ügy) (1)

((„Közös kül- és biztonságpolitika - Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - Olyan személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó - A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása - Indokolási kötelezettség - Jogellenességi kifogás - Arányosság - Jogalap - Nyilvánvaló értékelési hiba”))

(2018/C 161/51)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Edward Stavytskyi (Brüsszel, Belgium) (képviselők: J. Grayston solicitor, valamint P. Gjørtler, G. Pandey és D. Rovetta ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és J.-P. Hix meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Európai Bizottság (képviselők kezdetben: E. Paasivirta és S. Bartelt, később: E. Paasivirta és L. Baumgart meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2016. március 4-i (KKBP) 2016/318 tanácsi határozat (HL 2016. L 60., 76. o.), valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2016. március 4-i (EU) 2016/311 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2016. L 60., 1. o.) annyiban történő megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, amennyiben a felperes nevét fenntartották azon személyek, szervezetek és szervek jegyzékén, akikre, illetve amelyekre e korlátozó intézkedések alkalmazandók.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Edward Stavytskyi maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Edward Stavytskyi maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket.

| 3) | Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 270., 2016.7.25.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/47

---

A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Šroubárna Ždánice kontra Tanács

(T-442/16. sz. ügy) (1)

((„Dömpingellenes vámok visszatérítése iránti kérelem - A Kínai Népköztársaságból származó, valamint Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatala - A 91/2009 /EK rendelet és a 723/2011/EU végrehajtási rendelet - A nemzeti bíróság hatásköre - A Törvényszék hatásköre”))

(2018/C 161/52)

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: Šroubárna Ždánice a.s.(Kyjov, Cseh Köztársaság) (képviselők: M. Osladil ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: H. Marcos Fraile és A. Westerhof Löfflerová meghatalmazottak, segítőjük: N. Tuominen ügyvéd)

Az alperest támogató beavatkozó: Európai Bizottság (képviselők: T. Maxian Rusche és P. Němečková meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A cseh vámhatóságok által a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2009. január 26-i 91/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 29.,1. O. ), a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló, 2011. július 18-i 723/2011/EU végrehajtási rendelet (HL 2011. L 194., 6. o.) és a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 91/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. október 4-i 924/2012/EU végrehajtási rendelet (HL 2012. L 275., 1. o.) elfogadását követően a felperestől állítólag jogellenesen beszedett dömpingellenes vámok és kamatainak visszatérítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elutasítja a keresetet, az annak elbírálásával kapcsolatos hatáskörének hiánya miatt. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elutasítja a keresetet, az annak elbírálásával kapcsolatos hatáskörének hiánya miatt.

| 2) | A Šroubárna Ždánice a.s. maga viseli a saját költségeit, valamint az Európai Unió Tanács részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Šroubárna Ždánice a.s. maga viseli a saját költségeit, valamint az Európai Unió Tanács részéről felmerült költségeket.

| 3) | Az Európai Bizottság maga viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Az Európai Bizottság maga viseli a saját költségeit.

---

(1)  HL C 392., 2016.10.24.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/48

---

A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – HJ kontra EMA

(T-579/16. sz. ügy) (1)

((„Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Határozott időre szóló szerződés meghosszabbításának elmaradása - Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 8. cikkének első bekezdése - Határozott időre szóló szerződés határozatlan időre szóló szerződéssé való átminősítése - Nyilvánvaló értékelési hiba - Gondoskodási kötelezettség - Indokolási kötelezettség - Meghallgatáshoz való jog - Értékelő jelentés - Indokolási kötelezettség - Nyilvánvaló értékelési hiba”))

(2018/C 161/53)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: HJ (képviselők: L. Levi és A. Blot ügyvédek)

Alperes: Európai Gyógyszerügynökség (EMA) (képviselők: F. Cooney és N. Rampal Olmedo meghatalmazottak, segítőjük: A. Duron és D. Waelbroeck)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270, cikken alapuló, egyrészt a felperes 2014. február 16. és december 31. közötti időszakra vonatkozó értékelő jelentésének, az EMA 2015. április 1-jei, a felperes ideiglenes alkalmazotti szerződésének meghosszabbítását mellőző határozatnak, valamint két, az ezen aktusok megsemmisítése iránti panaszokat elutasító 2015. október 26-i határozatnak a megsemmisítésére, másrészt a felperest állítólagosan ért károk megsemmisítésére irányuló kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | HJ köteles a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

HJ köteles a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 145., 2016.4.25. (eredetileg az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékén F-8/16. szám alatt nyilvántartásba vett ügy).

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/49

---

A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Argyraki kontra Bizottság

(T-734/16. sz. ügy) (1)

((Közszolgálat - Tisztviselők - Nyugdíjak - A nyugdíjra jogosító szolgálati idő számítása - Kisegítő alkalmazottként teljesített szolgálati idők figyelembevétele - Feltételek - Jogalap))

(2018/C 161/54)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Vassilia Argyraki (Brüsszel, Belgium) (képviselő: S. Pappas ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők kezdetben: G. Berscheid, G. Gattinara és A.-C. Simon, később: G. Berscheid, G. Gattinara és L. Radu Bouyon meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A Bizottság „Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatala” (PMO) azon 2016. január 29-i határozatának megsemmisítése iránt benyújtott, az EUMSZ 270. cikken alapuló kérelem, amellyel ez az utóbbi elutasította a felperes azon kérelmét, hogy nyugdíjjogosultságainak kiszámítása során a kisegítő alkalmazottként teljesített szolgálati időket ideiglenes alkalmazottként teljesített időként vegyék figyelembe.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Bizottság „Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatala” (PMO) azon 2016. január 29-i határozatát, amellyel ez az utóbbi elutasította Vassilia Argyraki azon kérelmét, hogy nyugdíjjogosultságainak kiszámítása során a kisegítő alkalmazottként teljesített szolgálati időket ideiglenes alkalmazottként teljesített időként vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Bizottság „Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatala” (PMO) azon 2016. január 29-i határozatát, amellyel ez az utóbbi elutasította Vassilia Argyraki azon kérelmét, hogy nyugdíjjogosultságainak kiszámítása során a kisegítő alkalmazottként teljesített szolgálati időket ideiglenes alkalmazottként teljesített időként vegyék figyelembe.

| 2) | A Törvényszék a Bizottságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 462., 2016.12.12.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/50

---

A Törvényszék 2018. március 22-i ítélete – Safe Skies kontra EUIPO – Travel Sentry (TSA LOCK)

(T-60/17. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - A TSA LOCK európai uniós szóvédjegy - Feltétlen kizáró okok - Megkülönböztető képesség - Leíró jelleg hiánya - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és g) pontja]”))

(2018/C 161/55)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Safe Skies LLC (New York, New York, Amerikai Egyesült Államok) (képviselő: V. Schwepler ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: A. Söder meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Travel Sentry, Inc. (Windermere, Florida, Amerikai Egyesült Államok) (képviselők: J. L. Gracia Albero és V. Torelli ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Safe Skies és a Travel Sentry közötti törlési eljárással kapcsolatban 2016. november 24-én hozott határozata (R 233/2016-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Safe Skies LLC-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Safe Skies LLC-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 104., 2017.4.3.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/50

---

A Törvényszék 2018. március 20-i ítélete – Webgarden kontra EUIPO (Dating Bracelet)

(T-272/17. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - A Dating Bracelet európai uniós ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja] - Az EUIPO korábbi gyakorlata - Egyenlő bánásmód - Jogbiztonság”))

(2018/C 161/56)

Az eljárás nyelve: magyar

Felek

Felperes: Webgarden Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. (Budapest, Magyarország) (képviselő: Jambrik G. ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselő: Sipos P. meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Dating Bracelet ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2017. március 1-jén hozott határozata (R 658/2016-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Webgarden Szolgáltató és Kereskedelmi Kft.-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Webgarden Szolgáltató és Kereskedelmi Kft.-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 231., 2017.7.17.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/51

---

A Törvényszék 2018. március 9-i végzése – Aurora Group Danmark kontra EUIPO – Retail Distribution (PANZER)

(T-246/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - A törlés iránti kérelem visszavonása - Okafogyottság”))

(2018/C 161/57)

Az eljárás nyelve: dán

Felek

Felperes: Aurora Group Danmark A/S (Ballerup, Dánia) (képviselő: L. Elmgaard Sørensen ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők kezdetben: D. Gaja, később T. Frydendahl és D. Walicka meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Retail Distribution ApS (Hinnerup, Dánia) (képviselő: E. A. Skovbo avocate)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Retail Distribution és az Aurora Group Danmark közötti törlési eljárással kapcsolatban 2016. március 3-án hozott határozata (R 447/2015-1. sz.) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | Az Aurora Group Danmark A/S és a Retail Distribution ApS viseli a saját költségeit, valamint fele–fele arányban az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Aurora Group Danmark A/S és a Retail Distribution ApS viseli a saját költségeit, valamint fele–fele arányban az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 279., 2016.8.1.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/51

---

A Törvényszék 2018. március 13-i végzése – Disney Enterprises kontra EUIPO – Di Molfetta (DiSNEY FROZEN)

(T-567/17. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A lajstromozás iránti kérelem visszavonása - Okafogyottság”))

(2018/C 161/58)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Disney Enterprises, Inc. (Burbank, Kalifornia, Amerikai Egyesült Államok) (képviselő: M. Graf ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: E. Markakis és A. Folliard-Monguiral meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Fabio Di Molfetta (Bisceglie, Olaszország)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Fabio Di Molfetta és a Disney Enterprises, Inc. közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2017. május 12-én hozott határozata (R 2342/2016-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | A Disney Enterprises, Inc. viseli a saját költségeit, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Disney Enterprises, Inc. viseli a saját költségeit, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 347., 2017.10.16.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/52

---

A Törvényszék 2018. március 8-i végzése – Comune di Milano kontra Tanács

(T-46/18. sz. ügy) (1)

((„Hatáskör átengedése”))

(2018/C 161/59)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Comune di Milano (Olaszország) (képviselők: F. Sciaudone és M. Condinanzi ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: E. Rebasti, M. Bauer és F. Florindo Gijón meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A Tanácsnak az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) új székhelyének kiválasztására vonatkozó, az Általános Ügyek Tanácsa 2017. november 20-i, 3579. ülése során elfogadott határozatának azon részében történő megsemmisítése iránt benyújtott, az EUMSZ 263. cikken alapuló kérelem, amely az EMA új székhelyéül Amszterdamot jelöli ki.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a T-46/18. sz. ügyben átengedi hatáskörét a keresetre nézve annak érdekében, hogy arról a Bíróság dönthessen. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a T-46/18. sz. ügyben átengedi hatáskörét a keresetre nézve annak érdekében, hogy arról a Bíróság dönthessen.

| 2) | A Törvényszék a Holland Királyság és a Regione Lombardia által benyújtott beavatkozási kérelmekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Holland Királyság és a Regione Lombardia által benyújtott beavatkozási kérelmekről jelenleg nem határoz.

| 3) | A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz.

---

(1)  HL C 94., 2018.3.12.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/53

---

2018. február 22-én benyújtott kereset – VI kontra Bizottság

(T-109/18. sz. ügy)

(2018/C 161/60)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: VI (képviselők: G. Pandey és V. Villante ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | előzetesen, amennyiben szükséges, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 270. cikke alapján a személyzeti szabályzat 90. cikkét nyilvánítsa érvénytelennek, valamint a jelen eljárásban alkalmazhatatlannak; |
| --- | --- |

—

előzetesen, amennyiben szükséges, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 270. cikke alapján a személyzeti szabályzat 90. cikkét nyilvánítsa érvénytelennek, valamint a jelen eljárásban alkalmazhatatlannak;

| — | semmisítse meg először is az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) 2017. november 14-én hozott azon határozatot, amely elutasította a felperes által 2017. július 13-án benyújtott panaszt, ideértve a felperes azon kérelmének elutasítását is, hogy 50 000 euró kártérítést fizessenek neki; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg először is az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) 2017. november 14-én hozott azon határozatot, amely elutasította a felperes által 2017. július 13-án benyújtott panaszt, ideértve a felperes azon kérelmének elutasítását is, hogy 50 000 euró kártérítést fizessenek neki;

| — | másodszor, semmisítse meg az EPSO 2017. április 19-i határozatát, amely elutasította a felperes azon kérelmét, hogy vizsgálják felül a kiválasztási bizottság azon határozatát, amely a felperest nem engedte tovább a versenyvizsga következő fordulójába; |
| --- | --- |

—

másodszor, semmisítse meg az EPSO 2017. április 19-i határozatát, amely elutasította a felperes azon kérelmét, hogy vizsgálják felül a kiválasztási bizottság azon határozatát, amely a felperest nem engedte tovább a versenyvizsga következő fordulójába;

| — | harmadszor, semmisítse meg az online EPSO-fiókba 2017. február 6-án feltöltött azon határozatot, amely a felperest nem veszi fel az EPSO/AD/323/16. sz. versenyvizsga céljára kiválasztott tisztviselőket felsoroló lista-tervezetre; |
| --- | --- |

—

harmadszor, semmisítse meg az online EPSO-fiókba 2017. február 6-án feltöltött azon határozatot, amely a felperest nem veszi fel az EPSO/AD/323/16. sz. versenyvizsga céljára kiválasztott tisztviselőket felsoroló lista-tervezetre;

| — | negyedszer, semmisítse meg a 2016. május 26-án közzétett EPSO/AD/323/16. sz. nyílt versenyvizsga-felhívást, továbbá teljes egészében semmisítse meg az említett versenyvizsgában való részvétel céljára kiválasztott tisztviselőket felsoroló, az e felhívásból eredő lista-tervezetet; |
| --- | --- |

—

negyedszer, semmisítse meg a 2016. május 26-án közzétett EPSO/AD/323/16. sz. nyílt versenyvizsga-felhívást, továbbá teljes egészében semmisítse meg az említett versenyvizsgában való részvétel céljára kiválasztott tisztviselőket felsoroló, az e felhívásból eredő lista-tervezetet;

| — | a felperesnek ítéljen meg 50 000 eurót azon kár megtérítése jogcímén, amely a fenti hivatkozott jogellenes vitatott határozatok következtében érte őt, valamint |
| --- | --- |

—

a felperesnek ítéljen meg 50 000 eurót azon kár megtérítése jogcímén, amely a fenti hivatkozott jogellenes vitatott határozatok következtében érte őt, valamint

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: az EPSO/kiválasztási bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a felperes szakmai tapasztalatának értékelése során, ideértve a szóban forgó versenyvizsga-felhívás azon III. mellékletének megsértését, amely a szükséges szakmai tapasztalatot részletezte. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: az EPSO/kiválasztási bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a felperes szakmai tapasztalatának értékelése során, ideértve a szóban forgó versenyvizsga-felhívás azon III. mellékletének megsértését, amely a szükséges szakmai tapasztalatot részletezte.

| 2. | Második jogalap: az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, valamint a felperes meghallgatáshoz való jogának a megsértése, továbbá az indokolási kötelezettség, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 296. cikkének a megsértése. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, valamint a felperes meghallgatáshoz való jogának a megsértése, továbbá az indokolási kötelezettség, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 296. cikkének a megsértése.

| 3. | Harmadik jogalap: az 1/58 rendelet (1) 1., 2., 3. és 4. cikkének megsértése, a személyzeti szabályzat 1d. cikkének és 28. cikkének megsértése, valamint e szabályzat III. melléklete 1. cikke (1) bekezdése f) pontjának megsértése, továbbá az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a megsértése. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: az 1/58 rendelet (1) 1., 2., 3. és 4. cikkének megsértése, a személyzeti szabályzat 1d. cikkének és 28. cikkének megsértése, valamint e szabályzat III. melléklete 1. cikke (1) bekezdése f) pontjának megsértése, továbbá az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a megsértése.

---

(1)  A Tanács 1. rendelete az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.).

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/54

---

2018. február 26-án benyújtott kereset – Tomasz KawałkoTrofeum kontra EUIPO – Ferrero (KINDERPRAMS)

(T-115/18. sz. ügy)

(2018/C 161/61)

A keresetlevél nyelve: lengyel

Felek

Felperes: Tomasz KawałkoTrofeum (Gdynia, Lengyelország) (képviselő: P. Moksa jogtanácsos)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Ferrero SpA (Alba, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

A vitatott védjegy: a „KINDERPRAMS” európai uniós szóvédjegy – 12 916 961. sz. védjegybejelentés.

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2018. december 14-én hozott határozata (R 1112/2017-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a megtámadott határozatot oly módon változtassa meg, hogy a KINDERPRAMS védjegyet lajstromozza; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozatot oly módon változtassa meg, hogy a KINDERPRAMS védjegyet lajstromozza;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/54

---

2018. március 1-jén benyújtott kereset – HMV (Brands) kontra EUIPO – Our Price Records (OUR PRICE)

(T-129/18. sz. ügy)

(2018/C 161/62)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: HMV (Brands) Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselők: M. Hicks és N. Zweck barristers)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Our Price Records Ltd (London)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy:„OUR PRICE” szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 13 636 998. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2017. december 15-én hozott határozata (R 838/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes elsődlegesen azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére;

| — | ha az Our Price Records Ltd bevatkozik az eljárásba, kötelezze a költségek viselésére.
  Másodlagosan: |
| --- | --- |

—

ha az Our Price Records Ltd bevatkozik az eljárásba, kötelezze a költségek viselésére.

Másodlagosan:

| — | teljes egészében adjon helyt a HMV felszólalásának.
  Harmadlagosan: |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt a HMV felszólalásának.

Harmadlagosan:

| — | utalja vissza az ügyet az EUIPO elé, hogy az a megtámadott határozat hatályon kívül helyezésére tekintettel vizsgálja meg az ügyet. |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet az EUIPO elé, hogy az a megtámadott határozat hatályon kívül helyezésére tekintettel vizsgálja meg az ügyet.

Jogalap

| — | a 2017/1001 rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 2017/1001 rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/55

---

2018. február 28-án benyújtott kereset – LMP Lichttechnik Vertriebs kontra EUIPO (LITECRAFT)

(T-140/18. sz. ügy)

(2018/C 161/63)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: LMP Lichttechnik Vertriebs GmbH (Ibbenbüren, Németország) (képviselő: R. Plegge ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a „LITECRAFT” európai uniós szóvédjegy – 15 282 635. sz. védjegybejelentés.

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2018. január 8-án hozott határozata (R 699/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/56

---

2018. március 1-jén benyújtott kereset – Société générale kontra EKB

(T-143/18. sz. ügy)

(2018/C 161/64)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Société générale (Párizs, Franciaország) (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és P. Kupka ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – O2RNE8IBXP4R0TD8PU41/174. sz., 2017. december 19-i határozatának 5. cikkét és annak A mellékletének 3. cikkét, amennyiben azok intézkedéseket írnak elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – O2RNE8IBXP4R0TD8PU41/174. sz., 2017. december 19-i határozatának 5. cikkét és annak A mellékletének 3. cikkét, amennyiben azok intézkedéseket írnak elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében;

| — | az EKB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKB-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap, amelyet a felperes a megtámadott határozat elfogadása jogalapjának a hiányára alapít. A felperes álláspontja szerint az EKB nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy általános hatályú prudenciális követelményt írjon elő, és nem végzett egyéni és részletes értékelést a felperes helyzetére vonatozóan, amint azt az alkalmazandó jogszabályok előírják. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap, amelyet a felperes a megtámadott határozat elfogadása jogalapjának a hiányára alapít. A felperes álláspontja szerint az EKB nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy általános hatályú prudenciális követelményt írjon elő, és nem végzett egyéni és részletes értékelést a felperes helyzetére vonatozóan, amint azt az alkalmazandó jogszabályok előírják.

| 2. | A második jogalap, amelyet a felperes a megtámadott határozat tekintetében felmerült téves jogalkalmazásra alapít, mivel a BKE tévesen értelmezte azokat az uniós jogszabályokat, amelyek bevezetik a hitelintézetek azon lehetőségét, hogy visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat alkalmazzanak, és így megfosztotta e rendelkezéseket a hatékony érvényesüléstől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap, amelyet a felperes a megtámadott határozat tekintetében felmerült téves jogalkalmazásra alapít, mivel a BKE tévesen értelmezte azokat az uniós jogszabályokat, amelyek bevezetik a hitelintézetek azon lehetőségét, hogy visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat alkalmazzanak, és így megfosztotta e rendelkezéseket a hatékony érvényesüléstől.

| 3. | A harmadik jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat tekintetében nyilvánvaló értékelési hiba merült fel azon kockázatok értékelése vonatkozásában, amelyek állítólagosan a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokból származnak az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (HL 2013. L 287., 63. o.) tekintettel. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat tekintetében nyilvánvaló értékelési hiba merült fel azon kockázatok értékelése vonatkozásában, amelyek állítólagosan a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokból származnak az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (HL 2013. L 287., 63. o.) tekintettel.

| 4. | A negyedik jogalap, amelyet a felperes az indokolás hiányára alapít, mivel az EKB fokozott indokolási kötelezettséggel rendelkezik, és a megtámadott határozat hiányos indokoláson alapul. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap, amelyet a felperes az indokolás hiányára alapít, mivel az EKB fokozott indokolási kötelezettséggel rendelkezik, és a megtámadott határozat hiányos indokoláson alapul.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/57

---

2018. március 1-jén benyújtott kereset –Crédit Agricole és társai kontra EKB

(T-144/18. sz. ügy)

(2018/C 161/65)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Crédit Agricole SA (Montrouge, Franciaország) és 69 egyéb felperes (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és P. Kupka ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – 969500TJ5KRTCJQWXH05/380. sz., 2017. december 19-i határozatának 9. cikkét és annak A mellékletének 3. cikkét, amennyiben azok intézkedéseket írnak elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – 969500TJ5KRTCJQWXH05/380. sz., 2017. december 19-i határozatának 9. cikkét és annak A mellékletének 3. cikkét, amennyiben azok intézkedéseket írnak elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében;

| — | az EKB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKB-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak, amelyek lényegében azonosak a T-143/18. sz. Société générale kontra EKB ügyben előterjesztett jogalapokkal, vagy hasonlóak azokhoz.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/57

---

2018. március 1-jén benyújtott kereset – Confédération nationale du Crédit mutuel és társai kontra EKB

(T-145/18. sz. ügy)

(2018/C 161/66)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Confédération nationale du Crédit mutuel (Párizs, Franciaország) és 37 egyéb felperes (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és P. Kupka ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – 9695000CG7B84NLR5984/207. sz., 2017. december 19-i határozatának 8. cikkét, amennyiben az intézkedéseket ír elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – 9695000CG7B84NLR5984/207. sz., 2017. december 19-i határozatának 8. cikkét, amennyiben az intézkedéseket ír elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében;

| — | az EKB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKB-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak, amelyek lényegében azonosak a T-143/18. sz. Société générale kontra EKB ügyben előterjesztett jogalapokkal, vagy hasonlóak azokhoz.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/58

---

2018. március 1-jén benyújtott kereset –BPCE és társai kontra EKB

(T-146/18. sz. ügy)

(2018/C 161/67)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: BPCE (Párizs, Franciaország) és 36 egyéb felperes (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és P. Kupka ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – 9695005MSX1OYEMGDF46/338. sz., 2017. december 19-i határozatának 4. cikkét (a mellékletével együtt), amennyiben az intézkedéseket ír elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – 9695005MSX1OYEMGDF46/338. sz., 2017. december 19-i határozatának 4. cikkét (a mellékletével együtt), amennyiben az intézkedéseket ír elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében;

| — | az EKB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKB-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak, amelyek lényegében azonosak a T-143/18. sz. Société générale kontra EKB ügyben előterjesztett jogalapokkal, vagy hasonlóak azokhoz.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/58

---

2018. március 1-jén benyújtott kereset – Arkéa Direct Bank és társai kontra EKB

(T-149/18. sz. ügy)

(2018/C 161/68)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Arkéa Direct Bank (Puteaux, Franciaország), Caisse de Bretagne de Crédit Mutuel Agricole (Le Relecq Kerhuon, Franciaország), Crédit Mutuel Arkéa (Le Relecq Kerhuon), Crédit foncier et communal d’Alsace et de Lorraine-banque (Strasbourg, Franciaország), Fédéral Finance (Le Relecq Kerhuon), Arkéa Home Loans SFH (Brest, Franciaország), Arkéa Banking Services (Párizs, Franciaország), Arkéa Public Sector SCF (Le Relecq Kerhuon), Arkéa Banque Entreprises et Institutionnels (Le Relecq Kerhuon), Keytrade Bank Luxembourg SA (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és P. Kupka ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – 9695000CG7B84NLR5984/207. sz., 2017. december 19-i határozatának 8. cikkét, amennyiben az intézkedéseket ír elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB ECB/SSM/2017 – 9695000CG7B84NLR5984/207. sz., 2017. december 19-i határozatának 8. cikkét, amennyiben az intézkedéseket ír elő a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintően a betétbiztosítási rendszerek vagy a szanálási alapok tekintetében;

| — | az EKB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKB-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak, amelyek lényegében azonosak a T-143/18. sz. Société générale kontra EKB ügyben előterjesztett jogalapokkal, vagy hasonlóak azokhoz.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/59

---

2018. március 1-jén benyújtott kereset –BNP Paribas kontra EKB

(T-150/18. sz. ügy)

(2018/C 161/69)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: BNP Paribas (Párizs, Franciaország) (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és P. Kupka ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg részlegesen az EKB ECB/SSM/2017 – R0MUWSFPU8MPRO8K5P83/248. sz., 2017. december 19-i határozatának 9. cikkét, amennyiben az előírja az Egységes Szanálási Alap, a nemzeti szanálási alapok és a nemzeti betétbiztosítási rendszerek felé fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásoknak az elsődleges alapvető tőkéből való, egyedi, összevont és szubkonszolidált szinten való levonását, és semmisítse meg különösen a 9.1, 9.2 és 9.3 pontokat; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg részlegesen az EKB ECB/SSM/2017 – R0MUWSFPU8MPRO8K5P83/248. sz., 2017. december 19-i határozatának 9. cikkét, amennyiben az előírja az Egységes Szanálási Alap, a nemzeti szanálási alapok és a nemzeti betétbiztosítási rendszerek felé fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásoknak az elsődleges alapvető tőkéből való, egyedi, összevont és szubkonszolidált szinten való levonását, és semmisítse meg különösen a 9.1, 9.2 és 9.3 pontokat;

| — | az EKB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKB-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap, amelyet a felperes a megtámadott határozat elfogadása jogalapjának a hiányára alapít, mivel az EKB a prudenciális felügyeletet érintő jogkörét alkalmazva olyan, általános hatályú intézkedéseket írt elő, amelyek a jogalkotó hatáskörébe tartoznak, és túllépte azokat a jogköröket, amelyeket számára az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.) 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 16. cikke előír. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap, amelyet a felperes a megtámadott határozat elfogadása jogalapjának a hiányára alapít, mivel az EKB a prudenciális felügyeletet érintő jogkörét alkalmazva olyan, általános hatályú intézkedéseket írt elő, amelyek a jogalkotó hatáskörébe tartoznak, és túllépte azokat a jogköröket, amelyeket számára az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.) 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 16. cikke előír.

| 2. | A második jogalap, amelyet a felperes a megtámadott határozat tekintetében felmerült téves jogalkalmazásra alapít, mivel a BKE a jogalkotó szándékával ellentétes módon értelmezte azokat az uniós jogszabályokat, amelyek engedélyezik a hitelintézetek számára, hogy visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat alkalmazzanak annak érdekében, hogy az Egységes Szanálási Alap, a nemzeti szanálási alapok és a nemzeti betétbiztosítási rendszerek felé fennálló kötelezettségeik egy részét teljesítsék, és így az érintett rendelkezéseket megfosztotta a hatékony érvényesüléstől. Az EKB ezenfelül a határozatát a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintő uniós jogi és nemzeti jogi átültetési keret téves értelmezésére alapította. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap, amelyet a felperes a megtámadott határozat tekintetében felmerült téves jogalkalmazásra alapít, mivel a BKE a jogalkotó szándékával ellentétes módon értelmezte azokat az uniós jogszabályokat, amelyek engedélyezik a hitelintézetek számára, hogy visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat alkalmazzanak annak érdekében, hogy az Egységes Szanálási Alap, a nemzeti szanálási alapok és a nemzeti betétbiztosítási rendszerek felé fennálló kötelezettségeik egy részét teljesítsék, és így az érintett rendelkezéseket megfosztotta a hatékony érvényesüléstől. Az EKB ezenfelül a határozatát a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat érintő uniós jogi és nemzeti jogi átültetési keret téves értelmezésére alapította.

| 3. | A harmadik jogalap, amelyet a felperes az arányosság elvének a megsértésére alapít. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap, amelyet a felperes az arányosság elvének a megsértésére alapít.

| 4. | A negyedik jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat értékelési hibán alapul, és megsérti a megfelelő ügyintézés elvét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat értékelési hibán alapul, és megsérti a megfelelő ügyintézés elvét.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/59

---

2018. február 26-án benyújtott kereset – Legutko és Poręba kontra Parlament

(T-156/18. sz. ügy)

(2018/C 161/70)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperesek: Ryszard Antoni Legutko (Morawica, Lengyelország), Tomasz Piotr Poręba (Mielec, Lengyelország) (képviselő: M. Mataczyński ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy az alperes megsértette az Európai Parlament eljárási szabályzata 130. cikkének, valamint II. mellékletének rendelkezéseit, mivel az Európai Parlament képviselői által P-003358/17. számon nyilvántartásba vett eljárás keretében feltett kérdést elmulasztotta továbbítani az Európai Unió Tanácsának; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az alperes megsértette az Európai Parlament eljárási szabályzata 130. cikkének, valamint II. mellékletének rendelkezéseit, mivel az Európai Parlament képviselői által P-003358/17. számon nyilvántartásba vett eljárás keretében feltett kérdést elmulasztotta továbbítani az Európai Unió Tanácsának;

| — | kötelezze az Európai Parlamentet, hogy a P-003358/17. számon nyilvántartásba vett írásbeli kérdést adja át a hatáskörrel rendelkező intézménynek, azaz az Európai Unió Tanácsának; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Parlamentet, hogy a P-003358/17. számon nyilvántartásba vett írásbeli kérdést adja át a hatáskörrel rendelkező intézménynek, azaz az Európai Unió Tanácsának;

| — | az Európai Parlamentet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| — | A keresetüket alátámasztó jogalapban a felperesek arra hivatkoznak, hogy az Európai Parlament elmulasztotta továbbítani az Európai Parlament képviselői, Ryszard Legutko és Tomasz Poręba által 2017. május 16-án előterjesztett írásbeli kérdést a hatáskörrel rendelkező és a felperesek által megjelölt intézmény számára. |
| --- | --- |

—

A keresetüket alátámasztó jogalapban a felperesek arra hivatkoznak, hogy az Európai Parlament elmulasztotta továbbítani az Európai Parlament képviselői, Ryszard Legutko és Tomasz Poręba által 2017. május 16-án előterjesztett írásbeli kérdést a hatáskörrel rendelkező és a felperesek által megjelölt intézmény számára.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/60

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Amisi Kumba kontra Tanács

(T-163/18. sz. ügy)

(2018/C 161/71)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Gabriel Amisi Kumba (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 2. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 2. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 2. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 2. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a védelemhez való jog megsértésére, ezen belül az intézkedések igazolására és a hatékony bírói jogvédelem biztosítására alkalmas indokolás nyújtására vonatkozó kötelezettség megsértésére, továbbá a meghallgatáshoz való jog megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, a védelemhez való jog megsértésére, ezen belül az intézkedések igazolására és a hatékony bírói jogvédelem biztosítására alkalmas indokolás nyújtására vonatkozó kötelezettség megsértésére, továbbá a meghallgatáshoz való jog megsértésére alapított jogalap.

| 2. | A második, a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap a felperesnek a Kongói Demokratikus Köztársaságban történt, az emberi jogok súlyos megsértésének minősülő cselekményekben való részvételét illetően. |
| --- | --- |

2.

A második, a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap a felperesnek a Kongói Demokratikus Köztársaságban történt, az emberi jogok súlyos megsértésének minősülő cselekményekben való részvételét illetően.

| 3. | A harmadik, a magánélet tiszteletben tartásához való jog, a tulajdonhoz való jog és az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a magánélet tiszteletben tartásához való jog, a tulajdonhoz való jog és az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.

| 4. | A negyedik, a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2016. december 12-i (KKBP) 2016/2231 tanácsi határozattal (HL 2016. L 336I., 7. o.) és a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2005. július 18-i 1183/2005/EK tanácsi rendelet (HL 2005. L 193., 1. o.) 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított, a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2008/369/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. december 20-i 2010/788/KKBP tanácsi határozat (HL 2010. L 336., 30. o.) 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességére alapított jogalap. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2016. december 12-i (KKBP) 2016/2231 tanácsi határozattal (HL 2016. L 336I., 7. o.) és a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2005. július 18-i 1183/2005/EK tanácsi rendelet (HL 2005. L 193., 1. o.) 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított, a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2008/369/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. december 20-i 2010/788/KKBP tanácsi határozat (HL 2010. L 336., 30. o.) 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességére alapított jogalap.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/61

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Kampete kontra Tanács

(T-164/18. sz. ügy)

(2018/C 161/72)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Ilunga Kampete (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 1. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 1. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 1. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 1. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében megegyeznek a T-163/18. sz. Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/61

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Kahimbi Kasagwe kontra Tanács

(T-165/18. sz. ügy)

(2018/C 161/73)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Delphin Kahimbi Kasagwe (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 7. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 7. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 7. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 7. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében megegyeznek a T-163/18. sz. Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/62 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/62

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Ilunga Luyoyo kontra Tanács

(T-166/18. sz. ügy)

(2018/C 161/74)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Ferdinand Ilunga Luyoyo (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 3. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 3. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 3. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 3. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/63

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Kanyama kontra Tanács

(T-167/18. sz. ügy)

(2018/C 161/75)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Célestin Kanyama (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 4. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 4. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 4. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 4. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/63

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Numbi kontra Tanács

(T-168/18. sz. ügy)

(2018/C 161/76)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: John Numbi (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 5. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 5. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 5. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 5. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/64

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Kibelisa Ngambasai kontra Tanács

(T-169/18. sz. ügy)

(2018/C 161/77)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Roger Kibelisa Ngambasai (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 6. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 6. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 6. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 6. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/64

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Kande Mupompa kontra Tanács

(T-170/18. sz. ügy)

(2018/C 161/78)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Alex Kande Mupompa (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 10. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 10. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 10. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 10. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/65

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Boshab kontra Tanács

(T-171/18. sz. ügy)

(2018/C 161/79)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Évariste Boshab (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 8. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 8. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 8. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 8. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/65

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Akili Mundos kontra Tanács

(T-172/18. sz. ügy)

(2018/C 161/80)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Muhindo Akili Mundos (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 13. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 13. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 13. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 13. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/66

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Ramazani Shadary kontra Tanács

(T-173/18. sz. ügy)

(2018/C 161/81)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Emmanuel Ramazani Shadary (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 15. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 15. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 15. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 15. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/67

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Mutondo kontra Tanács

(T-174/18. sz. ügy)

(2018/C 161/82)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Kalev Mutondo (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 16. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 16. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 16. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 16. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének c) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése c) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének c) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése c) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/67

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Ruhorimbere kontra Tanács

(T-175/18. sz. ügy)

(2018/C 161/83)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Éric Ruhorimbere (Mbujimayi, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 14. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 14. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 14. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 14. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/68

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Mende Omalanga kontra Tanács

(T-176/18. sz. ügy)

(2018/C 161/84)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Lambert Mende Omalanga (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 12. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 12. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 12. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 12. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/68

---

2018. március 8-án benyújtott kereset – Kazembe Musonda kontra Tanács

(T-177/18. sz. ügy)

(2018/C 161/85)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Jean-Claude Kazembe Musonda (Lubumbashi, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: T. Bontinck, P. De Wolf, M. Forgeois és A. Guillerme ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 11. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 11. pontjában; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi végrehajtási határozatot, amennyiben az fenntartja a felperest a 2010/788/KKBP határozat II. mellékletének 11. pontjában, valamint az 1183/2005/EK rendelet Ia. mellékletének 11. pontjában;

| — | állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a (KKBP) 2016/2231 határozattal, illetve az 1183/2005/EK rendelet 2a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával módosított 2010/788/KKBP határozat 3. cikke (2) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek jogellenességét;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-163/18. sz., Amisi Kumba kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/69 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/69

---

2018. március 12-én benyújtott kereset – VJ kontra EKSZ

(T-180/18. sz. ügy)

(2018/C 161/86)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: VJ (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

Alperes: Európai Külügyi Szolgálat

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKSZ által a felperes számára a 2017. június 22-i elektronikus levélben megküldött elszámolási kimutatást, valamint szükség esetén azon illetményelszámolást, amely elismerte/elismeri iskoláztatási támogatás nyújtását gyermekei számára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKSZ által a felperes számára a 2017. június 22-i elektronikus levélben megküldött elszámolási kimutatást, valamint szükség esetén azon illetményelszámolást, amely elismerte/elismeri iskoláztatási támogatás nyújtását gyermekei számára;

| — | kötelezze az alperest az eljárás összes költségének viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás összes költségének viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap jogellenességi kifogáson alapul, mivel a vitatott határozat, a 2016. április 15-i feljegyzés, amelyen a határozat alapul, és az EKSZ Iránymutatásai sértik a tisztviselők személyzeti szabályzatát és annak X. mellékletét. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap jogellenességi kifogáson alapul, mivel a vitatott határozat, a 2016. április 15-i feljegyzés, amelyen a határozat alapul, és az EKSZ Iránymutatásai sértik a tisztviselők személyzeti szabályzatát és annak X. mellékletét.

| 2. | A második jogalap a megtámadott egyedi határozat jogellenességén alapul. E jogalap öt részből áll.






  — | Az első rész az előreláthatóság, a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvének megsértésén, valamint a megfelelő ügyintézés elvének és a felperes szerzett jogainak megsértésén alapul. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap a megtámadott egyedi határozat jogellenességén alapul. E jogalap öt részből áll.

—

Az első rész az előreláthatóság, a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvének megsértésén, valamint a megfelelő ügyintézés elvének és a felperes szerzett jogainak megsértésén alapul.

| — | A második rész az EKSZ által tett kötelezettségvállalások nemteljesítésén, a nem megfelelő ügyintézésen, valamint a jogbiztonság elvének és a felperes jogos elvárásainak megsértésén alapul. |
| --- | --- |

—

A második rész az EKSZ által tett kötelezettségvállalások nemteljesítésén, a nem megfelelő ügyintézésen, valamint a jogbiztonság elvének és a felperes jogos elvárásainak megsértésén alapul.

| — | A harmadik rész a családhoz való jog és az oktatáshoz való jog megsértésén alapul. |
| --- | --- |

—

A harmadik rész a családhoz való jog és az oktatáshoz való jog megsértésén alapul.

| — | A negyedik rész az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

—

A negyedik rész az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésén alapul.

| — | Az ötödik rész az érdekek mérlegelésének hiányán, valamint a meghozott intézkedés arányossága elve tiszteletben tartásának hiányán alapul. |
| --- | --- |

—

Az ötödik rész az érdekek mérlegelésének hiányán, valamint a meghozott intézkedés arányossága elve tiszteletben tartásának hiányán alapul.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/70

---

2018. március 9-én benyújtott kereset – Multifit Tiernahrungs kontra EUIPO (TAKE CARE)

(T-181/18. sz. ügy)

(2018/C 161/87)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Multifit Tiernahrungs GmbH (Krefeld, Németország) (képviselők: N. Weber és L. Thiel ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a „TAKE CARE” szóelemeket magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 16 254 898. sz. védjegybejelentés.

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2018. január 4-én hozott határozata (R 845/2017-5. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/70

---

2018. március 14-én benyújtott kereset – Lucchini kontra Bizottság

(T-185/18. sz. ügy)

(2018/C 161/88)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Lucchini SpA (Livorno, Olaszország) (képviselő: G. Belotti ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | miután tudomásul vette az azon ítéletekben megállapított jogsértéseket, amelyekben a Bíróság megsemmisítette az ESZAK 65. cikk alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/37.956 – „betonvasrúd”-ügy, újbóli elfogadás) 2009. szeptember 30-án hozott C(2009) 7492 végleges bizottsági határozatot, semmisítse meg a 2018. január 17-i levélben foglalt bizottsági elutasító határozatot, egyidejűleg kötelezze a Bizottságot a jogellenesen kiszabott és megfizetett bírság visszatérítésére, valamint a felmerült kamatok megfizetésére. |
| --- | --- |

—

miután tudomásul vette az azon ítéletekben megállapított jogsértéseket, amelyekben a Bíróság megsemmisítette az ESZAK 65. cikk alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/37.956 – „betonvasrúd”-ügy, újbóli elfogadás) 2009. szeptember 30-án hozott C(2009) 7492 végleges bizottsági határozatot, semmisítse meg a 2018. január 17-i levélben foglalt bizottsági elutasító határozatot, egyidejűleg kötelezze a Bizottságot a jogellenesen kiszabott és megfizetett bírság visszatérítésére, valamint a felmerült kamatok megfizetésére.

| — | semmisítse meg a 2018. március 9-i levélben foglalt bizottsági elutasító határozatot, és kötelezze a Bizottságot arra, hogy tegye lehetővé a felperes részvételét a COMP/37.956 eljárásban, amelyet a Bizottságnak az ítéleteknek való megfelelés érdekében újra kell indítania. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2018. március 9-i levélben foglalt bizottsági elutasító határozatot, és kötelezze a Bizottságot arra, hogy tegye lehetővé a felperes részvételét a COMP/37.956 eljárásban, amelyet a Bizottságnak az ítéleteknek való megfelelés érdekében újra kell indítania.

| — | másodlagosan: állapítson meg kártérítést a felperes javára legalább 10 millió euró összegben, vagy más olyan összegben, amelyet az eljárás folyamán határoz meg, vagy amelyet a Törvényszék méltányosnak ítél abból a célból, hogy megfelelően szankcionálja a Charta 41. cikkének megállapított megsértését. |
| --- | --- |

—

másodlagosan: állapítson meg kártérítést a felperes javára legalább 10 millió euró összegben, vagy más olyan összegben, amelyet az eljárás folyamán határoz meg, vagy amelyet a Törvényszék méltányosnak ítél abból a célból, hogy megfelelően szankcionálja a Charta 41. cikkének megállapított megsértését.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes arra emlékeztet, hogy a Bíróság megsemmisítette az ESZAK 65. cikk alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/37.956 – „betonvasrúd”-ügy) 2009. szeptember 30-án hozott C(2009) 7492 bizottsági határozatot (1), és kifejti, hogy e megsemmisítés rendelkezései ellenére, az alperes megtagadta a megfizetett bírság visszatérítését, és nem kérte fel a felperest az időközben újraindított közigazgatási eljárásban való részvételre.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | A Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (EGT vonatkozású szöveg) (2) 10–14. cikkének megsértése, különösen a felperesnek – a jogszabályi rendelkezéseket tiszteletben tartó – tisztességes eljáráshoz való jogának, valamint elsősorban a védelemhez való jogának a megsértése.






  — | E tekintetben úgy érvel, hogy a tagállamok részvétele a meghallgatásokon nem puszta formalitás, mivel a versenyhatóságok részt vesznek abban a tanácsadó bizottságban, amellyel a Bizottságnak egyeztetnie kell bármely határozat meghozatala előtt. Az említett versenyhatóságoknak mindig részt kell venniük valamennyi plenáris meghallgatáson, amely fontos eljárási szakaszt képez, ahol a vállalkozások védelmi erőfeszítései összpontosulnak a Bizottság részéről felhozott vádakkal szemben. |
| --- | --- | --- |

1.

A Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (EGT vonatkozású szöveg) (2) 10–14. cikkének megsértése, különösen a felperesnek – a jogszabályi rendelkezéseket tiszteletben tartó – tisztességes eljáráshoz való jogának, valamint elsősorban a védelemhez való jogának a megsértése.

—

E tekintetben úgy érvel, hogy a tagállamok részvétele a meghallgatásokon nem puszta formalitás, mivel a versenyhatóságok részt vesznek abban a tanácsadó bizottságban, amellyel a Bizottságnak egyeztetnie kell bármely határozat meghozatala előtt. Az említett versenyhatóságoknak mindig részt kell venniük valamennyi plenáris meghallgatáson, amely fontos eljárási szakaszt képez, ahol a vállalkozások védelmi erőfeszítései összpontosulnak a Bizottság részéről felhozott vádakkal szemben.

| 2. | Az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, konkrétan a megfelelő ügyintézéshez való jognak a megsértése. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, konkrétan a megfelelő ügyintézéshez való jognak a megsértése.

---

(1)  Feralpi kontra Bizottság, C-85/15 P (EU:C:2017:709); C-86/15 P, Ferriera Valsabbia kontra Bizottság és C-87/15 P, Alfa Acciai kontra Bizottság egyesített ügyek (EU:C:2017:717), C-88/15, Ferriere Nord kontra Bizottság (EU:C:2017:716) és C-89/15 P, Riva Fire (EU:C:2017:713).

(2)  HL 2004. L 123., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 3. kötet, 81. o.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/71

---

2018. március 16-án benyújtott kereset – Rietze kontra EUIPO – Volkswagen (gépjárművek)

(T-191/18. sz. ügy)

(2018/C 161/89)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Rietze GmbH & Co. KG (Altdorf, Németország) (képviselő: M. Krogmann)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Volkswagen AG (Wolfsburg, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott formatervezési minta: 762851-0001. sz. közösségi formatervezési minta

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2018. január 11-én hozott határozata (R 1203/2016-3. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a harmadik fellebbezési tanács határozatát, és törölje a 762851-0001. sz. közösségi formatervezési mintát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a harmadik fellebbezési tanács határozatát, és törölje a 762851-0001. sz. közösségi formatervezési mintát;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | A 6/2002 rendelet 4. cikkének ugyanezen rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjával együttesen értelmezett b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

A 6/2002 rendelet 4. cikkének ugyanezen rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjával együttesen értelmezett b) pontjának megsértése;

| — | a 6/2002 rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 6/2002 rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---

| 7.5.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/72

---

2018. március 16-án benyújtott kereset – Rietze kontra EUIPO – Volkswagen (gépjárművek)

(T-192/18. sz. ügy)

(2018/C 161/90)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Rietze GmbH & Co. KG (Altdorf, Németország) (képviselő: M. Krogmann)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Volkswagen AG (Wolfsburg, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott formatervezési minta: az Európai Uniót megjelölő nemzetközi formatervezési minta– DM/073118-3. sz. bejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2018. január 11-én hozott határozata (R 1244/2016-3. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a harmadik fellebbezési tanács határozatát, és nyilvánítsa érvénytelennek az Európai Uniót megjelölő DM/073118-3. sz. nemzetközi formatervezési minta–bejelentés joghatásait; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a harmadik fellebbezési tanács határozatát, és nyilvánítsa érvénytelennek az Európai Uniót megjelölő DM/073118-3. sz. nemzetközi formatervezési minta–bejelentés joghatásait;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | A 6/2002 rendelet 4. cikkének ugyanezen rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjával együttesen értelmezett b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

A 6/2002 rendelet 4. cikkének ugyanezen rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjával együttesen értelmezett b) pontjának megsértése;

| — | a 6/2002 rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 6/2002 rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---