# Euroopa Liidu C 155/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 155 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik3. mai 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 155

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik3. mai 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 155/01 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. mai 2018 — Euro vahetuskurss | 1 |
| 2018/C 155/02 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 2 |
| 2018/C 155/03 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2018/C 155/04 | Töökord | 4 |
| | EFTA sekretariaat |
| 2018/C 155/05 | Islandi ja Norra poolt tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu (Sellega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse ELTs C 137, 16.5.2013, lk 4 , ja EMP kaasandes nr 27, 16.5.2013, lk 7, avaldatud tekst) | 9 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2018/C 155/01

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. mai 2018 — Euro vahetuskurss

1

2018/C 155/02

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

2

2018/C 155/03

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2018/C 155/04

Töökord

4

EFTA sekretariaat

2018/C 155/05

Islandi ja Norra poolt tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu (Sellega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse ELTs C 137, 16.5.2013, lk 4 , ja EMP kaasandes nr 27, 16.5.2013, lk 7, avaldatud tekst)

(Sellega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse ELTs C 137, 16.5.2013, lk 4 , ja EMP kaasandes nr 27, 16.5.2013, lk 7, avaldatud tekst)

9

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 155/06 | Konkursikutsed Euroopa ühendamise rahastust ajavahemikul 2014–2020 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude tööprogrammi raames toetuste andmiseks (komisjoni rakendusotsus C(2018) 568) | 10 |
| 2018/C 155/07 | Seaduse nr 182/2006 (pankroti ja selle menetlemise kohta) (maksejõuetusseadus) paragrahvi 370 kohase pankrotiotsuse ja maksejõuetuse väljakuulutamise oluliste osade avalikustamine (väljavõte kohtuotsusest) — Kutse nõude esitamiseks – kehtestatud tähtaegadest tuleb kinni pidada — Kutse nõude vaidlustamiseks – kehtestatud tähtaegadest tuleb kinni pidada | 11 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 155/08 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8895 – 3i/FSI/Hermes/Scandlines) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |
| 2018/C 155/09 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8833 – Alps/Alpine) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 155/06

Konkursikutsed Euroopa ühendamise rahastust ajavahemikul 2014–2020 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude tööprogrammi raames toetuste andmiseks (komisjoni rakendusotsus C(2018) 568)

10

2018/C 155/07

Seaduse nr 182/2006 (pankroti ja selle menetlemise kohta) (maksejõuetusseadus) paragrahvi 370 kohase pankrotiotsuse ja maksejõuetuse väljakuulutamise oluliste osade avalikustamine (väljavõte kohtuotsusest) — Kutse nõude esitamiseks – kehtestatud tähtaegadest tuleb kinni pidada — Kutse nõude vaidlustamiseks – kehtestatud tähtaegadest tuleb kinni pidada

11

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 155/08

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8895 – 3i/FSI/Hermes/Scandlines) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

2018/C 155/09

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8833 – Alps/Alpine) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/1

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,00 % 1. mai 2018

Euro vahetuskurss (2)

2. mai 2018

(2018/C 155/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2007 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,84 |
| DKK | Taani kroon | 7,4488 |
| GBP | Inglise nael | 0,88040 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6174 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1957 |
| ISK | Islandi kroon | 122,20 |
| NOK | Norra kroon | 9,6958 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,601 |
| HUF | Ungari forint | 314,04 |
| PLN | Poola zlott | 4,2755 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6635 |
| TRY | Türgi liir | 4,9813 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5987 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5401 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,4250 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7103 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6025 |
| KRW | Korea vonn | 1 291,54 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,1336 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6353 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4110 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 762,27 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7223 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,301 |
| RUB | Vene rubla | 76,4000 |
| THB | Tai baat | 38,092 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,2293 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,7479 |
| INR | India ruupia | 80,0455 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2007

JPY

Jaapani jeen

131,84

DKK

Taani kroon

7,4488

GBP

Inglise nael

0,88040

SEK

Rootsi kroon

10,6174

CHF

Šveitsi frank

1,1957

ISK

Islandi kroon

122,20

NOK

Norra kroon

9,6958

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,601

HUF

Ungari forint

314,04

PLN

Poola zlott

4,2755

RON

Rumeenia leu

4,6635

TRY

Türgi liir

4,9813

AUD

Austraalia dollar

1,5987

CAD

Kanada dollar

1,5401

HKD

Hongkongi dollar

9,4250

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7103

SGD

Singapuri dollar

1,6025

KRW

Korea vonn

1 291,54

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,1336

CNY

Hiina jüaan

7,6353

HRK

Horvaatia kuna

7,4110

IDR

Indoneesia ruupia

16 762,27

MYR

Malaisia ringit

4,7223

PHP

Filipiini peeso

62,301

RUB

Vene rubla

76,4000

THB

Tai baat

38,092

BRL

Brasiilia reaal

4,2293

MXN

Mehhiko peeso

22,7479

INR

India ruupia

80,0455

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/2

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2018/C 155/02)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Belgia

Motiiv
  : mais 1968 Belgias toimunud sündmuste 50. aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : Mündil on kujutatud üliõpilasi, kellel on käes lendleht ja lipp. Kujundus viitab üliõpilasmeeleavaldustele, mis toimusid Belgias mais 1968 seoses sotsio-kultuuriliste muutustega. Tegemist oli Belgia jaoks olulise sündmusega, mis avaldas mõju riigi poliitikale ja mille tulemusena toimusid nüüdseks 50 aasta eest valitsusreformid.

Utrechti rahapaja tunnus (Hermese sau) asub vasakul poolel koos Belgia rahapaja juhataja tunnusega (Herzele kommuuni vapp). Vermimisaasta 2018 ja riigi kood BE asuvad samuti vasakul, nagu ka mündi kujundaja Luc Luycxi initsiaalid LL.

Taustal on kujutatud loengusaali, mis viitab üliõpilastele.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : mai/juuni 2018

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/3

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2018/C 155/03)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Prantsusmaa

Motiiv
  : Simone Veil

Kujunduse kirjeldus
  : Mündil on kujutatud tuntud naisõigusluse eestvõitleja Simone Veili portree. Simone Veil, neiupõlvenimega Jacob, suri 89-aastasena juunis 2017. Olles saadetud Auschwitzi ja seal ellu jäänud, sai temast hiljem üks kõige tähtsamaid tegelasi Euroopa ülesehitamisel. Ta oli Euroopa Parlamendi esimene valitud president aastatel 1979–1982. Ta on abordi eest karistuste kaotamise sümbol – ta võitles selle eest ja selleteemaline 1975. aastal vastu võetud seadus kannab tema nime. 2008. aastal valiti ta Prantsuse Akadeemiasse.

Tema koonduslaagrivangi number on kujutatud krae peal. Taustal on kujutatud Euroopa Parlament, mille kohal on tema nimi, eluaastad, riigi tunnus „RF“, väljalaskeaasta 2018 ja rahapaja tunnused.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  : 15 miljonit

Käibelelaskmise aeg
  : mai/juuni 2018

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/4

---

TÖÖKORD

Vastu võetud 7. jaanuaril 1994 (1)

Uuesti sõnastatud 19. detsembril 2017 (2)

(2018/C 155/04)

EFTA JÄRELEVALVEAMETI TÖÖKORRALDUS

Artikkel 1

Kolleegium

EFTA järelevalveameti liikmed tegutsevad ühiselt kooskõlas kehtiva töökorraga ja moodustavad sel viisil tegutsedes kolleegiumi.

Järelevalveamet juhindub oma tegevuses kollegiaalsuse põhimõttest, mis põhineb kolleegiumi liikmete võrdsel osalemisel otsuste vastuvõtmises. Otsuseid kaalutakse ühiselt ja kõik kolleegiumi liikmed vastutavad ühiselt kõikide vastu võetud otsuste eest.

Kolleegiumi protokollilise järjestuse eesotsas on president, järgnevad liikmed vastavalt oma tööstaažile. Sama tööstaažiga liikmed järjestuvad vanuse põhjal.

Artikkel 2

President

President esindab järelevalveametit tervikuna avalikkuse ees, austades samas kollegiaalsuse põhimõtet.

President teostab järelevalvet järelevalveameti juhtimise üle ning tal on volitused sõlmida lepinguid ja järelevalveametit muul moel siduda, et võimaldada järelevalveametil toimida, minemata siiski vastuollu volituste ja ülesannetega, mis on antud järelevalveametile EMP lepinguga ning EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artikliga 5.

President hoiab kolleegiumi kursis oma üldise lähenemisviisiga, nagu ka teistele kolleegiumi liikmetele muret valmistavate üksikute küsimustega. Tegutsedes võtab ta nõuetekohaselt arvesse teiste kolleegiumi liikmete väljendatud seisukohti ning järgib suuniseid, poliitikapõhimõtteid ja menetlusi, mille kolleegium on sätestanud vastavalt artiklile 16.

Artikkel 3

Portfellid

Kolleegium määrab igale liikmele vastutuse kolleegiumi otsuste ettevalmistamise ja rakendamise eest konkreetsetes EMP lepingu valdkondades (nn portfellid). Liikmed annavad kolleegiumile korrapäraselt aru ja esitavad ettepanekuid jõustamispoliitika kohta valdkondades, mille eest nad vastutavad, ning juhivad neis valdkondades järelevalveameti suhtlust avalikkusega.

Portfellid määratakse konsensuse alusel kolleegiumi ühe või mitme uue liikme ametisse nimetamisel. Portfellide jaotus vaadatakse üle vähemalt iga kahe aasta tagant või kolleegiumi liikme taotlusel. Kui konsensust ei saavutata, jääb jaotus muutmata – liikmed säilitavad oma olemasolevad portfellid või võtavad üle portfellid, mis olid määratud nende eelkäijatele (kolleegiumi liige, kelle ametissenimetamise ettepaneku oli esitanud varem sama EFTA riigi valitsus).

Artikkel 4

Osakonnad

Kolleegiumi abistavad ülesannete täitmisel neli osakonda, nimelt siseturuasjade osakond, konkurentsi ja riigiabi osakond, õigus- ja täitevasjade osakond ning haldusosakond. Osakonnad tegutsevad tihedas koostöös.

Igat osakonda juhib direktor, kelle määrab ametisse kolleegium ja kes vastutab kogu kolleegiumi ees oma osakonna tegevuse eest. Direktorid juhivad oma osakonda kooskõlas kolleegiumi sätestatud poliitikapõhimõtete, menetluste ja suunistega ning annavad kolleegiumile, nii nagu nõutud, korrapäraselt aru. Kui vastutus otsuste ettevalmistamise ja rakendamise eest konkreetses EMP lepingu valdkonnas on määratud konkreetsele kolleegiumi liikmele, saab asjaomane direktor juhised sellelt liikmelt.

Enne otsuse ettepaneku esitamist kolleegiumile konsulteerib ettepanekut ettevalmistav osakond kõigi teiste asjasse puutuvate osakondadega. Õigus- ja täitevasjade osakonna direktoriga konsulteeritakse ettepanekute puhul, mis hõlmavad õigusakte ja meetmeid, millel võivad olla õiguslikud tagajärjed. Haldusosakonna direktoriga konsulteeritakse ettepanekute puhul, mis võivad mõjutada järelevalveameti haldamist, eriti personalijuhtimist või eelarvet. Kõik osakondade vahel esinevad lahkarvamused registreeritakse ettepaneku esitamisel kolleegiumile.

Kolleegium võib moodustada osakondadevahelise töörühma ja muid struktuure, et tegeleda konkreetsete küsimustega. Ta määrab sellisele rühmale juhi ning määrab kindlaks rühma volitused ja tööpõhimõtted.

Artikkel 5

Asendamine

Kui presidendil ei ole võimalik täita oma ülesandeid, täidab neid aasta esimese kuue kuu jooksul protokollilises järjestuses teisel kohal olev liige ja aasta järgmise kuue kuu jooksul protokollilises järjestuses kolmandal kohal olev liige. See hõlmab ka nende ülesannete täitmist, mis on presidendil kolleegiumi liikmena.

Kui kolleegiumi liikmel ei ole võimalik täita oma ülesandeid, täidab neid protokollilises järjestuses järgmisel kohal olev liige või juhul, kui tegemist on protokollilises järjestuses viimasel kohal oleva liikmega, talle vahetult eelnev liige, kellel on võimalik neid ülesandeid täita.

Kui direktoril ei ole võimalik täita oma ülesandeid, täidavad neid talle alluvad ametnikud direktori kindlaks määratud korras. Direktorid teavitavad kohaldatavast korrast õigus- ja täitevasjade osakonna direktorit.

Artikkel 6

Kolleegiumi liikmete taandumine

Piiramata järelevalve- ja kohtulepingu artikli 9 lõike 3 kohaldamist, kui kolleegiumi liige leiab, et vältimaks kahtluse tekkimist järelevalveameti sõltumatuses, oleks tal kohane teatud küsimuse või selle osa arutamises või selle kohta otsuse tegemises mitte osaleda, võib ta end taandada.

Sellisel juhul teatab kolleegiumi liige oma otsusest õigus- ja täitevasjade osakonna direktorile. Õigus- ja täitevasjade osakonna direktor teavitab sellest viivitamata teisi kolleegiumi liikmeid ja kõiki asjaomaseid personali liikmeid ning võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et end taandanud kolleegiumi liige ei oleks enam asjaomase küsimusega seotud.

Kui end taandanud kolleegiumi liige leiab, et järelevalveameti või EMP lepingu nõuetekohase toimimise huvides oleks asjakohane asendada ta asjaomase küsimuse käsitlemisel mõne teise kolleegiumi liikmega, teeb ta asjaomasele teisele kolleegiumi liikmele ettepaneku end kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu artikli 9 lõikega 3 asendada.

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUSED

Artikkel 7

Otsuste liigid

Kasutades volitusi ja täites ülesandeid, mis on talle määratud EMP lepinguga ning järelevalve- ja kohtulepinguga, eelkõige selle artikliga 5, teeb järelevalveamet otsuseid

| a) | kolleegiumi koosolekutel vastavalt artiklitele 8–11; |
| --- | --- |

a)

kolleegiumi koosolekutel vastavalt artiklitele 8–11;

| b) | kirjaliku menetluse teel vastavalt artiklile 12; |
| --- | --- |

b)

kirjaliku menetluse teel vastavalt artiklile 12;

| c) | delegeerimise teel vastavalt artiklile 13. |
| --- | --- |

c)

delegeerimise teel vastavalt artiklile 13.

Artikkel 8

Kolleegiumi koosolekud

Kolleegiumi koosolekud kutsub kokku president. Kolleegium tuleb üldjuhul kokku kord aastas. Vajaduse korral toimuvad lisakoosolekud.

Koosolekuid juhib president.

Kaks kohalviibivat liiget moodustavad kvoorumi. Et otsus vastu võetaks, peab see saama vähemalt kaks poolthäält.

Artikkel 9

Kolleegiumi koosolekute päevakord

President koostab iga koosoleku jaoks päevakorra projekti. Iga küsimus, mida kolleegiumi liige paneb ette käsitleda, lisatakse päevakorra projekti. Samamoodi lisatakse sellesse kõik küsimused, mis on enam kui kuus kuud pärast õigus- ja täitevasjade osakonna direktorilt heakskiidu saamist veel lahendamata.

Kui ei otsustata teisiti, jagatakse päevakorra projekt ja vajalikud töödokumendid liikmetele välja vähemalt kolm tööpäeva enne koosolekut.

Liikme taotlusel lükatakse päevakorra projekti kantud küsimuse arutamine üks kord ühe koosoleku võrra edasi, välja arvatud juhul, kui edasilükkamine ei lase siduvate tähtaegade tõttu kolleegiumil teha asjaomases küsimuses tõhusat otsust.

Kolleegium võib otsustada ühehäälselt, mis tahes puuduva liikme sõnaselgel nõusolekul, pidada arutelu ja teha otsus küsimuses, mida päevakorra projektis ei ole või millega seotud töödokumendid jagati välja pärast ettenähtud tähtaega.

Kolleegium, kellel on ees päevakorra projekt ja selle muutmise taotlused, kinnitab koosolekul päevakorra.

Artikkel 10

Osalemine kolleegiumi koosolekutel

Kolleegiumi koosolekud ei ole avalikud. Arutelud on konfidentsiaalsed ja jäävad selleks.

Õigus- ja täitevasjade osakonna direktor osaleb kõikidel koosolekutel. Päevakorra projektis nimetatud otsuste eelnõude ettevalmistamise eest vastutavate osakondade direktorid peavad osalema ja teised direktorid võivad osaleda koosolekutel, välja arvatud juhul, kui kolleegium otsustab teisiti.

President võib omal algatusel või liikme taotlusel kutsuda järelevalveameti ametnikke osalema koosolekul või mõnes selle osas ja seal sõna võtma.

Kui järelevalveametilt nõutakse, et ta lubaks mõne teise institutsiooni, asutuse või organi esindajal viibida kolleegiumi koosolekutel, kus võetakse vastu teatud liiki otsuseid, või kui ta on ise kohustunud seda lubama, kutsutakse kõnealuse institutsiooni, asutuse või organi esindaja osalema igal sellisel koosolekul või selle asjaomases osas.

Kolleegium võib kutsuda ükskõik millise teise isiku osalema kogu koosolekul või mõnes selle osas ja seal sõna võtma.

Artikkel 11

Kolleegiumi koosolekute protokollid

Kõiki kolleegiumi koosolekuid protokollitakse.

Protokoll autenditakse presidendi allkirjaga ning õigus- ja täitevasjade osakonna direktor annab sellele kaasallkirja.

Artikkel 12

Kirjaliku menetluse teel vastu võetavad otsused

Liikme ettepanekul võib kolleegium teha otsuse kirjaliku menetluse teel. Kirjaliku menetluse käigus võib iga liige taotleda ettepaneku arutamist kolleegiumi koosolekul. Sellisel juhul lisatakse küsimus järgmise kolleegiumi koosoleku päevakorra projekti.

Kõikidele liikmetele jagatakse välja otsuse ettepaneku tekst ja antakse teada kavandatud vastuvõtmiskuupäev.

Ettepanek loetakse kolleegiumi poolt kavandatud kuupäeval vastu võetuks, tingimusel et

| — | (kui ettepaneku kavandatud vastuvõtmine ei toimu enne kui kolm tööpäeva pärast ettepaneku teksti liikmetele välja jagamist ja kui on kindlaks tehtud, et asjaomase tekstiga on tuttavad kõik kolleegiumi liikmed) vähemalt kaks kolleegiumi liiget on ettepaneku heaks kiitnud ja ettepaneku arutamiseks kolleegiumi koosolekul ei ole esitatud ühtki taotlust või |
| --- | --- |

—

(kui ettepaneku kavandatud vastuvõtmine ei toimu enne kui kolm tööpäeva pärast ettepaneku teksti liikmetele välja jagamist ja kui on kindlaks tehtud, et asjaomase tekstiga on tuttavad kõik kolleegiumi liikmed) vähemalt kaks kolleegiumi liiget on ettepaneku heaks kiitnud ja ettepaneku arutamiseks kolleegiumi koosolekul ei ole esitatud ühtki taotlust või

| — | kõik kolleegiumi liikmed on väljendanud oma heakskiitu. |
| --- | --- |

—

kõik kolleegiumi liikmed on väljendanud oma heakskiitu.

Otsus registreeritakse kolleegiumi järgmise koosoleku protokollis.

Artikkel 13

Delegeeritud otsused

Tingimusel et austatakse täielikult kollegiaalsuse põhimõtet, võib kolleegium anda oma liikmele volituse teha kolleegiumi nimel ja kolleegiumi kontrolli all selgelt piiritletud otsuseid valdkondades, mille eest ta on määratud vastutama kooskõlas artikliga 3, ja võtta vastu lõplik tekst otsuse puhul, mille sisu on kolleegium kindlaks määranud.

Ajal, mil tööl ei ole piisaval arvul kolleegiumi liikmeid, et moodustada kvoorum, võidakse ühele või mitmele kolleegiumi liikmele anda luba teha mis tahes vajalikke kiireloomulisi otsuseid.

Ametnikke võidakse volitada võtma juhtimis- või haldustegevusega seotud selgelt piiritletud meetmeid.

Hoolimata otsustuspädevuse delegeerimisest jääb kolleegiumile igal juhul õigus teha ükskõik milline otsus ise. Lisaks võib vastutav kolleegiumi liige otsustada mitte kasutada talle delegeeritud volitusi ja selle asemel suunata otsuse vastuvõtmise kogu kolleegiumile. Otsused, mille ükskõik milline kolleegiumi liige leiab olevat eriti olulised või huvipakkuvad, suunatakse igal juhul kogu kolleegiumile.

Õigus- ja täitevasjade osakonna direktor annab kolleegiumile korrapäraselt teada delegeerimisotsusega antud volituste alusel vastu võetud otsustest ning juhib neile tähelepanu kolleegiumi koosolekutel.

Käesoleva artikli kohaselt saadud volitusi tohib kasutada üksnes õigus- ja täitevasjade osakonna direktori heakskiidul ning neid ei tohi edasi delegeerida, välja arvatud delegeerimisotsuses selgelt kindlaks määratud ulatuses.

Artikkel 14

Menetlus

Õigus- ja täitevasjade osakonna direktor aitab presidendil ette valmistada kolleegiumi koosolekuid, rakendada otsustusmenetlusi ning vajaduse korral tagada järelevalveameti otsuste teatavaks tegemise ja avaldamise.

Sellega seoses kannab ta hoolt selle eest, et kolleegiumis vaatluse alla võetavate dokumentide koostamisel ja esitamisel peetakse kinni eeskirjadest, ning vajaduse korral astub vajalikud sammud, et tagada ametlik teavitamine järelevalveameti otsustest ja nende avaldamine Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Artikkel 15

Autentimine

Õigusaktid, mille kolleegium võtab vastu koosolekul või kirjaliku menetluse teel, autenditakse keel(t)es, milles nad on autentsed, presidendi allkirjaga ning õigus- ja täitevasjade osakonna direktori kaasallkirjaga.

Õigusaktid, mis võetakse vastu delegeerimismenetluse teel, autenditakse keel(t)es, milles nad on autentsed, volitatud liikme allkirjaga ning õigus- ja täitevasjade osakonna direktori kaasallkirjaga.

Neil piiritletud juhtudel, kui ametnikule on antud volitused võtta vastu õigusakte, autenditakse õigusaktid vaid asjaomase ametniku allkirjaga.

Võimaluse korral kasutatakse elektroonilisi allkirju.

JUHTIMINE JA HALDUS

Artikkel 16

Juhtimis- ja haldusotsused

Järelevalveameti juhtimis- ja haldusotsused ametnike ametissenimetamise, lepingute sõlmimise ja muude küsimuste kohta, mis ei lähe vastuollu volituste ja ülesannetega, mille järelevalveamet on saanud EMP lepinguga ning järelevalve- ja kohtulepinguga, eriti selle artikliga 5, teeb pädev direktor presidendi volituse alusel kooskõlas kolleegiumi sätestatud poliitikapõhimõtete, menetluste ja suunistega.

Kõik järelevalveameti juhtimist või haldamist käsitlevad otsused, mis võivad mõjutada järelevalveameti suutlikkust tagada EMP lepingu nõuetekohane toimimine, näiteks otsuse direktori määramise või struktuuri, vahendite jaotuse või järelevalveameti osakondade ülesannete mis tahes muutmise kohta, teeb vaid kolleegium tervikuna konsensuse alusel.

Direktorid vastutavad kolleegiumi ees oma otsuste eest ja annavad, nii nagu nõutud, kogu kolleegiumile neist aru. Kolleegium sätestab vajaduse korral käesoleva töökorra jõustamiseks ning kogu järelevalveameti juhtimise ja haldamise suunamiseks eeskirjad, suunised, poliitikapõhimõtted ja menetlused.

President kutsub korrapäraste ajavahemike järel kokku juhtkonna koosoleku, kus direktorid annavad kolleegiumile aru ning saavad kolleegiumilt juhiseid oma osakonna juhtimise ja toimimise kohta.

Direktorid peavad oma osakonna haldamise teemal korrapäraselt nõu haldusdirektoriga seoses personali, rahaliste vahendite, infotehnoloogia, turvalisuse ja muude haldusküsimustega.

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev kodukord jõustub 1. jaanuaril 2018.

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine

7. jaanuari 1994. aasta kodukord muudetud kujul tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse samaaegselt käesoleva kodukorra jõustumisega.

See ei mõjuta ühtki eelmise kodukorra alusel vastu võetud otsust.

Artikkel 19

Avaldamine

Käesolev kodukord, mis on autentne inglise keeles, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

---

(1)  Dokument nr 186989.

(2)  Kolleegiumi otsus nr 217/17/COL.

---

EFTA sekretariaat

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/9

---

Islandi ja Norra poolt tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu

(Sellega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse ELTs C 137, 16.5.2013, lk 4, ja EMP kaasandes nr 27, 16.5.2013, lk 7, avaldatud tekst)

(2018/C 155/05)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/54/EÜ (loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta), (1) nagu see on inkorporeeritud EMP lepingu II lisa XII peatüki punkti 54zzzzd, artikli 1 kohaselt avaldatakse tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu Euroopa Liidu Teatajas ja EMP kaasandes.

Islandi tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu

| Kaubamärk | Allika nimi | Ammutuskoht |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfusi allikas | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss |

Kaubamärk

Allika nimi

Ammutuskoht

Icelandic Glacial

Ölfusi allikas

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss

Norra tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu

| Kaubamärk | Allika nimi | Ammutuskoht |
| --- | --- | --- |
| Bonaqua Silver | Telemark kilden | Fyresdal |
| Eira | Eira kilden | Eresfjord |
| Farris | Kong Olavs kilde | Larvik |
| Isbre | Isbre kilden | Buhaugen, Osa, Ulvik |
| Isklar | Isklar kildene | Vikebygd i Ullensvang |
| Modal | Modal kilden | Fyresdal |
| Olden | Blåfjell kilden | Olderdalen |
| Osa | Osa kilden | Ulvik/Hardanger |
| Rustad Spring | Rustad kilden | Rustad/Elverum |
| Snåsa | Snåsakilden | Snåsa |
| Voss Sparkling | Vosskilden | Vatnestrøm/Iveland |

Kaubamärk

Allika nimi

Ammutuskoht

Bonaqua Silver

Telemark kilden

Fyresdal

Eira

Eira kilden

Eresfjord

Farris

Kong Olavs kilde

Larvik

Isbre

Isbre kilden

Buhaugen, Osa, Ulvik

Isklar

Isklar kildene

Vikebygd i Ullensvang

Modal

Modal kilden

Fyresdal

Olden

Blåfjell kilden

Olderdalen

Osa

Osa kilden

Ulvik/Hardanger

Rustad Spring

Rustad kilden

Rustad/Elverum

Snåsa

Snåsakilden

Snåsa

Voss Sparkling

Vosskilden

Vatnestrøm/Iveland

---

(1)  ELT L 164, 26.6.2009, lk 45.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/10

---

Konkursikutsed Euroopa ühendamise rahastust ajavahemikul 2014–2020 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude tööprogrammi raames toetuste andmiseks

(komisjoni rakendusotsus C(2018) 568)

(2018/C 155/06)

Euroopa Komisjoni sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat esitab järgmised viis konkursikutset, et anda Euroopa ühendamise rahastust ajavahemikul 2014–2020 toetusi projektidele vastavalt üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude 2018. aasta tööprogrammis kindlaks määratud prioriteetidele ja eesmärkidele.

Projekte oodatakse järgmisele kolmele konkursile:

CEF-TC-2018-2: Automaattõlge

CEF-TC-2018-2: e-väljastus

CEF-TC-2018-2: e-arveldamine

Nende kolme konkursi põhjal väljavalitavate projektide jaoks ettenähtud soovituslik eelarve on kokku 10,5 miljonit eurot.

Projektide esitamise tähtaeg nende kolme konkursi raames on 18. september 2018.

Projekte oodatakse ka järgmisele konkursile:

CEF-TC-2018-5: avalikud avaandmed

Selle konkursi põhjal väljavalitavate projektide jaoks ettenähtud soovituslik eelarve on kokku 18,5 miljonit eurot.

Selle konkursi projektide esitamise tähtaeg on 15. november 2018.

Projekte oodatakse lisaks järgmisele konkursile:

CEF-TC-2018-3: Küberturvalisus

Selle konkursi põhjal väljavalitavate projektide jaoks ettenähtud soovituslik eelarve on kokku 13 miljonit eurot.

Selle konkursi projektide esitamise tähtaeg on 22. november 2018.

Asjaomased projektikonkursside dokumendid on kättesaadavad Euroopa ühendamise rahastu telekommunikatsiooni veebisaidil:

https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility/cef-telecom/apply-funding/2018-cef-telecom-calls-proposals

---

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/11

---

Seaduse nr 182/2006 (pankroti ja selle menetlemise kohta) (maksejõuetusseadus) paragrahvi 370 kohase pankrotiotsuse ja maksejõuetuse väljakuulutamise oluliste osade avalikustamine („väljavõte kohtuotsusest“)

Kutse nõude esitamiseks – kehtestatud tähtaegadest tuleb kinni pidada

Kutse nõude vaidlustamiseks – kehtestatud tähtaegadest tuleb kinni pidada

(2018/C 155/07)

Võlgniku andmed
  : ERB bank, a.s., (likvideerimisel), Tšehhi õiguse kohaselt asutatud ja tegutsev aktsiaselts, mille registrijärgne asukoht on Čechyňská 419/14a, Trnitá, 602 00 Brno, Tšehhi Vabariik, registrikood: 284 28 943, kantud Praha munitsipaalkohtu hallatavasse äriregistrisse, B jagu, kanne 14463.

Maksejõuetuskohtu andmed
  : Brno piirkonnakohus, mille registrijärgne asukoht on Rooseveltova 648/16, 602 00 Brno, Tšehhi Vabariik.

Likvideerija andmed
  : Jiřina Lužová, jurist, kelle registrijärgne asukoht on Dušní 866/22, 110 00 Praha 1, Tšehhi Vabariik, registrikood: 44686650, e-post: ak@akluzova.cz, telefoninumber +420 222327902.

19. märtsil 2018 tegi Brno piirkonnakohus otsuse nr KSBR 33 INS 19795/2017-A-22, milles muu hulgas vastavalt Tšehhi õigusele (seadus nr 182/2006 pankroti ja selle menetlemise kohta (maksejõuetusseadus), muudetud kujul):

| a) | kuulutati välja võlgniku ERB bank, a.s. (likvideerimisel), Tšehhi õiguse kohaselt asutatud ja tegutsev aktsiaselts, mille registrijärgne asukoht on Čechyňská 419/14a, Trnitá, 602 00 Brno, Tšehhi Vabariik, registrikood: 284 28 943, kantud Praha munitsipaalkohtu hallatavasse äriregistrisse, B jagu, kanne 14463 (võlgnik), pankrot, ja |
| --- | --- |

a)

kuulutati välja võlgniku ERB bank, a.s. (likvideerimisel), Tšehhi õiguse kohaselt asutatud ja tegutsev aktsiaselts, mille registrijärgne asukoht on Čechyňská 419/14a, Trnitá, 602 00 Brno, Tšehhi Vabariik, registrikood: 284 28 943, kantud Praha munitsipaalkohtu hallatavasse äriregistrisse, B jagu, kanne 14463 (võlgnik), pankrot, ja

| b) | kuulutati välja maksejõuetus võlgniku varade suhtes (otsus). |
| --- | --- |

b)

kuulutati välja maksejõuetus võlgniku varade suhtes (otsus).

Samuti määrati otsusega võlgniku likvideerijaks Jiřina Lužová, jurist, kelle registrijärgne asukoht on Dušní 866/22, 110 00 Praha 1, Tšehhi Vabariik, registrikood: 44686650.

Võlgniku aruannetes sisalduvad võlausaldajate nõuded loetakse esitatuks. Võlausaldajatele antakse sellest asjaolust isiklikult teada 60 päeva jooksul alates maksejõuetuse väljakuulutamisest. Tähtaeg on 18. mai 2018.

Eelmise lõigu kohases teates esitatud nõude suurust või laadi vaidlustada sooviv võlausaldaja võib nelja kuu jooksul alates maksejõuetuse väljakuulutamise kuupäevast esitada likvideerijale kirjaliku vastuväite. Vastasel korral eeldatakse, et võlausaldaja on teates esitatuga nõus. Tähtaeg on 19. juuli 2018. Võlausaldaja, kelle registreeritud aadress, kontor, elukoht või alaline elukoht on Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis, võib esitada vastuväite selle riigi ametlikus keeles. Vastuväite päisesse tuleb kirjutada tšehhikeelne tekst „Podání námitky proti výši pohledávky“ [„Nõude suuruse vaidlustamine“]. Kui vastuväite sisu on likvideerijale arusaadav, võtab ta vastuvõite arvesse ka juhul, kui kõnealust teksti ei ole päisesse kirjutatud. Likvideerija ei pea hilisemat vastuväidet arvesse võtma, välja arvatud juhul, kui on selge, et see esitati selle käsitlemise eest vastutavale asutusele õigel ajal. Likvideerija võib nõuda, et võlausaldaja esitaks vastuväite tšehhikeelse tõlke.

Kolme kuu jooksul alates otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas võib võlausaldaja esitada vastuväite, kui ta ei ole likvideerijalt teadet saanud vastavalt maksejõuetusseaduse § 373 lõikele 2. Vastuväites tuleb märkida võlausaldaja nõude suurus võlgniku varade suhtes maksejõuetuse väljakuulutamise kuupäeva seisuga. Vastuväitele tuleb lisada ametlikud dokumendid, mis tõendavad väidetava nõude suurust, nõude tekkimise kuupäeva ja nõude laadi, eriti seda, kas nõue on esitatud maksejõuetusvarade suhtes (maksejõuetusseaduse § 168), kas nõue on käsitatav maksejõuetusvarade suhtes esitatava nõudena (maksejõuetusseaduse § 169), kas nõue hõlmab tagatist, kas nõue on mõnel muul viisil tagatud või on tegemist kõrvalnõudega (maksejõuetusseaduse § 172 lõige 2) ning kas riigil on nõude suhtes omandireservatsioon. Võlausaldaja, kelle registreeritud aadress, kontor, elukoht või alaline elukoht on Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis, võib esitada vastuväite selle riigi ametlikus keeles. Vastuväite päisesse tuleb kirjutada tšehhikeelne tekst „Přihláška pohledávky“ [„Nõude esitamine“]. Kui vastuväite sisu on likvideerijale arusaadav, võtab ta vastuväite arvesse ka juhul, kui kõnealust teksti ei ole päisesse kirjutatud. Likvideerija ei pea hilisemat vastuväidet arvesse võtma, välja arvatud juhul, kui on selge, et see esitati selle käsitlemise eest vastutavale asutusele õigel ajal. Likvideerija võib nõuda, et võlausaldaja esitaks vastuväite tšehhikeelse tõlke.

Jiřina Lužová, jurist, ERB bank, a.s. (likvideerimisel) likvideerija

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8895 – 3i/FSI/Hermes/Scandlines)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 155/08)

| 1. | 25. aprillil 2018 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.
  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:






  — | 3i Group plc (edaspidi „3i“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- | --- |

1.

25. aprillil 2018 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

—

3i Group plc (edaspidi „3i“, Ühendkuningriik),

| — | First State Investments International Limited (edaspidi „FSI“, Austraalia), |
| --- | --- |

—

First State Investments International Limited (edaspidi „FSI“, Austraalia),

| — | Hermes GPE LLP, kes kuulub kontserni Hermes Investment Management Group (edaspidi „Hermes“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Hermes GPE LLP, kes kuulub kontserni Hermes Investment Management Group (edaspidi „Hermes“, Ühendkuningriik),

| — | Scandlines Holding ApS (edaspidi „Scandlines“, Taani). |
| --- | --- |

—

Scandlines Holding ApS (edaspidi „Scandlines“, Taani).

Ettevõtjad 3i, FSI ja Hermes omandavad ettevõtja Scandlines üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   3i: rahvusvaheline investor ja valdusäriühing, kes investeerib keskmise suurusega börsivälistesse ettevõtetesse ja infrastruktuuri;
  —   FSI: Commonwealth Bank of Australia varahaldusüksus;
  —   Hermes: Ühendkuningriigi investeeringuhaldur, kes on spetsialiseerunud eriotstarbelise ja mitmekesistatud börsivälise kapitali ja infrastruktuuriportfellide koostamisele oma klientide nimel;
  —   Scandlines: praamiveoteenuse pakkumine reisijate ja kaubaveoks kahel lühikesel liinil Saksamaa ja Taani vahel. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   3i: rahvusvaheline investor ja valdusäriühing, kes investeerib keskmise suurusega börsivälistesse ettevõtetesse ja infrastruktuuri;

—   FSI: Commonwealth Bank of Australia varahaldusüksus;

—   Hermes: Ühendkuningriigi investeeringuhaldur, kes on spetsialiseerunud eriotstarbelise ja mitmekesistatud börsivälise kapitali ja infrastruktuuriportfellide koostamisele oma klientide nimel;

—   Scandlines: praamiveoteenuse pakkumine reisijate ja kaubaveoks kahel lühikesel liinil Saksamaa ja Taani vahel.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.
  Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:
  M.8895 – 3i/FSI/Hermes/Scandlines
  Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:





  E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8895 – 3i/FSI/Hermes/Scandlines

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 3.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8833 – Alps/Alpine)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 155/09)

| 1. | 25. aprillil 2018 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.
  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:






  — | Alps Electric Co., Ltd (edaspidi „Alps“, Jaapan), |
| --- | --- | --- |

1.

25. aprillil 2018 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

—

Alps Electric Co., Ltd (edaspidi „Alps“, Jaapan),

| — | Alpine Electronics, Inc. (edaspidi „Alpine“, Jaapan). |
| --- | --- |

—

Alpine Electronics, Inc. (edaspidi „Alpine“, Jaapan).

Alps omandab ettevõtja Alpine üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Alps: laia valiku erinevates autotööstuse, kodumajapidamise, tervishoiu-, energeetika- ja IT-rakendustes kasutatavate elektrooniliste komponentide väljatöötamine, tootmine ja müük,
  —   Alpine: autode teabe- ja meelelahutuskeskuste (k.a nende koosseisu kuuluvad autode navigatsiooni-, audio- ja visuaalsüsteemid), autode helisüsteemide, juhtimisabisüsteemide ning autode teabe- ja telekommunikatsioonirakenduste väljatöötamine, tootmine ja müük. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Alps: laia valiku erinevates autotööstuse, kodumajapidamise, tervishoiu-, energeetika- ja IT-rakendustes kasutatavate elektrooniliste komponentide väljatöötamine, tootmine ja müük,

—   Alpine: autode teabe- ja meelelahutuskeskuste (k.a nende koosseisu kuuluvad autode navigatsiooni-, audio- ja visuaalsüsteemid), autode helisüsteemide, juhtimisabisüsteemide ning autode teabe- ja telekommunikatsioonirakenduste väljatöötamine, tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.
  Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:
  M.8833 – Alps/Alpine
  Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:





  E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8833 – Alps/Alpine

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---