# Az Európai Unió C 101/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 101 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. március 16. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 101

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. március 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172016. július 4–7-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 289, 2017.8.31 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172016. július 4–7-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 289, 2017.8.31 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

HL C 289, 2017.8.31

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2016. július 5., kedd |
| 2018/C 101/01 | Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a menekültekről: társadalmi befogadás és munkaerő-piaci integráció (2015/2321(INI)) | 2 |
| 2018/C 101/02 | Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról (2015/2038(INI)) | 19 |
| 2018/C 101/03 | Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról (2015/2105(INI)) | 30 |
| 2018/C 101/04 | Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása az emberkereskedelem elleni küzdelemről az uniós külkapcsolatok terén (2015/2340(INI)) | 47 |
| | 2016. július 6., szerda |
| 2018/C 101/05 | Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítéséről: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően (2015/2353(INI)) | 64 |
| 2018/C 101/06 | Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről (2016/2038(INI)) | 79 |
| 2018/C 101/07 | Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása az innovációt támogató szinergiákról: az európai strukturális és beruházási alapok, Horizont 2020 és más uniós innovációs alapok és programok (2016/2695(RSP)) | 111 |
| 2018/C 101/08 | Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a Bizottság 2017. évi munkaprogramjára vonatkozó stratégiai prioritásokról (2016/2773(RSP)) | 116 |
| 2018/C 101/09 | Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a bálnavadászat 2015–2016-os szezonban történő újrakezdésére vonatkozó japán döntésről (2016/2600(RSP)) | 123 |
| | 2016. július 7., csütörtök |
| 2018/C 101/10 | Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása az Afrikában, és különösen a Malawiban élő albínó személyek helyzetéről (2016/2807(RSP)) | 126 |
| 2018/C 101/11 | Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása Bahreinről (2016/2808(RSP)) | 130 |
| 2018/C 101/12 | Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása Mianmarról, különösen a rohingyák helyzetéről (2016/2809(RSP)) | 134 |
| 2018/C 101/13 | Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról, különös tekintettel az ENSZ CRPD bizottságának záró észrevételeire (2015/2258(INI)) | 138 |
| 2018/C 101/14 | Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékének megállapításáról szóló 432/2012/EU rendeletet módosító bizottsági rendelet tervezetéről (D44599/02 – 2016/2708(RPS)) | 163 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2016. július 7., csütörtök |
| 2018/C 101/15 | Az Európai Parlament 2016. július 7-i ajánlása a Tanácshoz az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakáról (2016/2020(INI)) | 166 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2016. július 5., kedd

2018/C 101/01

Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a menekültekről: társadalmi befogadás és munkaerő-piaci integráció (2015/2321(INI))

2

2018/C 101/02

Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról (2015/2038(INI))

19

2018/C 101/03

Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról (2015/2105(INI))

30

2018/C 101/04

Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása az emberkereskedelem elleni küzdelemről az uniós külkapcsolatok terén (2015/2340(INI))

47

2016. július 6., szerda

2018/C 101/05

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítéséről: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően (2015/2353(INI))

64

2018/C 101/06

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről (2016/2038(INI))

79

2018/C 101/07

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása az innovációt támogató szinergiákról: az európai strukturális és beruházási alapok, Horizont 2020 és más uniós innovációs alapok és programok (2016/2695(RSP))

111

2018/C 101/08

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a Bizottság 2017. évi munkaprogramjára vonatkozó stratégiai prioritásokról (2016/2773(RSP))

116

2018/C 101/09

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a bálnavadászat 2015–2016-os szezonban történő újrakezdésére vonatkozó japán döntésről (2016/2600(RSP))

123

2016. július 7., csütörtök

2018/C 101/10

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása az Afrikában, és különösen a Malawiban élő albínó személyek helyzetéről (2016/2807(RSP))

126

2018/C 101/11

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása Bahreinről (2016/2808(RSP))

130

2018/C 101/12

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása Mianmarról, különösen a rohingyák helyzetéről (2016/2809(RSP))

134

2018/C 101/13

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról, különös tekintettel az ENSZ CRPD bizottságának záró észrevételeire (2015/2258(INI))

138

2018/C 101/14

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékének megállapításáról szóló 432/2012/EU rendeletet módosító bizottsági rendelet tervezetéről (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

163

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2016. július 7., csütörtök

2018/C 101/15

Az Európai Parlament 2016. július 7-i ajánlása a Tanácshoz az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakáról (2016/2020(INI))

166

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2016. július 5., kedd |
| 2018/C 101/16 | Az Európai Parlament 2016. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Perui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE)) | 176 |
| 2018/C 101/17 | P8_TA(2016)0296A nem közúti mozgó gépek kibocsátási határértékei ***IAz Európai Parlament 2016. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a nem közúti mozgó gépek és berendezések belső égésű motorjainak kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 5-én került elfogadásra a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az 1024/2012/EU és a 167/2013/EU rendelet módosításáról, valamint a 97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 177 |
| | 2016. július 6., szerda |
| 2018/C 101/18 | Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Azerbajdzsán Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE)) | 178 |
| 2018/C 101/19 | Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, a 2015-ös pénzügyi év többletének átvezetésére irányuló 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD)) | 179 |
| 2018/C 101/20 | Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD)) | 181 |
| 2018/C 101/21 | Az Európai Parlament 2016. július 6-án elfogadott módosításai az energiahatékonyságot jelölő címkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) | 182 |
| 2018/C 101/22 | P8_TA(2016)0305Európai Határ- és Parti Őrség ***IAz Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Határ- és Parti Őrségről és a 2007/2004/EK rendelet, a 863/2007/EK rendelet, valamint a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 222 |
| 2018/C 101/23 | P8_TA(2016)0306Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 223 |
| 2018/C 101/24 | P8_TA(2016)0307Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal ***IAz Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 224 |
| 2018/C 101/25 | P8_TA(2016)0308Az OLAF Felügyelő Bizottságának titkársága ***IAz Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságának titkársága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságának titkársága tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 225 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2016. július 5., kedd

2018/C 101/16

Az Európai Parlament 2016. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Perui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

176

2018/C 101/17

P8_TA(2016)0296A nem közúti mozgó gépek kibocsátási határértékei ***IAz Európai Parlament 2016. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a nem közúti mozgó gépek és berendezések belső égésű motorjainak kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 5-én került elfogadásra a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az 1024/2012/EU és a 167/2013/EU rendelet módosításáról, valamint a 97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

177

2016. július 6., szerda

2018/C 101/18

Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Azerbajdzsán Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

178

2018/C 101/19

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, a 2015-ös pénzügyi év többletének átvezetésére irányuló 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

179

2018/C 101/20

Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

181

2018/C 101/21

Az Európai Parlament 2016. július 6-án elfogadott módosításai az energiahatékonyságot jelölő címkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

182

2018/C 101/22

P8_TA(2016)0305Európai Határ- és Parti Őrség ***IAz Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Határ- és Parti Őrségről és a 2007/2004/EK rendelet, a 863/2007/EK rendelet, valamint a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

222

2018/C 101/23

P8_TA(2016)0306Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

223

2018/C 101/24

P8_TA(2016)0307Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal ***IAz Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

224

2018/C 101/25

P8_TA(2016)0308Az OLAF Felügyelő Bizottságának titkársága ***IAz Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságának titkársága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságának titkársága tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

225

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

16.3.2018

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2016–2017

2016. július 4–7-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 289, 2017.8.31
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2016. július 5., kedd

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/2

---

P8_TA(2016)0297

Menekültek: társadalmi befogadás és munkaerő-piaci integráció

Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a menekültekről: társadalmi befogadás és munkaerő-piaci integráció (2015/2321(INI))

(2018/C 101/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1951-es Genfi Egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1951-es Genfi Egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság migrációval kapcsolatos, tíz pontból álló cselekvési tervére, melyet a közös Külügyi és Belügyi Tanács 2015. április 20-án, Luxembourgban tartott ülésén ismertetett, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság migrációval kapcsolatos, tíz pontból álló cselekvési tervére, melyet a közös Külügyi és Belügyi Tanács 2015. április 20-án, Luxembourgban tartott ülésén ismertetett,

| — | tekintettel a Bizottság „Európai migrációs stratégia” című közleményére (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai migrációs stratégia” című közleményére (COM(2015)0240),

| — | tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2016. június 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2016. június 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0377),

| — | tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0378),

| — | tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381),

| — | tekintettel a Bizottságnak a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása céljából a biztonságos származási országok közös uniós jegyzékének létrehozásáról, valamint a 2013/32/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása céljából a biztonságos származási országok közös uniós jegyzékének létrehozásáról, valamint a 2013/32/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2015)0452),

| — | tekintettel a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (befogadási irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (befogadási irányelv),

| — | tekintettel „A visszatérésre vonatkozó uniós cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A visszatérésre vonatkozó uniós cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2015)0453),

| — | tekintettel a tagállamok illetékes hatóságai által a visszatéréssel kapcsolatos tevékenységeik végzése során használandó közös „Visszatérési kézikönyv” kidolgozásáról szóló bizottsági ajánlásra (C(2015)6250), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok illetékes hatóságai által a visszatéréssel kapcsolatos tevékenységeik végzése során használandó közös „Visszatérési kézikönyv” kidolgozásáról szóló bizottsági ajánlásra (C(2015)6250),

| — | tekintettel a jelenlegi menekültügyi válsággal kapcsolatos közbeszerzési szabályokról szóló bizottsági közleményre (COM(2015)0454), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jelenlegi menekültügyi válsággal kapcsolatos közbeszerzési szabályokról szóló bizottsági közleményre (COM(2015)0454),

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az európai menekültügyi válság kezelése: Az EU külső tevékenységének szerepe” című közös közleményére (JOIN(2015)0040), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az európai menekültügyi válság kezelése: Az EU külső tevékenységének szerepe” című közös közleményére (JOIN(2015)0040),

| — | tekintettel az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap létrehozásáról szóló bizottsági határozatra (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap létrehozásáról szóló bizottsági határozatra (C(2015)7293),

| — | tekintettel a Bizottság „A menekültügyi válság kezelése: azonnali operatív, költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című közleményére (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A menekültügyi válság kezelése: azonnali operatív, költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című közleményére (COM(2015)0490),

| — | tekintettel a Bizottság „A migránscsempészet elleni uniós cselekvési terv (2015–2020)” című, 2015. május 27-i közleményére (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A migránscsempészet elleni uniós cselekvési terv (2015–2020)” című, 2015. május 27-i közleményére (COM(2015)0285),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának európai programjáról szóló közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának európai programjáról szóló közleményére,

| — | tekintettel „A menekültügyi válság kezelése: Az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című bizottsági közleményre (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A menekültügyi válság kezelése: Az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című bizottsági közleményre (COM(2015)0510),

| — | tekintettel az Európai Tanács által a 2014. júniusi ülésén, a 2015. április 23-i rendkívüli ülésén, a 2015. június 25–26-i ülésén, az uniós állam- és kormányfők migrációról szóló 2015. szeptember 23-i informális ülésén, a 2015. október 15-i, a 2015. december 17-i és 18-i, valamint a 2016. február 18-i és 19-i ülésén elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által a 2014. júniusi ülésén, a 2015. április 23-i rendkívüli ülésén, a 2015. június 25–26-i ülésén, az uniós állam- és kormányfők migrációról szóló 2015. szeptember 23-i informális ülésén, a 2015. október 15-i, a 2015. december 17-i és 18-i, valamint a 2016. február 18-i és 19-i ülésén elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács által a biztonságos származási országokról a 2015. július 20-i ülésén, a migrációról a 2015. július 20-i ülésén, a visszatérési politika jövőjéről a 2015. október 8-i ülésén, a migrációról a 2015. október 12-i ülésén, a menekültügyi és migrációs válság kezelését célzó intézkedésekről a 2015. november 9-i ülésén, valamint a hontalanságról a 2015. december 4-i ülésén elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által a biztonságos származási országokról a 2015. július 20-i ülésén, a migrációról a 2015. július 20-i ülésén, a visszatérési politika jövőjéről a 2015. október 8-i ülésén, a migrációról a 2015. október 12-i ülésén, a menekültügyi és migrációs válság kezelését célzó intézkedésekről a 2015. november 9-i ülésén, valamint a hontalanságról a 2015. december 4-i ülésén elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanácsban ülésező tagállamok kormányai képviselőinek a többoldalú és nemzeti programokon keresztül 20 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személy letelepítéséről 2015. július 20-i ülésükön elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsban ülésező tagállamok kormányai képviselőinek a többoldalú és nemzeti programokon keresztül 20 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személy letelepítéséről 2015. július 20-i ülésükön elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel a 2015. október 15-i EU–Törökország közös cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. október 15-i EU–Törökország közös cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Földközi-tenger keleti térségében és a Nyugat-Balkánon húzódó útvonallal foglalkozó, 2015. október 8-án megrendezett magas szintű konferencián elfogadott nyilatkozatra, valamint a nyugat-balkáni útvonalon kialakult menekültáramlásokkal foglalkozó, 2015. október 25-i találkozón a vezetők által elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tenger keleti térségében és a Nyugat-Balkánon húzódó útvonallal foglalkozó, 2015. október 8-án megrendezett magas szintű konferencián elfogadott nyilatkozatra, valamint a nyugat-balkáni útvonalon kialakult menekültáramlásokkal foglalkozó, 2015. október 25-i találkozón a vezetők által elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2015. november 11-én és 12-én Vallettában tartott, migrációval foglalkozó Európai Unió–Afrika csúcstalálkozón elfogadott cselekvési tervre és politikai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. november 11-én és 12-én Vallettában tartott, migrációval foglalkozó Európai Unió–Afrika csúcstalálkozón elfogadott cselekvési tervre és politikai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésére, amely a 2016. évi éves növekedési jelentésről szóló közleményt kísérő dokumentum, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésére, amely a 2016. évi éves növekedési jelentésről szóló közleményt kísérő dokumentum,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1994 (2014) számú állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1994 (2014) számú állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) munkájára és jelentéseire, és különösen az Európai Unióban a menekültügy helyzetéről szóló 2014-es éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) munkájára és jelentéseire, és különösen az Európai Unióban a menekültügy helyzetéről szóló 2014-es éves jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ 1984. évi, kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezménye 33. cikkének (1) és (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1984. évi, kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezménye 33. cikkének (1) és (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alapjogi Ügynökség (FRA) munkájára, éves jelentéseire és tanulmányaira, és különösen a munkaerő-kizsákmányolás súlyos formáiról szóló tanulmányaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Ügynökség (FRA) munkájára, éves jelentéseire és tanulmányaira, és különösen a munkaerő-kizsákmányolás súlyos formáiról szóló tanulmányaira,

| — | tekintettel az „A” Tematikus Főosztálynak a migránsok integrációjáról és annak munkaerő-piaci hatásairól szóló tanulmányára, a „C” Tematikus Főosztálynak az EUMSZ 80. cikkének végrehajtásáról, a nemzetközi védelmet kérelmező személyek menekültügyi eljárásokhoz való hozzáférésének új megközelítéseiről, alternatív módjairól és eszközeiről, az EU-ba irányuló munkavállalási célú migráció szabályozásának új módjairól, a közös európai menekültügyi rendszer erősítéséről és Dublin alternatíváiról, valamint az EU-nak a migráció terén harmadik országokkal folytatott együttműködéséről szóló tanulmányaira, az „A” és a „D” Tematikus Főosztálynak a migrációs politikákat és a menekültek integrációját szolgáló uniós forrásokról szóló feljegyzéseire és dokumentumaira: hatékonyságelemzés és bevált gyakorlatok a jövő számára, valamint az EXPO Tematikus Főosztálynak a „Migránsok a Földközi-tengeren: az emberi jogok védelme” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A” Tematikus Főosztálynak a migránsok integrációjáról és annak munkaerő-piaci hatásairól szóló tanulmányára, a „C” Tematikus Főosztálynak az EUMSZ 80. cikkének végrehajtásáról, a nemzetközi védelmet kérelmező személyek menekültügyi eljárásokhoz való hozzáférésének új megközelítéseiről, alternatív módjairól és eszközeiről, az EU-ba irányuló munkavállalási célú migráció szabályozásának új módjairól, a közös európai menekültügyi rendszer erősítéséről és Dublin alternatíváiról, valamint az EU-nak a migráció terén harmadik országokkal folytatott együttműködéséről szóló tanulmányaira, az „A” és a „D” Tematikus Főosztálynak a migrációs politikákat és a menekültek integrációját szolgáló uniós forrásokról szóló feljegyzéseire és dokumentumaira: hatékonyságelemzés és bevált gyakorlatok a jövő számára, valamint az EXPO Tematikus Főosztálynak a „Migránsok a Földközi-tengeren: az emberi jogok védelme” című tanulmányára,

| — | tekintettel az Európai Migrációs Hálózat (EMH) tanulmányaira, és különösen a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó politikákról, gyakorlatokról és adatokról szóló tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Migrációs Hálózat (EMH) tanulmányaira, és különösen a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó politikákról, gyakorlatokról és adatokról szóló tanulmányára,

| — | tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának munkájára és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának munkájára és jelentéseire,

| — | tekintettel az ENSZ a migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának munkájára és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ a migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának munkájára és jelentéseire,

| — | tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezet munkájára és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezet munkájára és jelentéseire,

| — | tekintettel a Menekültek és Száműzöttek Európai Tanácsának munkájára és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Menekültek és Száműzöttek Európai Tanácsának munkájára és jelentéseire,

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának az európai migrációs stratégiáról szóló, a 2015. december 3–4-én megtartott 115. plenáris ülésén elfogadott véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának az európai migrációs stratégiáról szóló, a 2015. december 3–4-én megtartott 115. plenáris ülésén elfogadott véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az európai migrációs stratégiáról és a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervről szóló, 2015. december 10-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az európai migrációs stratégiáról és a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervről szóló, 2015. december 10-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. április 27-i véleményére a menekültek Európai Unión belüli integrációjáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. április 27-i véleményére a menekültek Európai Unión belüli integrációjáról,

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2014. december 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2014. december 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EQUAL programon keresztül szerzett tapasztalatokra és tanulságokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EQUAL programon keresztül szerzett tapasztalatokra és tanulságokra,

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács által 2004. novemberben a bevándorlási beilleszkedési politikára vonatkozóan elfogadott közös európai uniós alapelvekre, különösen a 3., 5. és 7. elvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács által 2004. novemberben a bevándorlási beilleszkedési politikára vonatkozóan elfogadott közös európai uniós alapelvekre, különösen a 3., 5. és 7. elvre,

| — | tekintettel a migránsok integrációjáról, ennek munkaerőpiacra gyakorolt hatásairól és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziójáról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migránsok integrációjáról, ennek munkaerőpiacra gyakorolt hatásairól és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziójáról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) vonatkozó kiadványaira, különösen „A bevándorlók integrációjának mutatói – Beilleszkedés 2015” (Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In), „Az integráció megvalósítása – Menekültek és más, védelmet igénylő személyek” (Making Integration Work: Refugees and others in need of protection) és „A migránsok új típusa a közelmúltbeli gazdasági válság következményeként” (A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis) című kiadványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) vonatkozó kiadványaira, különösen „A bevándorlók integrációjának mutatói – Beilleszkedés 2015” (Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In), „Az integráció megvalósítása – Menekültek és más, védelmet igénylő személyek” (Making Integration Work: Refugees and others in need of protection) és „A migránsok új típusa a közelmúltbeli gazdasági válság következményeként” (A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis) című kiadványra,

| — | tekintettel az Eurofound vonatkozó kiadványaira, különösen „A harmadik országok állampolgáraira vonatkozó politikák összehangolásának kihívásai” (Challenges of policy coordination for third-country nationals) és „A menekültek munkaerő-piaci integrációjára irányuló megközelítések az Európai Unióban” (Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU) című kiadványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound vonatkozó kiadványaira, különösen „A harmadik országok állampolgáraira vonatkozó politikák összehangolásának kihívásai” (Challenges of policy coordination for third-country nationals) és „A menekültek munkaerő-piaci integrációjára irányuló megközelítések az Európai Unióban” (Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU) című kiadványra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Valutaalap „A menekültek számának megugrása Európában – Gazdasági kihívások” (The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges) című személyzeti vitaanyagára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap „A menekültek számának megugrása Európában – Gazdasági kihívások” (The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges) című személyzeti vitaanyagára,

| — | tekintettel a Menekültügyi Információs Adatbázis 2014–2015-ös éves jelentésére, melynek címe: „Fordulóponton a közös menekültügyi rendszer: menekültek Európa szolidaritási válságának fogságában”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Menekültügyi Információs Adatbázis 2014–2015-ös éves jelentésére, melynek címe: „Fordulóponton a közös menekültügyi rendszer: menekültek Európa szolidaritási válságának fogságában”,

| — | tekintettel a UNHCR „A Szíriai Arab Köztársaságból menekülő emberek nemzetközi védelmének szempontjai, II. frissítés” című, 2013. október 22-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNHCR „A Szíriai Arab Köztársaságból menekülő emberek nemzetközi védelmének szempontjai, II. frissítés” című, 2013. október 22-i dokumentumára,

| — | tekintettel a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre vonatkozó, készségekkel kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre vonatkozó, készségekkel kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepe a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepe a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban” című, 2016. március 8-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban” című, 2016. március 8-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Parlament „C” Tematikus Főosztályának 2016. februári „Female refugees and asylum seekers: the issue of integration” (Női menekültek és menedékkérők: az integráció kérdése) című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament „C” Tematikus Főosztályának 2016. februári „Female refugees and asylum seekers: the issue of integration” (Női menekültek és menedékkérők: az integráció kérdése) című tanulmányára,

| — | tekintettel a 2016. március 16-i európai háromoldalú szociális csúcstalálkozó következtetéseire, különös tekintettel az európai gazdasági és szociális partnereknek a menekültügyi válságra vonatkozó nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. március 16-i európai háromoldalú szociális csúcstalálkozó következtetéseire, különös tekintettel az európai gazdasági és szociális partnereknek a menekültügyi válságra vonatkozó nyilatkozatára,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményben megállapított nemzetközi kötelezettségekre és a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, valamint tekintettel a minden gyermeket nemtől, illetve faji, etnikai vagy társadalmi származástól függetlenül megillető, ingyenes általános iskolai oktatáshoz való alapvető jogra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményben megállapított nemzetközi kötelezettségekre és a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, valamint tekintettel a minden gyermeket nemtől, illetve faji, etnikai vagy társadalmi származástól függetlenül megillető, ingyenes általános iskolai oktatáshoz való alapvető jogra,

| — | tekintettel a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásáról szóló, 2015. november 26-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásáról szóló, 2015. november 26-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0204/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0204/2016),

| A. | mivel a menekültügyi válság elsősorban olyan humanitárius válság, amelyet többek között az EU szomszédságában lévő államok destabilizációja váltott ki, és amelynek hosszú távú hatásai vannak az EU munkaerőpiacaira és civil társadalmára, ezért hosszú távú és átgondolt válaszintézkedésekre van szükség a szociális kohézió helyi szintű biztosítása érdekében, valamint azért, hogy az újonnan érkezők sikeresen beilleszkedhessenek társadalmainkba; |
| --- | --- |

A.

mivel a menekültügyi válság elsősorban olyan humanitárius válság, amelyet többek között az EU szomszédságában lévő államok destabilizációja váltott ki, és amelynek hosszú távú hatásai vannak az EU munkaerőpiacaira és civil társadalmára, ezért hosszú távú és átgondolt válaszintézkedésekre van szükség a szociális kohézió helyi szintű biztosítása érdekében, valamint azért, hogy az újonnan érkezők sikeresen beilleszkedhessenek társadalmainkba;

| B. | mivel a genfi egyezmény az európai menekültek második világháborút követő védelme céljából jött létre, és mivel meghatározza, ki számít menekültnek, valamint megállapítja a menekültek jogait és az államok kötelezettségeit; |
| --- | --- |

B.

mivel a genfi egyezmény az európai menekültek második világháborút követő védelme céljából jött létre, és mivel meghatározza, ki számít menekültnek, valamint megállapítja a menekültek jogait és az államok kötelezettségeit;

| C. | mivel három olyan jogi státusz létezik, amely a nemzetközi védelem kedvezményezettje vagy potenciális kedvezményezettje, ez pedig a menekültstátusszal rendelkező, a menedékkérő és a kiegészítő védelemre jogosult személy; mivel a társadalmi befogadást és a munkaerő-piaci integrációt elősegítő politikákat e személyek sajátos szükségleteihez kell igazítani; |
| --- | --- |

C.

mivel három olyan jogi státusz létezik, amely a nemzetközi védelem kedvezményezettje vagy potenciális kedvezményezettje, ez pedig a menekültstátusszal rendelkező, a menedékkérő és a kiegészítő védelemre jogosult személy; mivel a társadalmi befogadást és a munkaerő-piaci integrációt elősegítő politikákat e személyek sajátos szükségleteihez kell igazítani;

| D. | mivel a hatékony és azonnali cselekvéshez elemezni kell a menekültügyi válság okait; mivel a menekültügyi válság elsődleges okai a konfliktusok, és ezek megoldásával drasztikusan csökkenteni lehetne a menekültek számát, és lehetővé lehetne tenni számukra, hogy visszatérhessenek saját országaikba; |
| --- | --- |

D.

mivel a hatékony és azonnali cselekvéshez elemezni kell a menekültügyi válság okait; mivel a menekültügyi válság elsődleges okai a konfliktusok, és ezek megoldásával drasztikusan csökkenteni lehetne a menekültek számát, és lehetővé lehetne tenni számukra, hogy visszatérhessenek saját országaikba;

| E. | mivel 2014-ben és 2015-ben Európában annyi menedékkérőt és menekültet regisztráltak, mint korábban soha, ami néhány, az EU-val szomszédos országban fennálló súlyos humanitárius helyzet következménye; mivel az új technológiák által az információkhoz biztosított jobb hozzáférés segíthet megakadályozni az emberkereskedelem és embercsempészés jövedelmezőségét; |
| --- | --- |

E.

mivel 2014-ben és 2015-ben Európában annyi menedékkérőt és menekültet regisztráltak, mint korábban soha, ami néhány, az EU-val szomszédos országban fennálló súlyos humanitárius helyzet következménye; mivel az új technológiák által az információkhoz biztosított jobb hozzáférés segíthet megakadályozni az emberkereskedelem és embercsempészés jövedelmezőségét;

| F. | mivel a 2015. november 11-én és 12-én Vallettában tartott, a migrációval foglalkozó EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott cselekvési terv és politikai nyilatkozat nem eredményezett konkrét és határozott intézkedéseket; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2015. november 11-én és 12-én Vallettában tartott, a migrációval foglalkozó EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott cselekvési terv és politikai nyilatkozat nem eredményezett konkrét és határozott intézkedéseket;

| G. | mivel a menekültek társadalmi és munkaerő-piaci integrációja csak az összes tagállam és azok társadalmai közötti szolidaritás és egységes kötelezettségvállalás révén valósítható meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a menekültek társadalmi és munkaerő-piaci integrációja csak az összes tagállam és azok társadalmai közötti szolidaritás és egységes kötelezettségvállalás révén valósítható meg;

| H. | mivel az EU-ban a munkaképes korú népesség 2020-ig várhatóan 7,5 millióval csökkenni fog; mivel az uniós munkaerő-piaci igények alakulásával kapcsolatos előrejelzések szerint bizonyos területeken munkaerő-hiány van kialakulóban, illetve alakulhat ki a jövőben; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-ban a munkaképes korú népesség 2020-ig várhatóan 7,5 millióval csökkenni fog; mivel az uniós munkaerő-piaci igények alakulásával kapcsolatos előrejelzések szerint bizonyos területeken munkaerő-hiány van kialakulóban, illetve alakulhat ki a jövőben;

| I. | mivel a szakmai beilleszkedés egy lépés a társadalmi befogadás felé; |
| --- | --- |

I.

mivel a szakmai beilleszkedés egy lépés a társadalmi befogadás felé;

| J. | mivel a menekültek társadalmi befogadása és integrációja – különösen munkaerő-piaci integrációja – dinamikus, kétirányú, illetve kétdimenziós (jogok és kötelezettségek) folyamat, amely kihívásokat és lehetőségeket is jelent, és összehangolt, de egymástól jól elkülöníthető feladatokat és erőfeszítéseket követel meg maguk a menekültek részéről, valamint a tagállamok, a helyi – valamint adott esetben a regionális – közigazgatás és a befogadó közösségek részéről, továbbá a szociális partnerek, valamint a civil társadalmi és önkéntes szervezetek bevonását és támogatását; |
| --- | --- |

J.

mivel a menekültek társadalmi befogadása és integrációja – különösen munkaerő-piaci integrációja – dinamikus, kétirányú, illetve kétdimenziós (jogok és kötelezettségek) folyamat, amely kihívásokat és lehetőségeket is jelent, és összehangolt, de egymástól jól elkülöníthető feladatokat és erőfeszítéseket követel meg maguk a menekültek részéről, valamint a tagállamok, a helyi – valamint adott esetben a regionális – közigazgatás és a befogadó közösségek részéről, továbbá a szociális partnerek, valamint a civil társadalmi és önkéntes szervezetek bevonását és támogatását;

| K. | mivel a sikeres integrációhoz nem csak a munkaerő-piaci beilleszkedés szükséges, hanem nyelvtanfolyamok elérhetősége érkezéskor, valamint lakhatás, oktatás és képzés, szociális védelem és egészségügyi ellátás, például mentálhigiénés segítség rendelkezésre állása is; |
| --- | --- |

K.

mivel a sikeres integrációhoz nem csak a munkaerő-piaci beilleszkedés szükséges, hanem nyelvtanfolyamok elérhetősége érkezéskor, valamint lakhatás, oktatás és képzés, szociális védelem és egészségügyi ellátás, például mentálhigiénés segítség rendelkezésre állása is;

| L. | mivel a befogadó országokban tapasztalható munkaerő-piaci feltételek döntő tényezőt jelentenek a menekültek sikeres integrációja szempontjából; mivel az Európai Unióban a munkanélküliség, különösen az ifjúsági és a tartós munkanélküliség továbbra is riasztóan magas, a kereslet és a kínálat összehangolása pedig állandó kihívást jelent a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

L.

mivel a befogadó országokban tapasztalható munkaerő-piaci feltételek döntő tényezőt jelentenek a menekültek sikeres integrációja szempontjából; mivel az Európai Unióban a munkanélküliség, különösen az ifjúsági és a tartós munkanélküliség továbbra is riasztóan magas, a kereslet és a kínálat összehangolása pedig állandó kihívást jelent a munkaerőpiacon;

| M. | mivel a menekültek saját személyes háttérrel, ismeretekkel, készségekkel, képesítésekkel, munkatapasztalattal és élettapasztalattal, valamint szükségletekkel rendelkező személyek, amit el kell ismerni; mivel a menekültek vállalkozhatnak és olyan gazdasági tevékenységet folytathatnak, amely pozitívan hat az őket befogadó közösségekre; |
| --- | --- |

M.

mivel a menekültek saját személyes háttérrel, ismeretekkel, készségekkel, képesítésekkel, munkatapasztalattal és élettapasztalattal, valamint szükségletekkel rendelkező személyek, amit el kell ismerni; mivel a menekültek vállalkozhatnak és olyan gazdasági tevékenységet folytathatnak, amely pozitívan hat az őket befogadó közösségekre;

| N. | mivel továbbá az Európai Unió teljes lakosságának 24,4 %-a a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatával néz szembe, és majdnem 10 %-a súlyos anyagi nélkülözéssel küzd; |
| --- | --- |

N.

mivel továbbá az Európai Unió teljes lakosságának 24,4 %-a a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatával néz szembe, és majdnem 10 %-a súlyos anyagi nélkülözéssel küzd;

| O. | mivel a harmadik országbeli állampolgárok sok nehézségbe ütköznek készségeik és képesítéseik elismertetésekor; mivel a harmadik országbeli képesítések elismerésének szerves része a készségek vizsgálata; |
| --- | --- |

O.

mivel a harmadik országbeli állampolgárok sok nehézségbe ütköznek készségeik és képesítéseik elismertetésekor; mivel a harmadik országbeli képesítések elismerésének szerves része a készségek vizsgálata;

| P. | mivel ahhoz, hogy a felnőtt menekültek be tudjanak illeszkedni a munkaerőpiacra, szükséges képesítésük és képzettségük elismerése, továbbá konkrét intézkedésekre van szükség, amelyek elősegítik, hogy felsőoktatási képesítést és konkrét készségeket szerezzenek; |
| --- | --- |

P.

mivel ahhoz, hogy a felnőtt menekültek be tudjanak illeszkedni a munkaerőpiacra, szükséges képesítésük és képzettségük elismerése, továbbá konkrét intézkedésekre van szükség, amelyek elősegítik, hogy felsőoktatási képesítést és konkrét készségeket szerezzenek;

| Q. | mivel fontos, hogy a menekültek és a menedékkérők számára hozzáférést biztosítsanak a munkaerőpiachoz emberi méltóságuk és önértékelésük helyreállítása érdekében, emellett költséghatékony is, továbbá felelősségteljes megközelítés az államháztartás szempontjából, mivel enyhíti a tagállamok és helyi hatóságok által viselt költségeket, miközben lehetővé teszi a menekültek számára, hogy aktív adófizetőkké váljanak; |
| --- | --- |

Q.

mivel fontos, hogy a menekültek és a menedékkérők számára hozzáférést biztosítsanak a munkaerőpiachoz emberi méltóságuk és önértékelésük helyreállítása érdekében, emellett költséghatékony is, továbbá felelősségteljes megközelítés az államháztartás szempontjából, mivel enyhíti a tagállamok és helyi hatóságok által viselt költségeket, miközben lehetővé teszi a menekültek számára, hogy aktív adófizetőkké váljanak;

| R. | mivel a menekült vagy menedékkérő nők és kiskorúak sajátos védelmi szükségletekkel rendelkeznek; mivel a nemek közötti egyenlőség és a gyermekvédelem szempontjainak a társadalmi befogadást és munkaerő-piaci integrációt elősegítő összes politikában meg kell jelenniük; |
| --- | --- |

R.

mivel a menekült vagy menedékkérő nők és kiskorúak sajátos védelmi szükségletekkel rendelkeznek; mivel a nemek közötti egyenlőség és a gyermekvédelem szempontjainak a társadalmi befogadást és munkaerő-piaci integrációt elősegítő összes politikában meg kell jelenniük;

| S. | mivel az Europol 2015-ben közzétett adatai szerint legalább 10 000 kísérő nélküli gyermek tűnt el érkezését követően Európában; |
| --- | --- |

S.

mivel az Europol 2015-ben közzétett adatai szerint legalább 10 000 kísérő nélküli gyermek tűnt el érkezését követően Európában;

| T. | mivel a kényszerű lakóhelyelhagyások, összetűzések, emberi jogi visszaélések és háborúk súlyosan befolyásolhatják az érintettek fizikai és mentális egészségét; mivel ezen felül a női menekültek és menedékkérők nagyon nagy része szenved el nemi alapú erőszakot; |
| --- | --- |

T.

mivel a kényszerű lakóhelyelhagyások, összetűzések, emberi jogi visszaélések és háborúk súlyosan befolyásolhatják az érintettek fizikai és mentális egészségét; mivel ezen felül a női menekültek és menedékkérők nagyon nagy része szenved el nemi alapú erőszakot;

| U. | mivel az Európába érkező menedékkérők nagy része embertelen és bizonytalan körülmények között, sátortáborokban él, és nem fér hozzá az alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükséges alapfeltételekhez és minőségi szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

U.

mivel az Európába érkező menedékkérők nagy része embertelen és bizonytalan körülmények között, sátortáborokban él, és nem fér hozzá az alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükséges alapfeltételekhez és minőségi szolgáltatásokhoz;

| V. | mivel az ENSZ 1951. évi, a menekültek helyzetére vonatkozó egyezménye 33. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „Egyetlen Szerződő Állam sem utasítja ki vagy küldi vissza (»refouler«) semmilyen módon a menekültet azon ország területének határára, ahol élete vagy szabadsága faji, vallási okokból, nemzeti hovatartozása miatt, vagy abból az okból veszélyeztetve van, hogy bizonyos társadalmi csoporthoz tartozik, vagy bizonyos politikai véleményt vall”; |
| --- | --- |

V.

mivel az ENSZ 1951. évi, a menekültek helyzetére vonatkozó egyezménye 33. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „Egyetlen Szerződő Állam sem utasítja ki vagy küldi vissza (»refouler«) semmilyen módon a menekültet azon ország területének határára, ahol élete vagy szabadsága faji, vallási okokból, nemzeti hovatartozása miatt, vagy abból az okból veszélyeztetve van, hogy bizonyos társadalmi csoporthoz tartozik, vagy bizonyos politikai véleményt vall”;

| W. | mivel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezmény (1984) 3. cikkének (1) és (2) bekezdése kimondja, hogy „Egyetlen részes állam sem utasítja ki, küldi vissza (»refouler«) vagy adja ki az adott személyt egy másik olyan államnak, ahol nyomós okoknál fogva tartani lehet attól a veszélytől, hogy az illető személyt megkínozzák; [...]az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük az ügyre vonatkozó minden szempontot, ideértve adott esetben azt is, hogy az érintett államban rendszeresen, súlyosan, nyilvánvalóan vagy tömeges méretekben megsértik az emberi jogokat”; |
| --- | --- |

W.

mivel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezmény (1984) 3. cikkének (1) és (2) bekezdése kimondja, hogy „Egyetlen részes állam sem utasítja ki, küldi vissza (»refouler«) vagy adja ki az adott személyt egy másik olyan államnak, ahol nyomós okoknál fogva tartani lehet attól a veszélytől, hogy az illető személyt megkínozzák; [...]az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük az ügyre vonatkozó minden szempontot, ideértve adott esetben azt is, hogy az érintett államban rendszeresen, súlyosan, nyilvánvalóan vagy tömeges méretekben megsértik az emberi jogokat”;

| X. | mivel a nyelvi, oktatási és intézményi tényezők mellett a hátrányos megkülönböztetés az egyik legjelentősebb akadály, ami miatt a migránsok általában nem lehetnek teljes értékű szereplői a munkaerőpiacnak és a társadalomnak (9); |
| --- | --- |

X.

mivel a nyelvi, oktatási és intézményi tényezők mellett a hátrányos megkülönböztetés az egyik legjelentősebb akadály, ami miatt a migránsok általában nem lehetnek teljes értékű szereplői a munkaerőpiacnak és a társadalomnak (9);

| Y. | mivel a 2015-ben az Unióba érkezett menedékkérők és menekültek fele 18 és 34 éves kor közötti, és minden negyedik gyermekkorú; mivel a gyermekek konfliktus sújtotta térségekből származnak, ahol akár hosszú időre megszakadt vagy korlátozottan működött az iskolai oktatás, vagy menekülttáborokból érkeznek, ahol csak kis részüknek volt hozzáférése bármilyen típusú oktatáshoz vagy lehetősége arra, hogy helyi iskolába járjon; |
| --- | --- |

Y.

mivel a 2015-ben az Unióba érkezett menedékkérők és menekültek fele 18 és 34 éves kor közötti, és minden negyedik gyermekkorú; mivel a gyermekek konfliktus sújtotta térségekből származnak, ahol akár hosszú időre megszakadt vagy korlátozottan működött az iskolai oktatás, vagy menekülttáborokból érkeznek, ahol csak kis részüknek volt hozzáférése bármilyen típusú oktatáshoz vagy lehetősége arra, hogy helyi iskolába járjon;

| Z. | mivel a 2003/86/EK irányelv előírja, hogy a menekültek családegyesítési joga tekintetében az EU országai nem írhatják elő a menekült számára, hogy területükön meghatározott ideig tartózkodjon, mielőtt családtagjai csatlakoznának hozzá; |
| --- | --- |

Z.

mivel a 2003/86/EK irányelv előírja, hogy a menekültek családegyesítési joga tekintetében az EU országai nem írhatják elő a menekült számára, hogy területükön meghatározott ideig tartózkodjon, mielőtt családtagjai csatlakoznának hozzá;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak a helyzetre adott azonnali válaszát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80. cikkének megfelelően a szolidaritásra és a felelősség igazságos elosztására kell alapoznia, és olyan holisztikus megközelítésre, amely figyelembe veszi a biztonságos és jogszerű migrációs csatornák további fejlesztésének szükségességét, továbbá biztosítja a hatályos jogszabályok, valamint az alapvető európai jogok és értékek maradéktalan tiszteletben tartását; kiemeli, hogy a menekültek és menedékkérők beáramlásának kezeléséhez haladéktalanul állandó áthelyezési mechanizmust kell bevezetni minden tagállamra vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak a helyzetre adott azonnali válaszát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80. cikkének megfelelően a szolidaritásra és a felelősség igazságos elosztására kell alapoznia, és olyan holisztikus megközelítésre, amely figyelembe veszi a biztonságos és jogszerű migrációs csatornák további fejlesztésének szükségességét, továbbá biztosítja a hatályos jogszabályok, valamint az alapvető európai jogok és értékek maradéktalan tiszteletben tartását; kiemeli, hogy a menekültek és menedékkérők beáramlásának kezeléséhez haladéktalanul állandó áthelyezési mechanizmust kell bevezetni minden tagállamra vonatkozóan;

| 2. | tudomásul veszi a „menekült” kifejezés sokféle, nem egyértelmű használatát a közéleti vitákban és a politikai felszólalásokban; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy egyértelműen azonosítsák a menekülteket, összhangban a menekültek jogállásáról szóló, 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyv által módosított 1951. július 28-i genfi egyezményben foglalt jogi meghatározással, valamint az uniós jogszabályokban, különösen a kvalifikációs irányelv (2011/95/EU) (10) 2. cikkének c), d), e), f) és g) pontjában, továbbá a befogadási irányelv 2. cikkének a), b) és c) pontjában foglaltakkal; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a különböző európai és nemzetközi szakpolitikák végrehajtása céljából egyértelműen megkülönböztessék egymástól a menekülteket és a gazdasági migránsokat; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a „menekült” kifejezés sokféle, nem egyértelmű használatát a közéleti vitákban és a politikai felszólalásokban; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy egyértelműen azonosítsák a menekülteket, összhangban a menekültek jogállásáról szóló, 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyv által módosított 1951. július 28-i genfi egyezményben foglalt jogi meghatározással, valamint az uniós jogszabályokban, különösen a kvalifikációs irányelv (2011/95/EU) (10) 2. cikkének c), d), e), f) és g) pontjában, továbbá a befogadási irányelv 2. cikkének a), b) és c) pontjában foglaltakkal; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a különböző európai és nemzetközi szakpolitikák végrehajtása céljából egyértelműen megkülönböztessék egymástól a menekülteket és a gazdasági migránsokat;

| 3. | rámutat, hogy az a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy jogosult kiegészítő védelemre, aki nem minősül menekültnek, de esetében ugyanúgy súlyos sérelem, kínzás vagy embertelen, illetve megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazásának tényleges veszélye áll fenn, vagy polgári személy esetében életének súlyos és egyedi fenyegetettsége áll fenn nemzetközi vagy belső fegyveres konfliktushelyzetekben felmerülő megkülönböztetés nélküli erőszak következtében (lásd a kvalifikációs irányelvet); |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy jogosult kiegészítő védelemre, aki nem minősül menekültnek, de esetében ugyanúgy súlyos sérelem, kínzás vagy embertelen, illetve megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazásának tényleges veszélye áll fenn, vagy polgári személy esetében életének súlyos és egyedi fenyegetettsége áll fenn nemzetközi vagy belső fegyveres konfliktushelyzetekben felmerülő megkülönböztetés nélküli erőszak következtében (lásd a kvalifikációs irányelvet);

| 4. | hangsúlyozza, hogy jelentős eltérések vannak a tagállamok között a nemzetközi védelemre irányuló kérelmek feldolgozásának időtartamát és módját illetően; kiemeli, hogy a lassú és túlzottan bürokratikus eljárások megakadályozhatják a menekültek és menedékkérők hozzáférését az oktatáshoz és képzéshez, a foglalkoztatási tanácsadáshoz és a munkaerőpiachoz, az e területre vonatkozó uniós és tagállami programok aktiválását, valamint a források hatékony és összehangolt felhasználását, továbbá növelik a menekültek és menedékkérők be nem jelentett munkakörökben és bizonytalan munkafeltételek mellett történő foglalkoztatásának kockázatát; rámutat, hogy sürgősen létre kell hozni a közös menekültügyi rendszert az elismerési eljárások javítása érdekében, miközben biztosítani kell a menekültek és az európai polgárok számára a lehető legnagyobb szintű biztonságot is; javasolja a szükséges támogatási intézkedések bevezetését azon tagállamok megsegítésére, amelyek földrajzi elhelyezkedésük folytán nagyobb mértékben vesznek részt a menekültek elsődleges fogadásában; elismeri, hogy a tartózkodási engedély időtartama (különösen amelyhez kiegészítő védelem is tartozik) akadályozza a munkaerő-piaci integrációt, amennyiben csak viszonylag rövid időre szól; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy jelentős eltérések vannak a tagállamok között a nemzetközi védelemre irányuló kérelmek feldolgozásának időtartamát és módját illetően; kiemeli, hogy a lassú és túlzottan bürokratikus eljárások megakadályozhatják a menekültek és menedékkérők hozzáférését az oktatáshoz és képzéshez, a foglalkoztatási tanácsadáshoz és a munkaerőpiachoz, az e területre vonatkozó uniós és tagállami programok aktiválását, valamint a források hatékony és összehangolt felhasználását, továbbá növelik a menekültek és menedékkérők be nem jelentett munkakörökben és bizonytalan munkafeltételek mellett történő foglalkoztatásának kockázatát; rámutat, hogy sürgősen létre kell hozni a közös menekültügyi rendszert az elismerési eljárások javítása érdekében, miközben biztosítani kell a menekültek és az európai polgárok számára a lehető legnagyobb szintű biztonságot is; javasolja a szükséges támogatási intézkedések bevezetését azon tagállamok megsegítésére, amelyek földrajzi elhelyezkedésük folytán nagyobb mértékben vesznek részt a menekültek elsődleges fogadásában; elismeri, hogy a tartózkodási engedély időtartama (különösen amelyhez kiegészítő védelem is tartozik) akadályozza a munkaerő-piaci integrációt, amennyiben csak viszonylag rövid időre szól;

| 5. | felhív továbbá arra, hogy az Európai Unión kívüli területeken vezessenek be olyan hatékony intézkedéseket, melyek lehetővé teszik az arra jogosultak számára, hogy a befogadó országokat biztonságban elérjék, továbbá lehetővé teszik a nemzetközi védelemért folyamodók kérelmeinek feldolgozását és a meghatározatlan migrációs áramlatok megfelelő keretek között tartását; |
| --- | --- |

5.

felhív továbbá arra, hogy az Európai Unión kívüli területeken vezessenek be olyan hatékony intézkedéseket, melyek lehetővé teszik az arra jogosultak számára, hogy a befogadó országokat biztonságban elérjék, továbbá lehetővé teszik a nemzetközi védelemért folyamodók kérelmeinek feldolgozását és a meghatározatlan migrációs áramlatok megfelelő keretek között tartását;

| 6. | kiemeli, hogy a menekültek társadalmi befogadásának és munkaerő-piaci integrációjának megkönnyítése érdekében olyan megközelítést kell kialakítani, amely megfelelő alkalmazkodást ír elő és együttműködést feltételez, valamint kezelni kell egy sor súlyos és sokrétű kérdést, ezek például: a diszkrimináció minden formája; nyelvi akadályok, amelyek a beilleszkedés elsődleges akadályát jelentik; készségek elismerése; eltérő társadalmi-gazdasági, oktatási és kulturális háttér; lakhatás; egészségügyi szükségletek – ideértve a pszichoszociális és a poszttraumás támogatást is; családegyesítés; a sajátos problémáikra megfelelő választ igénylő, veszélyeztetett csoportok menekültek közötti jelentős arányának kérdése, különösen a gyermekek, köztük a kísérő nélküli gyermekek, a fogyatékossággal élő személyek, az idősek és a nők aggasztó száma (11); |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy a menekültek társadalmi befogadásának és munkaerő-piaci integrációjának megkönnyítése érdekében olyan megközelítést kell kialakítani, amely megfelelő alkalmazkodást ír elő és együttműködést feltételez, valamint kezelni kell egy sor súlyos és sokrétű kérdést, ezek például: a diszkrimináció minden formája; nyelvi akadályok, amelyek a beilleszkedés elsődleges akadályát jelentik; készségek elismerése; eltérő társadalmi-gazdasági, oktatási és kulturális háttér; lakhatás; egészségügyi szükségletek – ideértve a pszichoszociális és a poszttraumás támogatást is; családegyesítés; a sajátos problémáikra megfelelő választ igénylő, veszélyeztetett csoportok menekültek közötti jelentős arányának kérdése, különösen a gyermekek, köztük a kísérő nélküli gyermekek, a fogyatékossággal élő személyek, az idősek és a nők aggasztó száma (11);

| 7. | elutasítja külön munkaerőpiacok létrehozását a menekültek számára; |
| --- | --- |

7.

elutasítja külön munkaerőpiacok létrehozását a menekültek számára;

| 8. | támogatja, hogy a mindenkori nemzeti minimálbér a menekültekre is érvényes legyen; |
| --- | --- |

8.

támogatja, hogy a mindenkori nemzeti minimálbér a menekültekre is érvényes legyen;

| 9. | emlékeztet arra, hogy Európában a menekülttáborokban rendkívül aggasztó a nők helyzete, különös tekintettel az életkörülményeikre és a higiéniai feltételekre, amelyek sürgős egészségügyi intézkedéseket tesznek szükségessé; kiemeli, hogy a férfiakkal összehasonlítva a nőknek mások az egészségügyi ellátással kapcsolatos igényei, mivel ők többféle kockázatnak vannak kitéve, például nemi alapú erőszak, a reproduktív egészséget érintő komplikációk, valamint a kulturális korlátok az egészségügyi ellátásokhoz történő hozzáféréskor; úgy véli ezért, hogy az e területen elfogadott politikák nem lehetnek a nemek szempontjából semlegesek; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy Európában a menekülttáborokban rendkívül aggasztó a nők helyzete, különös tekintettel az életkörülményeikre és a higiéniai feltételekre, amelyek sürgős egészségügyi intézkedéseket tesznek szükségessé; kiemeli, hogy a férfiakkal összehasonlítva a nőknek mások az egészségügyi ellátással kapcsolatos igényei, mivel ők többféle kockázatnak vannak kitéve, például nemi alapú erőszak, a reproduktív egészséget érintő komplikációk, valamint a kulturális korlátok az egészségügyi ellátásokhoz történő hozzáféréskor; úgy véli ezért, hogy az e területen elfogadott politikák nem lehetnek a nemek szempontjából semlegesek;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a különböző szükségletek hatékony kezelése érdekében fontos különbséget tenni a sürgősségi intézkedések és a közép- és hosszú távú intézkedések között; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a különböző szükségletek hatékony kezelése érdekében fontos különbséget tenni a sürgősségi intézkedések és a közép- és hosszú távú intézkedések között;

| 11. | ismételten hangsúlyozza, hogy fontos már a menekültstátusz iránti kérelem feldolgozásának kezdetétől fogva elismerni a nemi vonatkozások jelentőségét, valamint a nemzetközi védelmet kérelmező nők szükségleteit, és azon külön kihívásokat, amelyekkel a nőknek kell szembenézniük a társadalmi befogadással és a munkaerő-piaci integrációval kapcsolatban; felhív a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség biztosítására a társadalmi befogadással, a munkaerő-piaci integrációval, a menekültüggyel és a migrációval kapcsolatos valamennyi szakpolitikában és eljárásban, figyelembe véve, hogy a nők gyakrabban vállalják a gyermekek, valamint az idős, beteg és eltartott családtagok gondozását, mint a férfiak; emlékeztet arra, hogy a jó minőségű és hozzáférhető gyermekellátás, az ellátás biztosítása egyéb hozzátartozók számára, valamint a rugalmas munkafeltételek alapvető példák arra, hogyan növelhetők a szülők esélyei a munkaerőpiacokon, és hogyan lehet elősegíteni gazdasági és társadalmi érvényesülésüket; |
| --- | --- |

11.

ismételten hangsúlyozza, hogy fontos már a menekültstátusz iránti kérelem feldolgozásának kezdetétől fogva elismerni a nemi vonatkozások jelentőségét, valamint a nemzetközi védelmet kérelmező nők szükségleteit, és azon külön kihívásokat, amelyekkel a nőknek kell szembenézniük a társadalmi befogadással és a munkaerő-piaci integrációval kapcsolatban; felhív a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség biztosítására a társadalmi befogadással, a munkaerő-piaci integrációval, a menekültüggyel és a migrációval kapcsolatos valamennyi szakpolitikában és eljárásban, figyelembe véve, hogy a nők gyakrabban vállalják a gyermekek, valamint az idős, beteg és eltartott családtagok gondozását, mint a férfiak; emlékeztet arra, hogy a jó minőségű és hozzáférhető gyermekellátás, az ellátás biztosítása egyéb hozzátartozók számára, valamint a rugalmas munkafeltételek alapvető példák arra, hogyan növelhetők a szülők esélyei a munkaerőpiacokon, és hogyan lehet elősegíteni gazdasági és társadalmi érvényesülésüket;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az oktatás elősegíti a társadalmi befogadást és a munkaerő-piaci integrációt; kiemeli, hogy minden menekült számára, különösen a lányok és a nők számára biztosítani kell az iskolarendszerű oktatáshoz, az informális tanuláshoz és az iskolarendszeren kívüli oktatáshoz, valamint a munkatapasztalattal összekötött, egész életen át tartó képzésekhez való hozzáférést (12); felhív továbbá a külföldön, az Európai Unión kívül megszerzett képesítések elismerésére irányuló megbízható és átlátható eljárások megvalósítására; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az oktatás elősegíti a társadalmi befogadást és a munkaerő-piaci integrációt; kiemeli, hogy minden menekült számára, különösen a lányok és a nők számára biztosítani kell az iskolarendszerű oktatáshoz, az informális tanuláshoz és az iskolarendszeren kívüli oktatáshoz, valamint a munkatapasztalattal összekötött, egész életen át tartó képzésekhez való hozzáférést (12); felhív továbbá a külföldön, az Európai Unión kívül megszerzett képesítések elismerésére irányuló megbízható és átlátható eljárások megvalósítására;

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy olyan nyelvi képzést alakítsanak ki, amelyben az általános és szakmai nyelv oktatása szorosan kapcsolódik egymáshoz; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, hogy olyan nyelvi képzést alakítsanak ki, amelyben az általános és szakmai nyelv oktatása szorosan kapcsolódik egymáshoz;

| 14. | hangsúlyozza az egyenlő esélyeken alapuló, személyre szabott integrációt célzó megközelítés fontosságát, amely megfelelő figyelmet fordít a különböző célcsoportok szükségleteire és egyedi kihívásaira; hangsúlyozza e tekintetben, hogy nagy szükség van az írás és olvasás tanítására; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza az egyenlő esélyeken alapuló, személyre szabott integrációt célzó megközelítés fontosságát, amely megfelelő figyelmet fordít a különböző célcsoportok szükségleteire és egyedi kihívásaira; hangsúlyozza e tekintetben, hogy nagy szükség van az írás és olvasás tanítására;

Kihívások és lehetőségek

| 15. | úgy véli, hogy a menekültek és menedékkérők számára a tényleges hozzáférés megkönnyítése a lakhatáshoz, az egészségügyi szolgáltatásokhoz, az oktatáshoz, a szociális védelemhez és a munkaerőpiachoz, miközben garantálják alapvető jogaik tiszteletben tartását és helyi és nemzeti szinten befogadóbbá teszik a munkaerőpiacokat, fontos szerepet játszhat emberi méltóságuk és önértékelésük helyreállításában, és hangsúlyozza, hogy ez emellett költséghatékony is, mivel lehetővé teszi számukra, hogy önfenntartók legyenek és hogy gazdasági függetlenségre tegyenek szert, valamint hogy pozitív szerepet töltsenek be a társadalomban, ami alapvetően fontos lépés sikeres társadalmi befogadásuk szempontjából, továbbá felelősségteljes megközelítés az államháztartás szempontjából, mivel enyhíti a tagállamok és a helyi hatóságok által viselt költségeket, mivel integrálja a menekülteket, miközben lehetővé teszi számukra, hogy aktív adófizetőkké váljanak, ami hasznos egyéni növekedésük, fejlődésük, önbecsülésük és társadalmi elismertségük szempontjából, valamint a társadalom és a közösség egésze szempontjából; rámutat, hogy az Unióba érkező menekültek nem mind képesek dolgozni egészségügyi állapotuk, koruk és egyéb problémák miatt; emlékeztet arra, hogy a kvalifikációs irányelv és a befogadási feltételekről szóló irányelv rendelkezik a munkaerőpiachoz és a szakképzéshez biztosított hozzáféréshez fűződő jogról mind a menedékkérők, mind pedig a nemzetközi védelmet élvezők esetében; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a menekültek és menedékkérők számára a tényleges hozzáférés megkönnyítése a lakhatáshoz, az egészségügyi szolgáltatásokhoz, az oktatáshoz, a szociális védelemhez és a munkaerőpiachoz, miközben garantálják alapvető jogaik tiszteletben tartását és helyi és nemzeti szinten befogadóbbá teszik a munkaerőpiacokat, fontos szerepet játszhat emberi méltóságuk és önértékelésük helyreállításában, és hangsúlyozza, hogy ez emellett költséghatékony is, mivel lehetővé teszi számukra, hogy önfenntartók legyenek és hogy gazdasági függetlenségre tegyenek szert, valamint hogy pozitív szerepet töltsenek be a társadalomban, ami alapvetően fontos lépés sikeres társadalmi befogadásuk szempontjából, továbbá felelősségteljes megközelítés az államháztartás szempontjából, mivel enyhíti a tagállamok és a helyi hatóságok által viselt költségeket, mivel integrálja a menekülteket, miközben lehetővé teszi számukra, hogy aktív adófizetőkké váljanak, ami hasznos egyéni növekedésük, fejlődésük, önbecsülésük és társadalmi elismertségük szempontjából, valamint a társadalom és a közösség egésze szempontjából; rámutat, hogy az Unióba érkező menekültek nem mind képesek dolgozni egészségügyi állapotuk, koruk és egyéb problémák miatt; emlékeztet arra, hogy a kvalifikációs irányelv és a befogadási feltételekről szóló irányelv rendelkezik a munkaerőpiachoz és a szakképzéshez biztosított hozzáféréshez fűződő jogról mind a menedékkérők, mind pedig a nemzetközi védelmet élvezők esetében;

| 16. | kéri a tagállamokat, hogy folytassák az európai szemeszter keretében meghatározott országspecifikus ajánlások végrehajtásával kapcsolatos munkát; |
| --- | --- |

16.

kéri a tagállamokat, hogy folytassák az európai szemeszter keretében meghatározott országspecifikus ajánlások végrehajtásával kapcsolatos munkát;

| 17. | rámutat, hogy a menekültek minél eredményesebb társadalmi befogadásának, valamint munkaerő-piaci és helyi közösségekbe történő integrációjának biztosítása érdekében döntő fontosságú a korai és folyamatos intézkedés annak érdekében, hogy csökkenjen annak veszélye, hogy később az elszigetelődés, az alkalmatlanság és a be nem illeszkedés érzése alakuljon ki bennük; emlékeztet arra, hogy a korai intézkedések magukban foglalhatják a korai részvételt önkéntesség, gyakornoki munka, mentorálás és közösségi szerepvállalás révén; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a menekültek minél eredményesebb társadalmi befogadásának, valamint munkaerő-piaci és helyi közösségekbe történő integrációjának biztosítása érdekében döntő fontosságú a korai és folyamatos intézkedés annak érdekében, hogy csökkenjen annak veszélye, hogy később az elszigetelődés, az alkalmatlanság és a be nem illeszkedés érzése alakuljon ki bennük; emlékeztet arra, hogy a korai intézkedések magukban foglalhatják a korai részvételt önkéntesség, gyakornoki munka, mentorálás és közösségi szerepvállalás révén;

| 18. | elismeri a civil társadalom és az önkéntes szervezetek által végzett munka jelentőségét, amelyek minden menedékkérőnek és menekültnek támogatást nyújtanak az érvényesülés, az integráció és a rugalmasság tekintetében, munkaerő-piaci részvételük előtt és alatt; hangsúlyozza, hogy meg kell hozni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megfelelő képzésben részesüljenek a menekültek integrációjában és oktatásában önként részt vevő személyek; felhívja a figyelmet annak jelentőségére, hogy a munkaerőpiachoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a menekült és migráns közösségek között és velük szociális és közösségi hálózatok alakuljanak és épüljenek ki; |
| --- | --- |

18.

elismeri a civil társadalom és az önkéntes szervezetek által végzett munka jelentőségét, amelyek minden menedékkérőnek és menekültnek támogatást nyújtanak az érvényesülés, az integráció és a rugalmasság tekintetében, munkaerő-piaci részvételük előtt és alatt; hangsúlyozza, hogy meg kell hozni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megfelelő képzésben részesüljenek a menekültek integrációjában és oktatásában önként részt vevő személyek; felhívja a figyelmet annak jelentőségére, hogy a munkaerőpiachoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a menekült és migráns közösségek között és velük szociális és közösségi hálózatok alakuljanak és épüljenek ki;

| 19. | kiemeli, hogy a befogadó országokban tapasztalható munkaerő-piaci feltételek az egyik döntő tényezőt jelentik a menekültek fenntartható és sikeres integrációja szempontjából; tudatában van annak, hogy a menekültek életkorukat, készségeiket és ismereteiket tekintve sokfélék; hangsúlyozza, hogy az unióbeli munkanélküliség, különösen az ifjúsági és a tartós munkanélküliség még mindig riasztó mértékű egyes országokban és régiókban, és hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak továbbra is kiemelten kell kezelniük azokat a szakpolitikákat és beruházásokat, amelyek célja a minőségi foglalkoztatás biztosítása a társadalom egésze számára, különös tekintettel a leginkább kiszolgáltatott személyekre, és a gazdasági növekedésre; emlékeztet arra, hogy a minőségi foglalkoztatás és az aktív munkaerő-piacok előmozdítására, valamint a munkanélküliség kezelésére irányuló intézkedéseknek helyi összefüggésben kell értelmet nyerniük, ellenkező esetben nem lesznek eredményesek; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy a befogadó országokban tapasztalható munkaerő-piaci feltételek az egyik döntő tényezőt jelentik a menekültek fenntartható és sikeres integrációja szempontjából; tudatában van annak, hogy a menekültek életkorukat, készségeiket és ismereteiket tekintve sokfélék; hangsúlyozza, hogy az unióbeli munkanélküliség, különösen az ifjúsági és a tartós munkanélküliség még mindig riasztó mértékű egyes országokban és régiókban, és hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak továbbra is kiemelten kell kezelniük azokat a szakpolitikákat és beruházásokat, amelyek célja a minőségi foglalkoztatás biztosítása a társadalom egésze számára, különös tekintettel a leginkább kiszolgáltatott személyekre, és a gazdasági növekedésre; emlékeztet arra, hogy a minőségi foglalkoztatás és az aktív munkaerő-piacok előmozdítására, valamint a munkanélküliség kezelésére irányuló intézkedéseknek helyi összefüggésben kell értelmet nyerniük, ellenkező esetben nem lesznek eredményesek;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az Unión belül is jelentős társadalmi és gazdasági különbségek tapasztalhatók; kiemeli, hogy ezeket a különbségeket figyelembe kell venni a menekültek EU-n belüli áthelyezésénél, hogy a lehető legnagyobb esélyük legyen a munkaerő-piaci beilleszkedésre, mivel igen gyakran először olyan helyekre helyezik át őket, ahol nem tudják integrálni őket a munkaerőpiacokon; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az Unión belül is jelentős társadalmi és gazdasági különbségek tapasztalhatók; kiemeli, hogy ezeket a különbségeket figyelembe kell venni a menekültek EU-n belüli áthelyezésénél, hogy a lehető legnagyobb esélyük legyen a munkaerő-piaci beilleszkedésre, mivel igen gyakran először olyan helyekre helyezik át őket, ahol nem tudják integrálni őket a munkaerőpiacokon;

| 21. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a menekültek fogadása járjon együtt szilárd integrációs politikával, például nyelvtanfolyamokkal és orientációs tanfolyamokkal, amelyek átfogóan bemutatják az alapvető uniós jogokat és értékeket, valamint a társadalmi befogadást; hangsúlyozza, hogy a nyelvtudás megszerzése meghatározó szerepet játszik a menekültek sikeres beilleszkedésében, főként a munkaerőpiacon; felhívja a tagállamokat, hogy azon menekültek számára, akik valószínűleg munkavállalási engedélyt fognak kapni, és munkát fognak találni a befogadó országban, írják elő mind általános, mind munkával kapcsolatos átfogó nyelvtanfolyamok elvégzését, és biztosítsák ezeket számukra; úgy véli, hogy a nyelvi képzést már a fogadóállomásokon és érkezési befogadóállomásokon el kell kezdeni; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a menekültek fogadása járjon együtt szilárd integrációs politikával, például nyelvtanfolyamokkal és orientációs tanfolyamokkal, amelyek átfogóan bemutatják az alapvető uniós jogokat és értékeket, valamint a társadalmi befogadást; hangsúlyozza, hogy a nyelvtudás megszerzése meghatározó szerepet játszik a menekültek sikeres beilleszkedésében, főként a munkaerőpiacon; felhívja a tagállamokat, hogy azon menekültek számára, akik valószínűleg munkavállalási engedélyt fognak kapni, és munkát fognak találni a befogadó országban, írják elő mind általános, mind munkával kapcsolatos átfogó nyelvtanfolyamok elvégzését, és biztosítsák ezeket számukra; úgy véli, hogy a nyelvi képzést már a fogadóállomásokon és érkezési befogadóállomásokon el kell kezdeni;

| 22. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy korán, tisztességes és átlátható módon és ingyenesen mérjék fel a menekültek és menedékkérők formális és nem formális készségeit és ismerjék el és érvényesítsék képesítéseiket, hogy megkönnyítsék az aktív munkaerő-piaci politikákhoz való hozzáférésüket, különösen a képzési és pályaorientáció révén, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek garantálják a munkaerőpiachoz és a megkülönböztetésmentes munkakörülményekhez való hozzáférésüket, valamint a személyre szabott intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy teljes mértékben kihasználják lehetőségeiket, továbbá a befogadó országokbeli munkaerő-kínálat és -kereslet összehangolása érdekében; hangsúlyozza e tekintetben, hogy meg kell erősíteni az európai képesítési keretrendszer szerepét, és hogy rövid időn belül ki kell alakítani az oklevelek, a tapasztalatok és kompetenciák hatékonyabb elismerésére és érvényesítésére alkalmas rendszereket; emlékeztet arra, hogy e rendszerek hatékonysága valamennyi uniós polgár javát szolgálná; rámutat ugyanakkor arra, hogy ez az értékelés semmiképpen sem jelenthet diszkriminatív eljárást a menedékkérők képesítéseinek vonatkozásában, és hogy a készségek és a foglalkoztathatósági potenciál nem lehet kritérium a menedékjog iránti kérelmekre vonatkozó döntéshozatalnál; hangsúlyozza, hogy a korlátozott erőforrásokat elővigyázatosan kell felhasználni egyrészt a menekültügyi eljárások kellő időben történő kezelésére, másrészt pedig a menekültek gyors és eredményes integrációjára; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy korán, tisztességes és átlátható módon és ingyenesen mérjék fel a menekültek és menedékkérők formális és nem formális készségeit és ismerjék el és érvényesítsék képesítéseiket, hogy megkönnyítsék az aktív munkaerő-piaci politikákhoz való hozzáférésüket, különösen a képzési és pályaorientáció révén, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek garantálják a munkaerőpiachoz és a megkülönböztetésmentes munkakörülményekhez való hozzáférésüket, valamint a személyre szabott intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy teljes mértékben kihasználják lehetőségeiket, továbbá a befogadó országokbeli munkaerő-kínálat és -kereslet összehangolása érdekében; hangsúlyozza e tekintetben, hogy meg kell erősíteni az európai képesítési keretrendszer szerepét, és hogy rövid időn belül ki kell alakítani az oklevelek, a tapasztalatok és kompetenciák hatékonyabb elismerésére és érvényesítésére alkalmas rendszereket; emlékeztet arra, hogy e rendszerek hatékonysága valamennyi uniós polgár javát szolgálná; rámutat ugyanakkor arra, hogy ez az értékelés semmiképpen sem jelenthet diszkriminatív eljárást a menedékkérők képesítéseinek vonatkozásában, és hogy a készségek és a foglalkoztathatósági potenciál nem lehet kritérium a menedékjog iránti kérelmekre vonatkozó döntéshozatalnál; hangsúlyozza, hogy a korlátozott erőforrásokat elővigyázatosan kell felhasználni egyrészt a menekültügyi eljárások kellő időben történő kezelésére, másrészt pedig a menekültek gyors és eredményes integrációjára;

| 23. | kiemeli, hogy – a társadalmi befogadást célzó rendkívüli beruházásokat és a munkaerő-piaci integrációt célzó rendkívüli intézkedéseket és programokat fedező – állami kiadások rövid távon valószínűleg pozitív hatást fognak gyakorolni a nemzeti GDP-kre, míg az államháztartásra közép- és hosszú távon gyakorolt hatásaik az említett intézkedések eredményességétől fognak függni; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy – a társadalmi befogadást célzó rendkívüli beruházásokat és a munkaerő-piaci integrációt célzó rendkívüli intézkedéseket és programokat fedező – állami kiadások rövid távon valószínűleg pozitív hatást fognak gyakorolni a nemzeti GDP-kre, míg az államháztartásra közép- és hosszú távon gyakorolt hatásaik az említett intézkedések eredményességétől fognak függni;

| 24. | ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság arra vonatkozó határozatát, hogy figyelembe veszi a menekültek rendkívüli beáramlásával kapcsolatos rendkívüli tagállami kiadások költségvetési hatását a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ága keretében, amikor értékeli a Paktum követelményeitől való esetleges ideiglenes eltéréseket (13); |
| --- | --- |

24.

ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság arra vonatkozó határozatát, hogy figyelembe veszi a menekültek rendkívüli beáramlásával kapcsolatos rendkívüli tagállami kiadások költségvetési hatását a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ága keretében, amikor értékeli a Paktum követelményeitől való esetleges ideiglenes eltéréseket (13);

| 25. | kiemeli, hogy a társadalmi befogadás és a munkaerő-piaci integráció céljára rendelkezésre álló legfontosabb uniós források, különösen az Európai Szociális Alap (ESZA), a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap tagállami szinten eltérő területekre és célcsoportokra összpontosítanak, és eltérőek a rájuk vonatkozó irányítási módok; hangsúlyozza, hogy ezek a források olyan célzott kezdeményezéseket is támogatnak, mint például a nyelvi és szakmai készségek fejlesztése, a szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása, a munkaerőpiacra jutás elősegítése és a tudatosságnövelő kampányok előmozdítása, mind a befogadó közösségek, mind a migránsok körében; emlékeztet az integrációs alapok valódi integrációs intézkedésekre történő felhasználásának fontosságára, és emlékezteti a tagállamokat a partnerség elvének jelentőségére az említett alapok eredményes és összehangoltabb felhasználásának biztosítása érdekében; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a menekültek munkaerő-piaci beilleszkedésének nagyobb jelentőséget kell kapnia az Európai Szociális Alapban; |
| --- | --- |

25.

kiemeli, hogy a társadalmi befogadás és a munkaerő-piaci integráció céljára rendelkezésre álló legfontosabb uniós források, különösen az Európai Szociális Alap (ESZA), a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap tagállami szinten eltérő területekre és célcsoportokra összpontosítanak, és eltérőek a rájuk vonatkozó irányítási módok; hangsúlyozza, hogy ezek a források olyan célzott kezdeményezéseket is támogatnak, mint például a nyelvi és szakmai készségek fejlesztése, a szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása, a munkaerőpiacra jutás elősegítése és a tudatosságnövelő kampányok előmozdítása, mind a befogadó közösségek, mind a migránsok körében; emlékeztet az integrációs alapok valódi integrációs intézkedésekre történő felhasználásának fontosságára, és emlékezteti a tagállamokat a partnerség elvének jelentőségére az említett alapok eredményes és összehangoltabb felhasználásának biztosítása érdekében; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a menekültek munkaerő-piaci beilleszkedésének nagyobb jelentőséget kell kapnia az Európai Szociális Alapban;

| 26. | hangsúlyozza, hogy mivel ezek a források nem elégségesek, nagyobb mértékű állami beruházásokra és további forrásokra van szükség ahhoz, hogy a helyi önkormányzatok, a szociális partnerek, a társadalmi és a gazdasági szereplők, a civil társadalom és az önkéntes szervezetek haladéktalanul közvetlen pénzügyi támogatást kapjanak a menekültek és a menedékkérők társadalmi és munkaerő-piaci gyors beilleszkedését célzó intézkedésekhez, többek között a szociális feszültségek elkerülése érdekében, különösen a legmagasabb munkanélküliségi rátájú területeken; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy mivel ezek a források nem elégségesek, nagyobb mértékű állami beruházásokra és további forrásokra van szükség ahhoz, hogy a helyi önkormányzatok, a szociális partnerek, a társadalmi és a gazdasági szereplők, a civil társadalom és az önkéntes szervezetek haladéktalanul közvetlen pénzügyi támogatást kapjanak a menekültek és a menedékkérők társadalmi és munkaerő-piaci gyors beilleszkedését célzó intézkedésekhez, többek között a szociális feszültségek elkerülése érdekében, különösen a legmagasabb munkanélküliségi rátájú területeken;

| 27. | elismeri a rendelkezésre álló finanszírozási eszközök közötti szinergiák egyszerűsítésére és fokozására a Bizottság által tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza azonban e források hozzáférhetősége, komplementaritása és átláthatósága továbbfejlesztésének szükségességét a menekültek és a menedékkérők tagállamok részéről megmutatkozó fogadási és integrációs képességeinek erősítése céljából; |
| --- | --- |

27.

elismeri a rendelkezésre álló finanszírozási eszközök közötti szinergiák egyszerűsítésére és fokozására a Bizottság által tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza azonban e források hozzáférhetősége, komplementaritása és átláthatósága továbbfejlesztésének szükségességét a menekültek és a menedékkérők tagállamok részéről megmutatkozó fogadási és integrációs képességeinek erősítése céljából;

| 28. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap kimerítette a rendelkezésére álló anyagi forrásokat; ezért javasolja ezen intézkedés további végrehajtását a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

28.

e tekintetben hangsúlyozza, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap kimerítette a rendelkezésére álló anyagi forrásokat; ezért javasolja ezen intézkedés további végrehajtását a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során;

| 29. | kiemeli, hogy az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség, az esélyegyenlőség és a nemek közötti egyenlőség elvét mindig biztosítani kell a társadalmi befogadásra és integrációra irányuló szakpolitikák és intézkedések kialakításakor és végrehajtásakor; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség, az esélyegyenlőség és a nemek közötti egyenlőség elvét mindig biztosítani kell a társadalmi befogadásra és integrációra irányuló szakpolitikák és intézkedések kialakításakor és végrehajtásakor;

| 30. | kiemeli továbbá, hogy a menekültekre és a menedékkérőkre irányuló, az integrációt és a befogadást célzó intézkedéseknek nem szabad olyan pénzügyi forrásokat felhasználniuk, amelyeket más hátrányos helyzetű csoportokra irányuló programokra szántak, hanem ezek mindenképpen olyan kiegészítő szociális beruházásokat igényelnek, amelyek ezeket a kiegészítőleg szükségessé vált intézkedéseket figyelembe veszik; hangsúlyozza továbbá, hogy a már rendelkezésre álló uniós forrásokat eredményesebb és hatékonyabb módon kell felhasználni; felhívja a Bizottságot, hogy az integrációra irányuló szakpolitikák kidolgozásakor vegye figyelembe a munkaerő-piaccal és a szociális helyzettel kapcsolatos adatokat annak biztosítása érdekében, hogy az integrációs folyamat ne rontsa a szociális és a gazdasági helyzetet a befogadó régiókban; |
| --- | --- |

30.

kiemeli továbbá, hogy a menekültekre és a menedékkérőkre irányuló, az integrációt és a befogadást célzó intézkedéseknek nem szabad olyan pénzügyi forrásokat felhasználniuk, amelyeket más hátrányos helyzetű csoportokra irányuló programokra szántak, hanem ezek mindenképpen olyan kiegészítő szociális beruházásokat igényelnek, amelyek ezeket a kiegészítőleg szükségessé vált intézkedéseket figyelembe veszik; hangsúlyozza továbbá, hogy a már rendelkezésre álló uniós forrásokat eredményesebb és hatékonyabb módon kell felhasználni; felhívja a Bizottságot, hogy az integrációra irányuló szakpolitikák kidolgozásakor vegye figyelembe a munkaerő-piaccal és a szociális helyzettel kapcsolatos adatokat annak biztosítása érdekében, hogy az integrációs folyamat ne rontsa a szociális és a gazdasági helyzetet a befogadó régiókban;

| 31. | ezért felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során növeli az Európai Szociális Alap előirányzatát a kohéziós politika költségvetésének legalább 25 %-ára, hogy megfelelő forrásokat biztosítson a hosszú távú munkaerő-piaci beilleszkedéshez; felhívja az Európai Unió Tanácsát, hogy a többéves pénzügyi keret fennálló ellenőrzésének keretében összesen előirányzott összeg felső határát és az egyes fejezeteket a belső és külső kihívások figyelembe vételével igazítsa ki a menekültügyi válsággal összefüggésben, és igazítsa azon tagállamok igényeihez, amelyek a legnagyobb mértékben szembesülnek az integrációs kihívásokkal (14); |
| --- | --- |

31.

ezért felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során növeli az Európai Szociális Alap előirányzatát a kohéziós politika költségvetésének legalább 25 %-ára, hogy megfelelő forrásokat biztosítson a hosszú távú munkaerő-piaci beilleszkedéshez; felhívja az Európai Unió Tanácsát, hogy a többéves pénzügyi keret fennálló ellenőrzésének keretében összesen előirányzott összeg felső határát és az egyes fejezeteket a belső és külső kihívások figyelembe vételével igazítsa ki a menekültügyi válsággal összefüggésben, és igazítsa azon tagállamok igényeihez, amelyek a legnagyobb mértékben szembesülnek az integrációs kihívásokkal (14);

| 32. | rámutat, hogy az Európai Szociális Alap megfelelő előirányzatának biztosítása érdekében a tagállamoknak – ahol szükséges – ki kell igazítaniuk vonatkozó nemzeti szabályaikat annak biztosítása érdekében, hogy a menedékkérők a munkaerőpiacra jutó uniós és harmadik országbeli állampolgárokkal egyenlő bánásmódban részesüljenek; |
| --- | --- |

32.

rámutat, hogy az Európai Szociális Alap megfelelő előirányzatának biztosítása érdekében a tagállamoknak – ahol szükséges – ki kell igazítaniuk vonatkozó nemzeti szabályaikat annak biztosítása érdekében, hogy a menedékkérők a munkaerőpiacra jutó uniós és harmadik országbeli állampolgárokkal egyenlő bánásmódban részesüljenek;

Az integráció működőképessé tétele

| 33. | hangsúlyozza, hogy szigorú összefüggést kell létrehozni a migrációra vonatkozó uniós menetrend (15) részét képező valamennyi jogalkotási aktus között, a menekültek és migránsok helyes kezelésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy szigorú összefüggést kell létrehozni a migrációra vonatkozó uniós menetrend (15) részét képező valamennyi jogalkotási aktus között, a menekültek és migránsok helyes kezelésének biztosítása érdekében;

| 34. | megjegyzi, hogy alapvető fontosságú az összes társadalmi szereplő részvétele, ezért azt javasolja, hogy – tiszteletben tartva a tagállamok hatáskörét az integrációs intézkedések tekintetében – erősíteni kell a bevált gyakorlatok cseréjét e tekintetben; hangsúlyozza, hogy az országokban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjára szolgáló lépéseknek a befogadást, nem pedig az izolációt kell támogatniuk; megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságok – köztük a városok – kulcsszerepet játszanak az integráció folyamatában; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy alapvető fontosságú az összes társadalmi szereplő részvétele, ezért azt javasolja, hogy – tiszteletben tartva a tagállamok hatáskörét az integrációs intézkedések tekintetében – erősíteni kell a bevált gyakorlatok cseréjét e tekintetben; hangsúlyozza, hogy az országokban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjára szolgáló lépéseknek a befogadást, nem pedig az izolációt kell támogatniuk; megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságok – köztük a városok – kulcsszerepet játszanak az integráció folyamatában;

| 35. | szilárd meggyőződése, hogy a menekültek munkaerő-piaci integrációja a legkisebb, kis- és közepes vállalatok aktív és erőteljes támogatása nélkül nehéz lesz az EU-ban; úgy véli, hogy a tagállamokban a mindenkor megfelelő hatóságoknak a KKV-k számára átfogó és pontos támogatási és közvetítési ajánlatokat kell tenniük a menekültek munkaerő-piaci integrációjához; |
| --- | --- |

35.

szilárd meggyőződése, hogy a menekültek munkaerő-piaci integrációja a legkisebb, kis- és közepes vállalatok aktív és erőteljes támogatása nélkül nehéz lesz az EU-ban; úgy véli, hogy a tagállamokban a mindenkor megfelelő hatóságoknak a KKV-k számára átfogó és pontos támogatási és közvetítési ajánlatokat kell tenniük a menekültek munkaerő-piaci integrációjához;

| 36. | támogatja a Bizottság által – különösen a Dublin III. rendelet felülvizsgálata révén – tett erőfeszítéseket a migrációra vonatkozó európai menetrend frissítésére, a tagállamok közötti szolidaritás, felelősség-megosztás és a védelmi előírások harmonizálásának javítása érdekében; hangsúlyozza azt a pozitív hatást, amelyet a menekültek mobilitása gyakorolna a munkaerőigény és a munkaerőhiány kezelésére, illetve a menekültek munkaerő-piaci integrálására, többek között az olyan szempontokra, mint a tagállamoknak a családegyesítés lehetővé tételére való ösztönzése; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség egy valóban egységes közös európai menekültügyi rendszer, valamint a legális migrációra vonatkozó olyan átfogó és fenntartható politika Unióban való létrehozásához, amely kielégíti a munkaerőpiac készségek iránti keresletét, ahol a társadalmi befogadás és az aktív integrációs politikák központi szerepet játszanak; |
| --- | --- |

36.

támogatja a Bizottság által – különösen a Dublin III. rendelet felülvizsgálata révén – tett erőfeszítéseket a migrációra vonatkozó európai menetrend frissítésére, a tagállamok közötti szolidaritás, felelősség-megosztás és a védelmi előírások harmonizálásának javítása érdekében; hangsúlyozza azt a pozitív hatást, amelyet a menekültek mobilitása gyakorolna a munkaerőigény és a munkaerőhiány kezelésére, illetve a menekültek munkaerő-piaci integrálására, többek között az olyan szempontokra, mint a tagállamoknak a családegyesítés lehetővé tételére való ösztönzése; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség egy valóban egységes közös európai menekültügyi rendszer, valamint a legális migrációra vonatkozó olyan átfogó és fenntartható politika Unióban való létrehozásához, amely kielégíti a munkaerőpiac készségek iránti keresletét, ahol a társadalmi befogadás és az aktív integrációs politikák központi szerepet játszanak;

| 37. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottságnak 40 kötelezettségszegési határozatot kellett elfogadnia számos tagállammal szemben, amiért nem hajtották végre a közös európai menekültügyi rendszer kulcsfontosságú politikáit; a Bizottság többek között hivatalos felszólítást küldött 19 tagállamnak, amiért azok nem közölték a befogadási feltételekről szóló irányelv átültetésére tett intézkedéseket, amely alapvető standardokat állapít meg olyan kérdésekkel kapcsolatban, mint a munkavállalás, a szakképzés, a kiskorúak iskoláztatása és oktatása, élelmiszerügy, lakhatás, egészségügyi, orvosi és pszichológiai ellátás, valamint a hátrányos helyzetű személyekre vonatkozó rendelkezések; határozottan úgy véli, hogy a Bizottságnak többet kell tennie a meglévő szabályok teljes és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében; sürgeti a tagállamokat e helyzet orvoslására, összhangban az emberi jogi normákkal, illetve a szolidaritás, a felelősség igazságos elosztása és az őszinte együttműködés Szerződésekben rögzített európai elveivel; |
| --- | --- |

37.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottságnak 40 kötelezettségszegési határozatot kellett elfogadnia számos tagállammal szemben, amiért nem hajtották végre a közös európai menekültügyi rendszer kulcsfontosságú politikáit; a Bizottság többek között hivatalos felszólítást küldött 19 tagállamnak, amiért azok nem közölték a befogadási feltételekről szóló irányelv átültetésére tett intézkedéseket, amely alapvető standardokat állapít meg olyan kérdésekkel kapcsolatban, mint a munkavállalás, a szakképzés, a kiskorúak iskoláztatása és oktatása, élelmiszerügy, lakhatás, egészségügyi, orvosi és pszichológiai ellátás, valamint a hátrányos helyzetű személyekre vonatkozó rendelkezések; határozottan úgy véli, hogy a Bizottságnak többet kell tennie a meglévő szabályok teljes és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében; sürgeti a tagállamokat e helyzet orvoslására, összhangban az emberi jogi normákkal, illetve a szolidaritás, a felelősség igazságos elosztása és az őszinte együttműködés Szerződésekben rögzített európai elveivel;

| 38. | tudomásul veszi Juncker elnök közleményét (16) az Unió helyzetéről szóló 2015. évi értékelő beszédében, amelyben megerősítette, hogy támogatja, hogy a menedékkérők hozzáférhessenek a munkaerőpiachoz, miközben kérelmüket feldolgozzák; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a Bizottság az elfogadott határozatok végrehajtásakor nem lépett fel kellő határozottsággal; aggodalmának ad hangot egyes tagállamok azon döntése miatt, hogy lezárják belső határaikat vagy ideiglenes határellenőrzést vezetnek be, amivel veszélyeztetik a schengeni térségen belüli szabad mozgást; |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi Juncker elnök közleményét (16) az Unió helyzetéről szóló 2015. évi értékelő beszédében, amelyben megerősítette, hogy támogatja, hogy a menedékkérők hozzáférhessenek a munkaerőpiachoz, miközben kérelmüket feldolgozzák; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a Bizottság az elfogadott határozatok végrehajtásakor nem lépett fel kellő határozottsággal; aggodalmának ad hangot egyes tagállamok azon döntése miatt, hogy lezárják belső határaikat vagy ideiglenes határellenőrzést vezetnek be, amivel veszélyeztetik a schengeni térségen belüli szabad mozgást;

| 39. | sajnálatát fejezi amiatt, hogy a 2015 szeptemberében kötött, a menekültek tagállamok közötti elosztására vonatkozó megállapodás végrehajtása nem kielégítő; hangsúlyozza, hogy a menekültek befogadására vonatkozó kvótákat a tagállamok többsége nem teljesíti; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre e megállapodásokat, és gyorsítsák fel a menekültek befogadásának és letelepítésének folyamatát; |
| --- | --- |

39.

sajnálatát fejezi amiatt, hogy a 2015 szeptemberében kötött, a menekültek tagállamok közötti elosztására vonatkozó megállapodás végrehajtása nem kielégítő; hangsúlyozza, hogy a menekültek befogadására vonatkozó kvótákat a tagállamok többsége nem teljesíti; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre e megállapodásokat, és gyorsítsák fel a menekültek befogadásának és letelepítésének folyamatát;

| 40. | rámutat arra, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek hosszadalmas feldolgozása, valamint a menedékkérők érkezéskor való nyilvántartásba vételének elmulasztása, nem csak a menekültek és menedékkérők munkaerőpiachoz való kellő idejű és jogszerű hozzáférését gátolja, hanem megteremti a feltételeket a be nem jelentett munkavégzés gyakorlatainak és a súlyos kizsákmányolás valamennyi formájának kialakulásához; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a menedékkérők nyilvántartásba vételének kezelése terén élvonalban lévő tagállamokat; |
| --- | --- |

40.

rámutat arra, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek hosszadalmas feldolgozása, valamint a menedékkérők érkezéskor való nyilvántartásba vételének elmulasztása, nem csak a menekültek és menedékkérők munkaerőpiachoz való kellő idejű és jogszerű hozzáférését gátolja, hanem megteremti a feltételeket a be nem jelentett munkavégzés gyakorlatainak és a súlyos kizsákmányolás valamennyi formájának kialakulásához; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a menedékkérők nyilvántartásba vételének kezelése terén élvonalban lévő tagállamokat;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatáshoz és a védelemhez való hozzáférést a kizsákmányolás és a megkülönböztetés valamennyi áldozata számára biztosítani kell; hangsúlyozza a szociális partnerek, a civil társadalom, a helyi hatóságok, a gazdasági és társadalmi szereplők, valamint az önkéntes szervezetek döntő fontosságú munkáját abban, hogy elérjék ezeket a munkavállalókat és biztosítsák számukra a szükséges információt – elsősorban a jogaikról és kötelezettségeikről, a nekik járó védelemről –, de a támogatást is, figyelembe véve a menekültek tartózkodásának adott esetben ideiglenes jellegét is; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatáshoz és a védelemhez való hozzáférést a kizsákmányolás és a megkülönböztetés valamennyi áldozata számára biztosítani kell; hangsúlyozza a szociális partnerek, a civil társadalom, a helyi hatóságok, a gazdasági és társadalmi szereplők, valamint az önkéntes szervezetek döntő fontosságú munkáját abban, hogy elérjék ezeket a munkavállalókat és biztosítsák számukra a szükséges információt – elsősorban a jogaikról és kötelezettségeikről, a nekik járó védelemről –, de a támogatást is, figyelembe véve a menekültek tartózkodásának adott esetben ideiglenes jellegét is;

| 42. | rámutat annak fontosságára, hogy elkerüljék a gettók kialakulását, hogy a menekültek ténylegesen beilleszkedhessenek a társadalomba; |
| --- | --- |

42.

rámutat annak fontosságára, hogy elkerüljék a gettók kialakulását, hogy a menekültek ténylegesen beilleszkedhessenek a társadalomba;

| 43. | üdvözli a „Harmadik országbeli állampolgárok készségeinek felmérését segítő útmutató” kidolgozását a Bizottság „Új európai készségfejlesztési programja” keretében, melynek célja a harmadik országbeli állampolgárok készségei és képesítései korai felmérésének és dokumentációjának javítása, útmutató biztosítása a tagállamok munkaerőpiacára való beilleszkedés támogatásának jó gyakorlatairól, valamint a frissen érkezett menekültek és menedékkérők online nyelvtanulásánek fejlesztése az Erasmus+ online nyelvtanfolyamokon keresztül; |
| --- | --- |

43.

üdvözli a „Harmadik országbeli állampolgárok készségeinek felmérését segítő útmutató” kidolgozását a Bizottság „Új európai készségfejlesztési programja” keretében, melynek célja a harmadik országbeli állampolgárok készségei és képesítései korai felmérésének és dokumentációjának javítása, útmutató biztosítása a tagállamok munkaerőpiacára való beilleszkedés támogatásának jó gyakorlatairól, valamint a frissen érkezett menekültek és menedékkérők online nyelvtanulásánek fejlesztése az Erasmus+ online nyelvtanfolyamokon keresztül;

| 44. | üdvözli a Bizottság harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési tervét, mely az indulás előtti és az érkezés előtti intézkedések, az oktatás, a foglalkoztatás és a szakképzés, az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés, az aktív részvétel és a társadalmi befogadás kérdésével foglalkozik; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a Bizottság harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési tervét, mely az indulás előtti és az érkezés előtti intézkedések, az oktatás, a foglalkoztatás és a szakképzés, az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés, az aktív részvétel és a társadalmi befogadás kérdésével foglalkozik;

Ajánlások és legjobb gyakorlatok

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy az egyenlő bánásmód elvével, a nemzeti munkaerőpiac helyzetével, valamint au uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban gondoskodjanak a menekültek gyors és maradéktalan munkaerő-piaci integrációjáról és társadalmi befogadásáról, továbbá nyújtsanak tájékoztatást számukra a közszolgáltatásokról, és biztosítsák számukra az ezekhez – többek között a lakáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a szociális védelemhez, a beilleszkedést segítő kurzusokhoz, a nyelvtanulási modulokhoz, valamint egyéb oktatási és képzési intézkedésekhez – való hozzáférést; |
| --- | --- |

45.

felhívja a tagállamokat, hogy az egyenlő bánásmód elvével, a nemzeti munkaerőpiac helyzetével, valamint au uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban gondoskodjanak a menekültek gyors és maradéktalan munkaerő-piaci integrációjáról és társadalmi befogadásáról, továbbá nyújtsanak tájékoztatást számukra a közszolgáltatásokról, és biztosítsák számukra az ezekhez – többek között a lakáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a szociális védelemhez, a beilleszkedést segítő kurzusokhoz, a nyelvtanulási modulokhoz, valamint egyéb oktatási és képzési intézkedésekhez – való hozzáférést;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a befogadási feltételekről szóló irányelv célzott felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők a kérelem benyújtása után a lehető leghamarabb hozzáférjenek a munkaerőpiachoz; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a szociális védelmi előírások konvergenciáját és a munkavállalási engedélyek gyors kiadását a tagállamokban; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a befogadási feltételekről szóló irányelv célzott felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők a kérelem benyújtása után a lehető leghamarabb hozzáférjenek a munkaerőpiachoz; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a szociális védelmi előírások konvergenciáját és a munkavállalási engedélyek gyors kiadását a tagállamokban;

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a menekültek és a menedékkérők eredményes munkavállalásának biztosítása érdekében, különösen annak ellenőrzése révén, hogy a tagállamok nem alkalmaznak-e a munkavállalás vonatkozásában túlságosan korlátozó feltételeket, amelyek indokolatlanul megnehezítenék a munkavállalást; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy csökkentsék a bürokráciát a foglalkoztatásra alkalmas személyek munkaerőpiacra való belépésének megkönnyítése érdekében; emlékeztet arra, hogy ezek az intézkedések egyidejűleg jótékonyan hatnak a menekültek beilleszkedésére, és általában véve az uniós polgárok javát szolgálják; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a menekültek és a menedékkérők eredményes munkavállalásának biztosítása érdekében, különösen annak ellenőrzése révén, hogy a tagállamok nem alkalmaznak-e a munkavállalás vonatkozásában túlságosan korlátozó feltételeket, amelyek indokolatlanul megnehezítenék a munkavállalást; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy csökkentsék a bürokráciát a foglalkoztatásra alkalmas személyek munkaerőpiacra való belépésének megkönnyítése érdekében; emlékeztet arra, hogy ezek az intézkedések egyidejűleg jótékonyan hatnak a menekültek beilleszkedésére, és általában véve az uniós polgárok javát szolgálják;

| 48. | ösztönzi a tagállamokat, hogy az érintettek jogait tiszteletben tartva és a döntéshozatal minőségének veszélyeztetése nélkül rövidítsék le a nemzetközi védelem iránti kérelmek feldolgozási idejét, és már az érkezési befogadó állomásokon értékeljék az iskolai végzettséget és a képesítéseket, és így a korai beavatkozási intézkedéseket – például a nyelvoktatást, a készségek felmérését és a beilleszkedési kurzusokat, többek között az alapvető európai jogokról, az európai értékekről és kultúráról szóló kurzusokat – célzottabban terjesszék ki különösen azokra a menedékkérőkre, akiknek jó eséllyel nemzetközi védelmet fognak biztosítani, továbbá sürgeti, hogy biztosítsanak egyenlő hozzáférést ezekhez az intézkedésekhez; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat olyan egyedi és hatékony intézkedésekkel, amelyek segítségével csökkenthető a kérelmek feldolgozási ideje; |
| --- | --- |

48.

ösztönzi a tagállamokat, hogy az érintettek jogait tiszteletben tartva és a döntéshozatal minőségének veszélyeztetése nélkül rövidítsék le a nemzetközi védelem iránti kérelmek feldolgozási idejét, és már az érkezési befogadó állomásokon értékeljék az iskolai végzettséget és a képesítéseket, és így a korai beavatkozási intézkedéseket – például a nyelvoktatást, a készségek felmérését és a beilleszkedési kurzusokat, többek között az alapvető európai jogokról, az európai értékekről és kultúráról szóló kurzusokat – célzottabban terjesszék ki különösen azokra a menedékkérőkre, akiknek jó eséllyel nemzetközi védelmet fognak biztosítani, továbbá sürgeti, hogy biztosítsanak egyenlő hozzáférést ezekhez az intézkedésekhez; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat olyan egyedi és hatékony intézkedésekkel, amelyek segítségével csökkenthető a kérelmek feldolgozási ideje;

| 49. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő idejű, könnyű és egyenlő hozzáférést a menekültek és menedékkérők számára a képzéshez, ideértve a szakmai gyakorlatot és a tanulószerződéses gyakorlati képzést, annak érdekében, hogy biztosítsák a gyors, hatékony és teljes társadalmi és munkaerő-piaci integrációt, többek között az ahhoz szükséges készségek átadása révén, hogy visszatérésükkor új jövőt teremthessenek; hangsúlyozza, hogy ezt a magánszférával a szakszervezetekkel és a civil társadalommal együtt létrehozott kezdeményezések formájában kell megtenni; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy egyedileg ismerjék el és hitelesítsék a menekültek meglévő készségeit, hivatalos és nem formális kompetenciáit, képességeit és szaktudását; emlékeztet arra, hogy az első akadály, amelyet a menekülteknek le kell küzdeniük, a nyelvi akadály; ezért olyan hatékony intézkedések meghozatalát javasolja, amelyek a befogadó ország nyelvének elsajátítása és megértése mellett – az idegengyűlölő és rasszista érzelmek terjedésének megakadályozása érdekében – a különböző kultúrák kölcsönös megismerését is lehetővé teszik; |
| --- | --- |

49.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő idejű, könnyű és egyenlő hozzáférést a menekültek és menedékkérők számára a képzéshez, ideértve a szakmai gyakorlatot és a tanulószerződéses gyakorlati képzést, annak érdekében, hogy biztosítsák a gyors, hatékony és teljes társadalmi és munkaerő-piaci integrációt, többek között az ahhoz szükséges készségek átadása révén, hogy visszatérésükkor új jövőt teremthessenek; hangsúlyozza, hogy ezt a magánszférával a szakszervezetekkel és a civil társadalommal együtt létrehozott kezdeményezések formájában kell megtenni; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy egyedileg ismerjék el és hitelesítsék a menekültek meglévő készségeit, hivatalos és nem formális kompetenciáit, képességeit és szaktudását; emlékeztet arra, hogy az első akadály, amelyet a menekülteknek le kell küzdeniük, a nyelvi akadály; ezért olyan hatékony intézkedések meghozatalát javasolja, amelyek a befogadó ország nyelvének elsajátítása és megértése mellett – az idegengyűlölő és rasszista érzelmek terjedésének megakadályozása érdekében – a különböző kultúrák kölcsönös megismerését is lehetővé teszik;

| 50. | kéri, hogy a Bizottság Foglalkoztatási Főigazgatósága állítson fel munkacsoportot, hogy a lehető legrövidebb időn belül egész Európára kiterjedő szabályokat dolgozzanak ki a humán készségek, valamint a rögzítésüket biztosító módszerek tekintetében; |
| --- | --- |

50.

kéri, hogy a Bizottság Foglalkoztatási Főigazgatósága állítson fel munkacsoportot, hogy a lehető legrövidebb időn belül egész Európára kiterjedő szabályokat dolgozzanak ki a humán készségek, valamint a rögzítésüket biztosító módszerek tekintetében;

| 51. | üdvözli a migránsok, menekültek és menedékkérők számára a formális és nem formális oktatás, a szakképzés, a szakmai gyakorlat és önkéntes munka lehetőségeivel kapcsolatos többnyelvű információk biztosítását kínáló megoldásokat; ezért kéri az ilyen szolgáltatások kiterjesztését; |
| --- | --- |

51.

üdvözli a migránsok, menekültek és menedékkérők számára a formális és nem formális oktatás, a szakképzés, a szakmai gyakorlat és önkéntes munka lehetőségeivel kapcsolatos többnyelvű információk biztosítását kínáló megoldásokat; ezért kéri az ilyen szolgáltatások kiterjesztését;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az új médián, például a közösségi médián és az alkalmazásokon alapuló innovatív eszközök döntő fontosságú szerepet játszhatnak a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a menekültek regisztrációjával, a készségek felmérésével, az álláskereséssel és a nyelvi képzéssel, valamint a rászorulóknak nyújtott közvetlen támogatással kapcsolatos információcsere elősegítése terén; továbbá arra ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki célzott platformokat és többnyelvű internetes portálokat, amelyek célja tömör és könnyen hozzáférhető információ nyújtása az elismertetés lehetőségeiről, a működő integrációs programokról, és a felelős intézmények listájáról, emlékeztetve arra, hogy valamennyi uniós és EGT-tagállamnak van egy hivatalos, a felsőfokú tanulmányok és oklevelek elismerésével foglalkozó nemzeti információs központja, amely módot ad az egyetemi képesítések összehasonlítására; ebben az összefüggésben arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő ezt a szolgáltatást; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az új médián, például a közösségi médián és az alkalmazásokon alapuló innovatív eszközök döntő fontosságú szerepet játszhatnak a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a menekültek regisztrációjával, a készségek felmérésével, az álláskereséssel és a nyelvi képzéssel, valamint a rászorulóknak nyújtott közvetlen támogatással kapcsolatos információcsere elősegítése terén; továbbá arra ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki célzott platformokat és többnyelvű internetes portálokat, amelyek célja tömör és könnyen hozzáférhető információ nyújtása az elismertetés lehetőségeiről, a működő integrációs programokról, és a felelős intézmények listájáról, emlékeztetve arra, hogy valamennyi uniós és EGT-tagállamnak van egy hivatalos, a felsőfokú tanulmányok és oklevelek elismerésével foglalkozó nemzeti információs központja, amely módot ad az egyetemi képesítések összehasonlítására; ebben az összefüggésben arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő ezt a szolgáltatást;

| 53. | emlékeztet a tagállamok különböző képzési és továbbképzési lehetőségeire és modelljeire, különös tekintettel a kettős képzési modellre, amely néhány tagállamban és a menekültek és menedékkérők körében nem vagy alig ismert, mégis az iskola, képzés és foglalkoztatás közötti folyamatos átmenet révén jelentősen hozzá tud járulni a menekültek munkaerő-piaci és társadalmi integrációjához, célzott képzést biztosítva a hiányszakmákhoz; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet a tagállamok különböző képzési és továbbképzési lehetőségeire és modelljeire, különös tekintettel a kettős képzési modellre, amely néhány tagállamban és a menekültek és menedékkérők körében nem vagy alig ismert, mégis az iskola, képzés és foglalkoztatás közötti folyamatos átmenet révén jelentősen hozzá tud járulni a menekültek munkaerő-piaci és társadalmi integrációjához, célzott képzést biztosítva a hiányszakmákhoz;

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő iránymutatásokat arra vonatkozóan, miként lehet a menekültek képzettségét és képességeit elismerni, ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a képzés és képesítések megszerzése a menekültek származási országaiban számos esetben nem felel meg az európai képzési feltételeknek és szabályoknak; javasolja a Bizottságnak, hogy dolgozzon ki javaslatokat az elismerésre, amelyekkel a tagállamok a menekültek készségeit, képességeit, rátermettségét és ismereteit egyszerűbben, gyorsabban és jobban azonosítani tudja; e tekintetben utal a tagállamok munkaerő-piacainak különbözőségeire és különböző igényeire, és reméli, hogy így gyorsabban, egyszerűbben és hatékonyabban le tudják fedni a munkaerő-szükségleteket a megfelelő területeken, és egyidejűleg biztosítják a menekültek gyors munkaerő-piaci integrációját; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő iránymutatásokat arra vonatkozóan, miként lehet a menekültek képzettségét és képességeit elismerni, ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a képzés és képesítések megszerzése a menekültek származási országaiban számos esetben nem felel meg az európai képzési feltételeknek és szabályoknak; javasolja a Bizottságnak, hogy dolgozzon ki javaslatokat az elismerésre, amelyekkel a tagállamok a menekültek készségeit, képességeit, rátermettségét és ismereteit egyszerűbben, gyorsabban és jobban azonosítani tudja; e tekintetben utal a tagállamok munkaerő-piacainak különbözőségeire és különböző igényeire, és reméli, hogy így gyorsabban, egyszerűbben és hatékonyabban le tudják fedni a munkaerő-szükségleteket a megfelelő területeken, és egyidejűleg biztosítják a menekültek gyors munkaerő-piaci integrációját;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a kék kártyáról szóló irányelv felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a kék kártyáról szóló irányelv felülvizsgálatát;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak fokozniuk kell a diszkrimináció minden formája, az idegengyűlölet és a rasszizmus elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiket többek között azáltal, hogy felhívják a figyelmet a diszkriminációellenes jogszabályokra, továbbá azáltal, hogy támogatják a helyi hatóságok, a civil társadalmi szervezetek, a szociális partnerek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó nemzeti szervek munkáját, továbbá fokozniuk kell erőfeszítéseiket a médiával és az európai polgárokkal folytatott kommunikáció terén, az alapvető európai értékekkel ellentétes mindennemű félretájékoztatás vagy idegengyűlölet elleni fellépés érdekében, amely erőfeszítések nagy mértékben elősegítik a menekültek társadalmi elfogadását és integrációját; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék igénybe a Jogok, egyenlőség és polgárság program finanszírozási lehetőségeit a sokféleséget érintő képzés nyújtásához, illetve a munkaerő-piacra belépő menekültek és migránsok mint munkavállalók törvényes jogainak oktatásához és tájékoztatásához, hogy segítsék őket abban, hogy ne váljanak kizsákmányoló gyakorlatok vagy munkaadók áldozataivá; hangsúlyozza, hogy a többszörös megkülönböztetést figyelembe kell venni az összes migrációs és integrációs politikában; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak fokozniuk kell a diszkrimináció minden formája, az idegengyűlölet és a rasszizmus elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiket többek között azáltal, hogy felhívják a figyelmet a diszkriminációellenes jogszabályokra, továbbá azáltal, hogy támogatják a helyi hatóságok, a civil társadalmi szervezetek, a szociális partnerek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó nemzeti szervek munkáját, továbbá fokozniuk kell erőfeszítéseiket a médiával és az európai polgárokkal folytatott kommunikáció terén, az alapvető európai értékekkel ellentétes mindennemű félretájékoztatás vagy idegengyűlölet elleni fellépés érdekében, amely erőfeszítések nagy mértékben elősegítik a menekültek társadalmi elfogadását és integrációját; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék igénybe a Jogok, egyenlőség és polgárság program finanszírozási lehetőségeit a sokféleséget érintő képzés nyújtásához, illetve a munkaerő-piacra belépő menekültek és migránsok mint munkavállalók törvényes jogainak oktatásához és tájékoztatásához, hogy segítsék őket abban, hogy ne váljanak kizsákmányoló gyakorlatok vagy munkaadók áldozataivá; hangsúlyozza, hogy a többszörös megkülönböztetést figyelembe kell venni az összes migrációs és integrációs politikában;

| 57. | üdvözli a szociális partnerek által a háromoldalú szociális csúcstalálkozón résztvevő szociális partnerek által 2016. március 16-án kiadott, a menekültválságról szóló közös nyilatkozatot, amelyben rögzítik elkötelezettségüket és szándékukat arra vonatkozóan, hogy a kormányokkal és a többi részes féllel közösen a beilleszkedést támogató politikákat tervezzenek és dolgozzanak ki; úgy véli, hogy a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek olyan pótolhatatlan közvetítők, amelyek meghatározó szerepet játszanak a menekültek munkaerő-piaci és a társadalom egészébe való beilleszkedésében; ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse a szociális partnerekkel folytatott párbeszédet az érdekek kiegyensúlyozott képviselete alapján, a menekültek munkaerő-piaci és foglalkoztatási lehetőségeinek azonosítása céljából; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a szociális partnerek által a háromoldalú szociális csúcstalálkozón résztvevő szociális partnerek által 2016. március 16-án kiadott, a menekültválságról szóló közös nyilatkozatot, amelyben rögzítik elkötelezettségüket és szándékukat arra vonatkozóan, hogy a kormányokkal és a többi részes féllel közösen a beilleszkedést támogató politikákat tervezzenek és dolgozzanak ki; úgy véli, hogy a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek olyan pótolhatatlan közvetítők, amelyek meghatározó szerepet játszanak a menekültek munkaerő-piaci és a társadalom egészébe való beilleszkedésében; ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse a szociális partnerekkel folytatott párbeszédet az érdekek kiegyensúlyozott képviselete alapján, a menekültek munkaerő-piaci és foglalkoztatási lehetőségeinek azonosítása céljából;

| 58. | felhívja a tagállamokat, hogy tanuljanak a városi szinten összegyűjtött tapasztalatokból és gyakorlatokból, és segítsék elő azok megosztását a befogadó munkaerő-piacok támogatása érdekében az összes lakos számára, ideértve a nemzetközi védelem kedvezményezettjeit is, és vonják be a városokat és a helyi önkormányzatokat a társadalmi és gazdasági befogadási szakpolitikák tervezésébe és végrehajtásába; úgy véli, hogy hatékonyabb partnerségre van szükség a különböző kormányzati szintek között, és hogy az uniós és nemzeti kezdeményezéseknek ki kell egészíteniük és erősíteniük kell a polgáraink valós igényeit célzó városi intézkedéseket; úgy véli, hogy a hatékony koordinációt megvalósító és a városokat bevonó helyes tagállami gyakorlatokat el kell ismerni és láthatóvá kell tenni; |
| --- | --- |

58.

felhívja a tagállamokat, hogy tanuljanak a városi szinten összegyűjtött tapasztalatokból és gyakorlatokból, és segítsék elő azok megosztását a befogadó munkaerő-piacok támogatása érdekében az összes lakos számára, ideértve a nemzetközi védelem kedvezményezettjeit is, és vonják be a városokat és a helyi önkormányzatokat a társadalmi és gazdasági befogadási szakpolitikák tervezésébe és végrehajtásába; úgy véli, hogy hatékonyabb partnerségre van szükség a különböző kormányzati szintek között, és hogy az uniós és nemzeti kezdeményezéseknek ki kell egészíteniük és erősíteniük kell a polgáraink valós igényeit célzó városi intézkedéseket; úgy véli, hogy a hatékony koordinációt megvalósító és a városokat bevonó helyes tagállami gyakorlatokat el kell ismerni és láthatóvá kell tenni;

| 59. | szükségesnek tartja, hogy a munkaügyi jogszabályokról és a megkülönböztetés-mentességről megfelelő képzésben részesüljenek a menekültek, valamint a hatóságok, annak biztosítása érdekében, hogy a menekülteket ne zsákmányolják ki be nem jelentett munkavégzési gyakorlatok, a munkaerő egyéb súlyos kizsákmányolási formái, valamint a munkahelyi megkülönböztetés révén; |
| --- | --- |

59.

szükségesnek tartja, hogy a munkaügyi jogszabályokról és a megkülönböztetés-mentességről megfelelő képzésben részesüljenek a menekültek, valamint a hatóságok, annak biztosítása érdekében, hogy a menekülteket ne zsákmányolják ki be nem jelentett munkavégzési gyakorlatok, a munkaerő egyéb súlyos kizsákmányolási formái, valamint a munkahelyi megkülönböztetés révén;

| 60. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson pénzügyi támogatást a bevált gyakorlatok átadhatóságát és más körülményekhez igazítását biztosító olyan transznacionális rendszereknek, mint a kormányzás valamennyi szintjének és több érdekelt félnek a bevonásával működő, különböző érdekelt felek által uniós szinten tervezett és megvalósított személyközi mentorálási és képzési projektek, és biztosítsák a helyszínen való hatékony végrehajtásukat; |
| --- | --- |

60.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson pénzügyi támogatást a bevált gyakorlatok átadhatóságát és más körülményekhez igazítását biztosító olyan transznacionális rendszereknek, mint a kormányzás valamennyi szintjének és több érdekelt félnek a bevonásával működő, különböző érdekelt felek által uniós szinten tervezett és megvalósított személyközi mentorálási és képzési projektek, és biztosítsák a helyszínen való hatékony végrehajtásukat;

| 61. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatot és a bűncselekmények sértettjeinek támogatásáról szóló új irányelvet, valamint biztosítsák a migránsok vagy menedékkérők ellen irányuló erőszak bármely fajtájára – többek között a nemi alapú erőszakra – való felbujtáskellő időben történő kivizsgálását és büntető eljárás alá vonását, az érintettek lakóhelyétől függetlenül; |
| --- | --- |

61.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatot és a bűncselekmények sértettjeinek támogatásáról szóló új irányelvet, valamint biztosítsák a migránsok vagy menedékkérők ellen irányuló erőszak bármely fajtájára – többek között a nemi alapú erőszakra – való felbujtáskellő időben történő kivizsgálását és büntető eljárás alá vonását, az érintettek lakóhelyétől függetlenül;

| 62. | felhívja a figyelmet arra, hogy egyre erősebb a gyűlöletbeszéd, a migránsellenes érzések és az idegengyűlölő erőszak mind intézmények, mind magánszemélyek részéről; |
| --- | --- |

62.

felhívja a figyelmet arra, hogy egyre erősebb a gyűlöletbeszéd, a migránsellenes érzések és az idegengyűlölő erőszak mind intézmények, mind magánszemélyek részéről;

| 63. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a diplomáciai kapcsolatok erősítésére és a menekültek származási országainak stabilizálásához szükséges valamennyi gazdasági és szociális intézkedés elfogadására, hogy saját hazájukban maradhassanak, illetve visszatérhessenek oda; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a diplomáciai kapcsolatok erősítésére és a menekültek származási országainak stabilizálásához szükséges valamennyi gazdasági és szociális intézkedés elfogadására, hogy saját hazájukban maradhassanak, illetve visszatérhessenek oda;

| 64. | kéri, hogy a lehető leghamarabb végezzen átcsoportosításokat az ESZA-ban, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapban (AMIF), az ERFA-ban és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapban (FEAD), hogy így jobban támogassa azon tagállamokat a rövidebb határidőben, amelyekre a legnagyobb teher hárul a menekültügyi válságban; |
| --- | --- |

64.

kéri, hogy a lehető leghamarabb végezzen átcsoportosításokat az ESZA-ban, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapban (AMIF), az ERFA-ban és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapban (FEAD), hogy így jobban támogassa azon tagállamokat a rövidebb határidőben, amelyekre a legnagyobb teher hárul a menekültügyi válságban;

Kultúra, oktatás és sport

| 65. | hangsúlyozza annak sürgető szükségességét, hogy a kísérő nélküli kiskorúak külön védelemben részesüljenek a munkával kapcsolatos kizsákmányolással, erőszakkal és emberkereskedelemmel szemben; továbbá személyes mentorokra és célzott intézkedésekre van szükség, különösen a kiskorú lányok esetében, akik gyakran sérülékenyebbek, nagyobb mértékben ki vannak téve a kizsákmányolás, az emberkereskedelem és a szexuális erőszak veszélyének, és könnyebben rekednek az oktatási rendszeren kívül; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza annak sürgető szükségességét, hogy a kísérő nélküli kiskorúak külön védelemben részesüljenek a munkával kapcsolatos kizsákmányolással, erőszakkal és emberkereskedelemmel szemben; továbbá személyes mentorokra és célzott intézkedésekre van szükség, különösen a kiskorú lányok esetében, akik gyakran sérülékenyebbek, nagyobb mértékben ki vannak téve a kizsákmányolás, az emberkereskedelem és a szexuális erőszak veszélyének, és könnyebben rekednek az oktatási rendszeren kívül;

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy növelje a kultúra, az oktatás és a képzés súlyát azokon az operatív intézkedéseken belül, amelyeket az európai migrációs stratégia keretében hajtanak végre; kéri a Bizottságot, hogy a kultúrák közötti párbeszéd tekintetében konkrét politikát fogadjon el; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot, hogy növelje a kultúra, az oktatás és a képzés súlyát azokon az operatív intézkedéseken belül, amelyeket az európai migrációs stratégia keretében hajtanak végre; kéri a Bizottságot, hogy a kultúrák közötti párbeszéd tekintetében konkrét politikát fogadjon el;

| 67. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy az oktatásra, a képzésre, a kultúrára és a sportra vonatkozó korai, célzott intézkedések révén biztosítsanak elsőbbséget az integrációnak, továbbá a befogadó társadalmak előtt különösen a kiskorúak oktatáshoz való jogának menekültstátuszuktól függetlenül történő biztosítása – amint arról az ENSZ gyermek jogairól szóló egyezményének 22. cikke rendelkezik, a gyermek mindenek felett álló érdekeit tekintve alapvető szempontnak – terén álló kihívásoknak; |
| --- | --- |

67.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy az oktatásra, a képzésre, a kultúrára és a sportra vonatkozó korai, célzott intézkedések révén biztosítsanak elsőbbséget az integrációnak, továbbá a befogadó társadalmak előtt különösen a kiskorúak oktatáshoz való jogának menekültstátuszuktól függetlenül történő biztosítása – amint arról az ENSZ gyermek jogairól szóló egyezményének 22. cikke rendelkezik, a gyermek mindenek felett álló érdekeit tekintve alapvető szempontnak – terén álló kihívásoknak;

| 68. | kitart amellett, hogy tanulmányok készítése, kutatások végzése és statisztikák gyűjtése révén kimerítő elemzést kell végezni, amely alapján a legjobb javaslatokat lehet tenni a politikai kezdeményezésekre és fellépésekre annak megállapítása céljából, hogy a menekültekre vonatkozóan milyen oktatási és különösen felnőttoktatási stratégiára van szükség a menekültek jelenlegi képesítéseinek fényében; |
| --- | --- |

68.

kitart amellett, hogy tanulmányok készítése, kutatások végzése és statisztikák gyűjtése révén kimerítő elemzést kell végezni, amely alapján a legjobb javaslatokat lehet tenni a politikai kezdeményezésekre és fellépésekre annak megállapítása céljából, hogy a menekültekre vonatkozóan milyen oktatási és különösen felnőttoktatási stratégiára van szükség a menekültek jelenlegi képesítéseinek fényében;

| 69. | hangsúlyozza az ingyenes közoktatás, a kultúra, az interkulturális és vallások közötti párbeszéd, a formális és informális tanulás, az egész életen át tartó tanulás, valamint az ifjúság- és sportpolitika alapvető szerepét a menekültek és menedékkérők integrációjának és társadalmi befogadásának elősegítése terén, valamint a befogadó országok megértésének és szolidaritásának szerepét a rasszizmus, idegengyűlölet és szélsőségesség elleni küzdelem terén, továbbá a nagyobb kohézióval rendelkező és befogadóbb társadalom létrehozása terén, amelynek alapja a kulturális sokszínűség, a közös európai értékek előmozdítása, valamint az alapvető jogok védelme; hangsúlyozza a kulturális és nyelvi közvetítés biztosításának szükségességét abban az időszakban, amelyben a menekültek és menedékkérők kezdik megismerni a befogadó ország nyelvét, valamint kulturális és társadalmi értékeit; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza az ingyenes közoktatás, a kultúra, az interkulturális és vallások közötti párbeszéd, a formális és informális tanulás, az egész életen át tartó tanulás, valamint az ifjúság- és sportpolitika alapvető szerepét a menekültek és menedékkérők integrációjának és társadalmi befogadásának elősegítése terén, valamint a befogadó országok megértésének és szolidaritásának szerepét a rasszizmus, idegengyűlölet és szélsőségesség elleni küzdelem terén, továbbá a nagyobb kohézióval rendelkező és befogadóbb társadalom létrehozása terén, amelynek alapja a kulturális sokszínűség, a közös európai értékek előmozdítása, valamint az alapvető jogok védelme; hangsúlyozza a kulturális és nyelvi közvetítés biztosításának szükségességét abban az időszakban, amelyben a menekültek és menedékkérők kezdik megismerni a befogadó ország nyelvét, valamint kulturális és társadalmi értékeit;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a sport a társadalmi és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításának eszközeként fontos szerepet tölt be azáltal, hogy előmozdítja a helyi népesség és a menekültek, illetve menedékkérők közötti pozitív kapcsolatokat, és felhívja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a menekültek közös kulturális vagy sporttevékenységen keresztül történő társadalmi integrációját célzó programokat; ezért támogatja a sportszervezetek meglévő kezdeményezéseit, valamint a menekültek társadalmi integrációja céljából a sporttevékenységekkel foglalkozó különböző szervezetek körében ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a sport a társadalmi és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításának eszközeként fontos szerepet tölt be azáltal, hogy előmozdítja a helyi népesség és a menekültek, illetve menedékkérők közötti pozitív kapcsolatokat, és felhívja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a menekültek közös kulturális vagy sporttevékenységen keresztül történő társadalmi integrációját célzó programokat; ezért támogatja a sportszervezetek meglévő kezdeményezéseit, valamint a menekültek társadalmi integrációja céljából a sporttevékenységekkel foglalkozó különböző szervezetek körében ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 71. | mélyen aggasztja a kulturális hálózatok jelenlegi eltűnése, amely a Kreatív Európa keretprogram új irányultságának tudható be; |
| --- | --- |

71.

mélyen aggasztja a kulturális hálózatok jelenlegi eltűnése, amely a Kreatív Európa keretprogram új irányultságának tudható be;

| 72. | hangsúlyozza, hogy a menekülttáborokban működő oktatási intézmények, illetve az adott intézmény szerinti tagállam iskolarendszere közötti zökkenőmentes átmenethez hatékony eljárásokra van szükség; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a menekülttáborokban működő oktatási intézmények, illetve az adott intézmény szerinti tagállam iskolarendszere közötti zökkenőmentes átmenethez hatékony eljárásokra van szükség;

| 73. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok megkönnyítsék a menekült diákok iskolai beiratkozását az oktatás minden szintjén, és nagyobb erőfeszítést sürget a diákok szétosztása és a nemzeti oktatási rendszerekben való hatékony elhelyezésük érdekében; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok megkönnyítsék a menekült diákok iskolai beiratkozását az oktatás minden szintjén, és nagyobb erőfeszítést sürget a diákok szétosztása és a nemzeti oktatási rendszerekben való hatékony elhelyezésük érdekében;

| 74. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat „oktatási folyosók” létrehozására, előmozdítva az európai egyetemekkel és a Mediterrán Egyetemek Uniójával (UNIMED) kötött megállapodásokat a konfliktusövezetekből érkező menekült diákok befogadására, az oktatáshoz való hozzáférésük megkönnyítése, valamint a kölcsönös támogatás és az önkéntesség előmozdítása érdekében; üdvözli a számos európai egyetem és azok partnerségei által ezzel kapcsolatban elfogadott kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

74.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat „oktatási folyosók” létrehozására, előmozdítva az európai egyetemekkel és a Mediterrán Egyetemek Uniójával (UNIMED) kötött megállapodásokat a konfliktusövezetekből érkező menekült diákok befogadására, az oktatáshoz való hozzáférésük megkönnyítése, valamint a kölcsönös támogatás és az önkéntesség előmozdítása érdekében; üdvözli a számos európai egyetem és azok partnerségei által ezzel kapcsolatban elfogadott kezdeményezéseket;

| 75. | üdvözli a non-profit intézmények által indított európai és nemzeti programokat, valamint magánkezdeményezéseket, amelyek segítséget nyújtanak a tudományos és más szakterületen tevékenykedő migráns egyetemi oktatóknak, valamint helyesli ezek fejlesztésének elősegítését és támogatásukat; |
| --- | --- |

75.

üdvözli a non-profit intézmények által indított európai és nemzeti programokat, valamint magánkezdeményezéseket, amelyek segítséget nyújtanak a tudományos és más szakterületen tevékenykedő migráns egyetemi oktatóknak, valamint helyesli ezek fejlesztésének elősegítését és támogatásukat;

| 76. | felhívja a tagállamokat, hogy az integráció azonnali megkezdésének biztosítása érdekében nyújtsanak megoldásokat a gyakorlatközpontú, érthető előkészítő jellegű oktatási tájékoztatáshoz különböző nyelveken; |
| --- | --- |

76.

felhívja a tagállamokat, hogy az integráció azonnali megkezdésének biztosítása érdekében nyújtsanak megoldásokat a gyakorlatközpontú, érthető előkészítő jellegű oktatási tájékoztatáshoz különböző nyelveken;

| 77. | felszólítja a tagállamokat, hogy az oktatási rendszerbe való bekerülésükkor nyújtsanak célzott támogatást a menekült és menedékkérő gyermekeknek és a fiataloknak, például intenzív nyelvtanfolyamokon és általános felkészítő programokon keresztül, beleértve a pedagógiai támogatást, hogy mielőbb becsatlakozhassanak a normál osztályokba; kiemeli, hogy kezelni kell az egyes csoportok – különösen a kísérő nélküli kiskorúak és az alapoktatásban nem részesült felnőttek – sajátos szükségleteit és sebezhetőségét; |
| --- | --- |

77.

felszólítja a tagállamokat, hogy az oktatási rendszerbe való bekerülésükkor nyújtsanak célzott támogatást a menekült és menedékkérő gyermekeknek és a fiataloknak, például intenzív nyelvtanfolyamokon és általános felkészítő programokon keresztül, beleértve a pedagógiai támogatást, hogy mielőbb becsatlakozhassanak a normál osztályokba; kiemeli, hogy kezelni kell az egyes csoportok – különösen a kísérő nélküli kiskorúak és az alapoktatásban nem részesült felnőttek – sajátos szükségleteit és sebezhetőségét;

| 78. | emlékezteti az Uniót és a tagállamokat arra a kötelezettségükre, hogy a nemzetközi rendelkezéseknek megfelelően vészhelyzetekben különleges védelmet biztosítsanak a kiskorúak – többek között a menekült gyermekek – részére, és különösen garantálják hozzáférésüket az iskolákhoz és oktatási létesítményekhez; üdvözli, hogy az Unió a humanitárius segítségnyújtásra fordított teljes 2016. évi költségvetésének 4 %-át az oktatásra költi, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is szorgalmazzák nemzetközi szinten a szükséghelyzetben lévők oktatására fordított támogatás meglévő segélyprogramokon belüli növelését, tekintettel az Isztambulban 2016 májusában tartandó humanitárius csúcstalálkozóra; |
| --- | --- |

78.

emlékezteti az Uniót és a tagállamokat arra a kötelezettségükre, hogy a nemzetközi rendelkezéseknek megfelelően vészhelyzetekben különleges védelmet biztosítsanak a kiskorúak – többek között a menekült gyermekek – részére, és különösen garantálják hozzáférésüket az iskolákhoz és oktatási létesítményekhez; üdvözli, hogy az Unió a humanitárius segítségnyújtásra fordított teljes 2016. évi költségvetésének 4 %-át az oktatásra költi, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is szorgalmazzák nemzetközi szinten a szükséghelyzetben lévők oktatására fordított támogatás meglévő segélyprogramokon belüli növelését, tekintettel az Isztambulban 2016 májusában tartandó humanitárius csúcstalálkozóra;

| 79. | ajánlja, hogy a menekült gyermekek részére saját országuk nyelvén tartsanak kiegészítő nyelvórákat; |
| --- | --- |

79.

ajánlja, hogy a menekült gyermekek részére saját országuk nyelvén tartsanak kiegészítő nyelvórákat;

| 80. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy többek között az EU területén működő fogadóállomásokon és gyűjtőpontokon indítsanak el oktatási támogató intézkedéseket, főként a befogadó környezet kialakításának érdekében, amelyek támogatást nyújtanak azon humanitárius szervezetek és nem kormányzati szervezetek erőfeszítéseihez, amelyek a befogadó táborokban már elindítottak ösztönző és oktatási projekteket; fontosnak tartja, hogy segítséget és támogatást nyújtsanak valódi oktatási létesítmények fejlesztésére a menekülttáborokban, ideértve a harmadik országokban működő táborokat is; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy többek között az EU területén működő fogadóállomásokon és gyűjtőpontokon indítsanak el oktatási támogató intézkedéseket, főként a befogadó környezet kialakításának érdekében, amelyek támogatást nyújtanak azon humanitárius szervezetek és nem kormányzati szervezetek erőfeszítéseihez, amelyek a befogadó táborokban már elindítottak ösztönző és oktatási projekteket; fontosnak tartja, hogy segítséget és támogatást nyújtsanak valódi oktatási létesítmények fejlesztésére a menekülttáborokban, ideértve a harmadik országokban működő táborokat is;

| 81. | üdvözli az új ajánlattételi felhívásokat, amelyek az interkulturális párbeszédet, a kulturális és társadalmi befogadást és az integrációt célzó kulturális, oktatási, sportprogramokat, valamint ifjúsági mobilitási programokat támogatnak a Kreatív Európa és az Erasmus+ programok keretében; hangsúlyozza az olyan projektek alkalmazása előtt álló akadályok elmozdításának szükségességét, amelyek célja a menekültek integrációja, valamint annak szükségességét, hogy a programokhoz való hozzáférést mindenki számára megkönnyítsék; |
| --- | --- |

81.

üdvözli az új ajánlattételi felhívásokat, amelyek az interkulturális párbeszédet, a kulturális és társadalmi befogadást és az integrációt célzó kulturális, oktatási, sportprogramokat, valamint ifjúsági mobilitási programokat támogatnak a Kreatív Európa és az Erasmus+ programok keretében; hangsúlyozza az olyan projektek alkalmazása előtt álló akadályok elmozdításának szükségességét, amelyek célja a menekültek integrációja, valamint annak szükségességét, hogy a programokhoz való hozzáférést mindenki számára megkönnyítsék;

| 82. | kéri a tagállamokat, hogy karolják fel a hatóságok, a nem kormányzati szervezetek, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek és a menekültek közösségei közötti fokozottabb együttműködés, politikai koherencia és párbeszéd biztosítását célzó kezdeményezéseket a kölcsönös ismeretek és megértés elmélyítése érdekében, valamint kéri a tagállamokat, hogy elemezzék a magas minőségű oktatáshoz való egyenlő hozzáférést biztosító további kezdeményezések indításának lehetőségét, amelyek révén a migránsok és menekültek pozitív oktatási környezetbe integrálhatók; |
| --- | --- |

82.

kéri a tagállamokat, hogy karolják fel a hatóságok, a nem kormányzati szervezetek, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek és a menekültek közösségei közötti fokozottabb együttműködés, politikai koherencia és párbeszéd biztosítását célzó kezdeményezéseket a kölcsönös ismeretek és megértés elmélyítése érdekében, valamint kéri a tagállamokat, hogy elemezzék a magas minőségű oktatáshoz való egyenlő hozzáférést biztosító további kezdeményezések indításának lehetőségét, amelyek révén a migránsok és menekültek pozitív oktatási környezetbe integrálhatók;

| 83. | hangsúlyozza a tanárok alapvető szerepét a menekült és migráns gyermekeknek és fiataloknak az oktatási rendszerbe való integrálása terén, és hangsúlyozza, hogy szükség van az erre szakosodott tanítókra, illetve az ez irányú továbbképzések oktatóira; erre tekintettel felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy mérlegeljék együttműködési csatornák létrehozását a tanárok részére, amelyek révén megoszthatják tapasztalataikat, lehetőségük nyílik a bevált gyakorlatok cseréjére és kölcsönös támogatást kapnak egymástól; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza a tanárok alapvető szerepét a menekült és migráns gyermekeknek és fiataloknak az oktatási rendszerbe való integrálása terén, és hangsúlyozza, hogy szükség van az erre szakosodott tanítókra, illetve az ez irányú továbbképzések oktatóira; erre tekintettel felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy mérlegeljék együttműködési csatornák létrehozását a tanárok részére, amelyek révén megoszthatják tapasztalataikat, lehetőségük nyílik a bevált gyakorlatok cseréjére és kölcsönös támogatást kapnak egymástól;

| 84. | felszólítja a tagállamokat, hogy segítsenek a migráns tanároknak és felsőoktatási oktatóknak oktatási megbízásokat találni abból a célból, hogy egyrészt javítsanak helyzetükön, másrészt megfelelően hasznosíthassák nyelvi és tanári készségeiket és tapasztalataikat az oktatási rendszerben; |
| --- | --- |

84.

felszólítja a tagállamokat, hogy segítsenek a migráns tanároknak és felsőoktatási oktatóknak oktatási megbízásokat találni abból a célból, hogy egyrészt javítsanak helyzetükön, másrészt megfelelően hasznosíthassák nyelvi és tanári készségeiket és tapasztalataikat az oktatási rendszerben;

| 85. | támogatja azt az elképzelést, hogy a tanárok részére információs szolgálatokat hozzanak létre, amelyek aktuális segítséget nyújtanak számukra az osztálytermeken belüli sokféleség különböző formáinak kezeléséhez, valamint a kultúrák közötti párbeszéd és az iránymutatás előmozdításához olyan esetekben, amikor konfliktusokba ütköznek vagy a radikalizálódás veszélyének kitett tanulókkal találkoznak; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy bővítsék a politikai ismeretek oktatásának lehetőségeit, és biztosítsanak megfelelő képzési lehetőségeket és tananyagot a menekülés okainak tisztázása, valamint a szélsőségesség elleni küzdelem eszközeiként; |
| --- | --- |

85.

támogatja azt az elképzelést, hogy a tanárok részére információs szolgálatokat hozzanak létre, amelyek aktuális segítséget nyújtanak számukra az osztálytermeken belüli sokféleség különböző formáinak kezeléséhez, valamint a kultúrák közötti párbeszéd és az iránymutatás előmozdításához olyan esetekben, amikor konfliktusokba ütköznek vagy a radikalizálódás veszélyének kitett tanulókkal találkoznak; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy bővítsék a politikai ismeretek oktatásának lehetőségeit, és biztosítsanak megfelelő képzési lehetőségeket és tananyagot a menekülés okainak tisztázása, valamint a szélsőségesség elleni küzdelem eszközeiként;

| 86. | hangsúlyozza az iskolák által a tanácsadás, a nyelvi és kulturális közvetítés terén betöltött szerep fontosságát, beleértve a demokratikus értékek közvetítését az állampolgári ismeretek oktatása és aktív állampolgársági programok révén, továbbá az iskolák kulcsszerepét a tanulók – és családjuk – társadalmi és kulturális befogadása és integrációja felgyorsításának és biztosításának terén; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza az iskolák által a tanácsadás, a nyelvi és kulturális közvetítés terén betöltött szerep fontosságát, beleértve a demokratikus értékek közvetítését az állampolgári ismeretek oktatása és aktív állampolgársági programok révén, továbbá az iskolák kulcsszerepét a tanulók – és családjuk – társadalmi és kulturális befogadása és integrációja felgyorsításának és biztosításának terén;

| 87. | üdvözli a Tanács arra irányuló döntését, hogy a 2015–2018. évre szóló kulturális munkatervben konkrét intézkedéseket szentel a kultúra, a művészetek és a kultúrák közötti párbeszéd által a bevándorlók integrációjában betöltött szerepnek, valamint számba veszi a tagállamokban alkalmazott bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

87.

üdvözli a Tanács arra irányuló döntését, hogy a 2015–2018. évre szóló kulturális munkatervben konkrét intézkedéseket szentel a kultúra, a művészetek és a kultúrák közötti párbeszéd által a bevándorlók integrációjában betöltött szerepnek, valamint számba veszi a tagállamokban alkalmazott bevált gyakorlatokat;

| 88. | hangsúlyozza, hogy a művészet integrációs eszközként való használatát jobban elő kellene mozdítani, valamint elő kellene segíteni és fokozni kellene a menekültek művészeti tevékenységekben való részvételét; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy a művészet integrációs eszközként való használatát jobban elő kellene mozdítani, valamint elő kellene segíteni és fokozni kellene a menekültek művészeti tevékenységekben való részvételét;

| 89. | üdvözli a Bizottság által létrehozott, a kultúrák közötti párbeszéddel, valamint a bevándorlók és a menekültek művészeteken és párbeszéden keresztül történő integrálásával foglalkozó új szakértői munkacsoportot (17), amely 2017 végén készül kiadni egy helyes gyakorlatokról szóló kézikönyvet; |
| --- | --- |

89.

üdvözli a Bizottság által létrehozott, a kultúrák közötti párbeszéddel, valamint a bevándorlók és a menekültek művészeteken és párbeszéden keresztül történő integrálásával foglalkozó új szakértői munkacsoportot (17), amely 2017 végén készül kiadni egy helyes gyakorlatokról szóló kézikönyvet;

| 90. | hangsúlyozza az oktatási alkalmazások, videók és feladatok, valamint a menekülteknek készült – oktatásuk és képzésük megkönnyítésére és kiegészítésére szolgáló – tanulási platformok előmozdításának és továbbfejlesztésének a jelentőségét; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza az oktatási alkalmazások, videók és feladatok, valamint a menekülteknek készült – oktatásuk és képzésük megkönnyítésére és kiegészítésére szolgáló – tanulási platformok előmozdításának és továbbfejlesztésének a jelentőségét;

o

o o

| 91. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

91.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0176.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0317.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0105.

(4)  HL C 36., 2016.1.29., 91. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0008.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0320.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0073.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0418.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/518768/IPOL-EMPL_NT%282014%29518768_EN.pdf

(10)  HL L 337., 2011.12.20., 9. o.

(11)  http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/social-issues-migration-health/making-integration-work-humanitarian-migrants_9789264251236-en

(12)  Lásd elfogadott szövegek, 2016.3.8., P8_TA(2016)0073.

(13)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6067_hu.htm

(14)  http://www.europarl.europa.eu/news/hu/news-room/20131118IPR25534/A-k%C3%A9pvisel%C5%91k-j%C3%B3v%C3%A1hagyt%C3%A1k-az-%C3%BAj-koh%C3%A9zi%C3%B3s-politik%C3%A1t-325-milli%C3%A1rd-a-r%C3%A9gi%C3%B3knak

(15)  COM(2015)0240.

(16)  http://ec.europa.eu/avservices/video/player.cfm?ref=I107934

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14444-2015-INIT/hu/pdf

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/19

---

P8_TA(2016)0298

Szociális és környezetvédelmi normák, emberi jogok, és vállalati felelősségvállalás

Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról (2015/2038(INI))

(2018/C 101/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 11., 153., 191., 207. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 11., 153., 191., 207. és 218. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29., 31. és 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29., 31. és 32. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság közleményére: A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság közleményére: A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a 10. WTO Miniszteri Konferencia végkövetkeztetéseire (MC10) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 10. WTO Miniszteri Konferencia végkövetkeztetéseire (MC10) (1),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra (2015. november 30-tóldecember 11-ig) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra (2015. november 30-tóldecember 11-ig) (2),

| — | tekintettel az emberi jogoknak és a demokráciának a világban fennálló helyzetéről szóló, 2014. évi éves uniós jelentésre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogoknak és a demokráciának a világban fennálló helyzetéről szóló, 2014. évi éves uniós jelentésre (3),

| — | tekintettel „Az emberi jogok központi szerepének megőrzése az uniós menetrendben” című, a 2015–2019-es időszakra szóló, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok központi szerepének megőrzése az uniós menetrendben” című, a 2015–2019-es időszakra szóló, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel az emberi jogok hatásainak elemzésére vonatkozó irányelvekre a kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikai kezdeményezések hatásvizsgálataiban (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok hatásainak elemzésére vonatkozó irányelvekre a kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikai kezdeményezések hatásvizsgálataiban (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament Tematikus Főosztálya által 2015-ben közzétett, „Emberi jogi és demokráciazáradékok nemzetközi megállapodásokban” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Tematikus Főosztálya által 2015-ben közzétett, „Emberi jogi és demokráciazáradékok nemzetközi megállapodásokban” című tanulmányra,

| — | tekintettel az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott állásfoglalásra: Világunk átalakítása: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend (5) |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott állásfoglalásra: Világunk átalakítása: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend (5)

| — | tekintettel az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaira (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaira (8),

| — | tekintettel az OECD-nek a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló útmutatására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD-nek a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló útmutatására (9),

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló, 2015. július 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló, 2015. július 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0144),

| — | tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011-14)” című közleményére (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011-14)” című közleményére (COM(2011)0681),

| — | tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015) (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015) (10),

| — | tekintettel az Európai Parlament Tematikus Főosztálya által kiadott „Az EU kereskedelempolitikája: a nemi aspektus figyelmen kívül hagyásától a nemek közötti egyenlőség figyelembevételéig’ című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Tematikus Főosztálya által kiadott „Az EU kereskedelempolitikája: a nemi aspektus figyelmen kívül hagyásától a nemek közötti egyenlőség figyelembevételéig’ című tanulmányra,

| — | tekintettel a demokratikus és méltányos nemzetközi rend előmozdításával foglalkozó független szakértő negyedik jelentésére – az ENSZ főtitkárának 2015. augusztus 5-én a közgyűléshez benyújtott megjegyzése (A/70/285), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratikus és méltányos nemzetközi rend előmozdításával foglalkozó független szakértő negyedik jelentésére – az ENSZ főtitkárának 2015. augusztus 5-én a közgyűléshez benyújtott megjegyzése (A/70/285),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az ENSZ 64/292. számú határozatára, amelyben az Egyesült Nemzetek közgyűlése alapvető emberi jogokként ismeri el a vízhez és a szennyvízelvezetéshez való jogot, és deklarálja azt is, hogy a vízhez és a szennyvízelvezetéshez való jog elengedhetetlen minden emberi jog érvényesüléséhez, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 64/292. számú határozatára, amelyben az Egyesült Nemzetek közgyűlése alapvető emberi jogokként ismeri el a vízhez és a szennyvízelvezetéshez való jogot, és deklarálja azt is, hogy a vízhez és a szennyvízelvezetéshez való jog elengedhetetlen minden emberi jog érvényesüléséhez,

| — | tekintettel a Right2Watereurópai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Right2Watereurópai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „a nemzetközi kereskedelempolitikáról az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a nemzetközi kereskedelempolitikáról az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Parlament C. Tematikus Főosztálya által 2014-ben közzétett, „A nemek közötti egyenlőség érvényesítése az Európai Parlament bizottságaiban és küldöttségeiben” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament C. Tematikus Főosztálya által 2014-ben közzétett, „A nemek közötti egyenlőség érvényesítése az Európai Parlament bizottságaiban és küldöttségeiben” című tanulmányra,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Tanács 26/9. számú állásfoglalására (15), amelyben úgy döntött, „hogy létrehoz egy nyitott, kormányközi munkacsoportot, amely a transznacionális vállalatokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozik az emberi jogok tekintetében, és amelynek az lesz a feladata, hogy kidolgozzon egy nemzetközi szinten kötelező érvényű dokumentumot, amely a nemzetközi emberi jogi jogszabályok területén szabályozza a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységeit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Tanács 26/9. számú állásfoglalására (15), amelyben úgy döntött, „hogy létrehoz egy nyitott, kormányközi munkacsoportot, amely a transznacionális vállalatokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozik az emberi jogok tekintetében, és amelynek az lesz a feladata, hogy kidolgozzon egy nemzetközi szinten kötelező érvényű dokumentumot, amely a nemzetközi emberi jogi jogszabályok területén szabályozza a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységeit”,

| — | tekintettel az Unió 978/2012/EU rendeletben előírt, megreformált általános vámkedvezmény-rendszerére (GSP), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió 978/2012/EU rendeletben előírt, megreformált általános vámkedvezmény-rendszerére (GSP),

| — | tekintettel „az általános vámkedvezmény-rendszerről a 2014–2015-ös időszakra vonatkozóan” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági jelentésre (COM(2016)0029), |
| --- | --- |

—

tekintettel „az általános vámkedvezmény-rendszerről a 2014–2015-ös időszakra vonatkozóan” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági jelentésre (COM(2016)0029),

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatások felülvizsgált változatára, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozatra, a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács keretrendszerére, az ENSZ Globális Megállapodásának tíz alapelvére, és a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos iránymutatásokat tartalmazó ISO 26000 szabványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatások felülvizsgált változatára, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozatra, a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács keretrendszerére, az ENSZ Globális Megállapodásának tíz alapelvére, és a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos iránymutatásokat tartalmazó ISO 26000 szabványra,

| — | tekintettel a kellő gondosságról szóló, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket előmozdító francia törvénytervezetre, valamint Juncker elnök G7-csúcstalálkozón tett nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a kellő gondosságról szóló, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket előmozdító francia törvénytervezetre, valamint Juncker elnök G7-csúcstalálkozón tett nyilatkozatára;

| — | tekintettel a jelenleg az ENSZ Felelős Befektetési Elvei (PRI) és az ENSZ Globális Megállapodás keretében zajló „Hosszú távú értékteremtés a vállalatok és befektetők számára” elnevezésű projektre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jelenleg az ENSZ Felelős Befektetési Elvei (PRI) és az ENSZ Globális Megállapodás keretében zajló „Hosszú távú értékteremtés a vállalatok és befektetők számára” elnevezésű projektre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0217/2016),

| A. | mivel a Parlament a Bizottság részére ajánlásokat adott ki a szociális és környezetvédelmi normákra, az emberi jogokra és a társadalmi felelősségvállalásra vonatkozóan 2010-ben; mivel ezen ajánlások közül számosat megvalósítottak, de voltak olyanok is, amelyeket nem; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament a Bizottság részére ajánlásokat adott ki a szociális és környezetvédelmi normákra, az emberi jogokra és a társadalmi felelősségvállalásra vonatkozóan 2010-ben; mivel ezen ajánlások közül számosat megvalósítottak, de voltak olyanok is, amelyeket nem;

| B. | mivel a Parlament társjogalkotóként jár el az Unió közös kereskedelmi politikájának végrehajtását meghatározó keretre vonatkozó intézkedések esetében; mivel az Unió által megtárgyalt kereskedelmi valamennyi megállapodás ratifikálásához szükség van a Parlament jóváhagyására, mivel a Parlament ajánlásainak megvalósítása ezért elengedhetetlenül szükséges a Bizottság által a közös kereskedelmi politika területén vállalt bármely kezdeményezés sikerének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament társjogalkotóként jár el az Unió közös kereskedelmi politikájának végrehajtását meghatározó keretre vonatkozó intézkedések esetében; mivel az Unió által megtárgyalt kereskedelmi valamennyi megállapodás ratifikálásához szükség van a Parlament jóváhagyására, mivel a Parlament ajánlásainak megvalósítása ezért elengedhetetlenül szükséges a Bizottság által a közös kereskedelmi politika területén vállalt bármely kezdeményezés sikerének biztosítása érdekében;

| C. | mivel a kereskedelem kiemelt szerepet játszik az üzleti lehetődések népszerűsítésében, a jólét megteremtésében és a foglalkoztatás arányának növelésében, továbbá előmozdítja a gazdasági fejlődést, a társadalmi előrehaladást, az életszínvonal és az életminőség javulását, valamint az emberi jogi normák hosszú távon történő javítását; |
| --- | --- |

C.

mivel a kereskedelem kiemelt szerepet játszik az üzleti lehetődések népszerűsítésében, a jólét megteremtésében és a foglalkoztatás arányának növelésében, továbbá előmozdítja a gazdasági fejlődést, a társadalmi előrehaladást, az életszínvonal és az életminőség javulását, valamint az emberi jogi normák hosszú távon történő javítását;

| D. | mivel az Unió kiemeli szilárd, „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiájában is megerősített kötelezettségvállalását a fenntartható fejlődés, az emberi jogok és jó kormányzás olyan ösztönzők általi elősegítése mellett, mint amilyen a GSP+ és a preferenciális piaci hozzáférésről szóló rendelkezések az olyan országokban, amelyek elkötelezték magukat az azon területekre vonatkozó fő nemzetközi egyezmények végrehajtása mellett; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió kiemeli szilárd, „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiájában is megerősített kötelezettségvállalását a fenntartható fejlődés, az emberi jogok és jó kormányzás olyan ösztönzők általi elősegítése mellett, mint amilyen a GSP+ és a preferenciális piaci hozzáférésről szóló rendelkezések az olyan országokban, amelyek elkötelezték magukat az azon területekre vonatkozó fő nemzetközi egyezmények végrehajtása mellett;

| E. | mivel az EU képes pozitívan hozzájárulni az emberi jogok fokozottabb tiszteletben tartásához, valamint a fenntartható fejlődéshez globálisan a kereskedelmi politikáján keresztül; mivel a Bizottságnak e célt szem előtt tartva kell folytatnia tevékenységeit; mivel a kereskedelmi és befektetési megállapodások hatást gyakorolnak az emberi jogokra és a fenntartható fejlődésre, ezért úgy kellene megtervezni azokat, hogy támogassák a társadalmi és környezetvédelmi haladást, garantálva, hogy az európai normák ne csökkenjenek, valamint hogy az emberi jogokat, a szociális és környezetvédelmi normákat tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU képes pozitívan hozzájárulni az emberi jogok fokozottabb tiszteletben tartásához, valamint a fenntartható fejlődéshez globálisan a kereskedelmi politikáján keresztül; mivel a Bizottságnak e célt szem előtt tartva kell folytatnia tevékenységeit; mivel a kereskedelmi és befektetési megállapodások hatást gyakorolnak az emberi jogokra és a fenntartható fejlődésre, ezért úgy kellene megtervezni azokat, hogy támogassák a társadalmi és környezetvédelmi haladást, garantálva, hogy az európai normák ne csökkenjenek, valamint hogy az emberi jogokat, a szociális és környezetvédelmi normákat tiszteletben tartsák;

| F. | mivel a nemzetközi vállalatok kereskedelmi tevékenysége és külföldi beruházásai hozzájárulnak az emberi és szociális jogok, valamint a munkavállalói jogok iránti nagyobb elkötelezettséghez azokban az országokban, ahol a vállalatok tevékenységet végeznek; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi vállalatok kereskedelmi tevékenysége és külföldi beruházásai hozzájárulnak az emberi és szociális jogok, valamint a munkavállalói jogok iránti nagyobb elkötelezettséghez azokban az országokban, ahol a vállalatok tevékenységet végeznek;

| G. | mivel a Parlament hozzájárulása ajánlásainak hatékony végrehajtása tükrében mérhető; mivel a megállapodások megvalósítását rendszeresen nyomon kell követni annak ellenőrzése érdekében, hogy a kereskedelmi megállapodásokban vállalt célokat és kötelezettségeket, elsősorban az emberi jogok védelme terén betartják-e; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament hozzájárulása ajánlásainak hatékony végrehajtása tükrében mérhető; mivel a megállapodások megvalósítását rendszeresen nyomon kell követni annak ellenőrzése érdekében, hogy a kereskedelmi megállapodásokban vállalt célokat és kötelezettségeket, elsősorban az emberi jogok védelme terén betartják-e;

| H. | mivel az EUMSZ 208. cikke szerint az Uniónak és tagállamainak törvényes kötelessége politikáit összehangolni a fejlesztési célokkal; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUMSZ 208. cikke szerint az Uniónak és tagállamainak törvényes kötelessége politikáit összehangolni a fejlesztési célokkal;

| I. | mivel a új kereskedelmi és befektetési stratégiára irányuló, „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című javaslata elismeri a kereskedelem, az emberi jogok, valamint a társadalmi és környezetvédelmi normák közötti kapcsolatot, és ragaszkodik ahhoz, hogy ezeket a jogokat és normákat az uniós gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok szerves részévé kell tenni; |
| --- | --- |

I.

mivel a új kereskedelmi és befektetési stratégiára irányuló, „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című javaslata elismeri a kereskedelem, az emberi jogok, valamint a társadalmi és környezetvédelmi normák közötti kapcsolatot, és ragaszkodik ahhoz, hogy ezeket a jogokat és normákat az uniós gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok szerves részévé kell tenni;

| J. | mivel a transznacionális globális kiskereskedők és vállalkozások felelősséget viselnek azért, hogy elősegítsék a termelő országokban a munkakörülmények és a bérek javítását; |
| --- | --- |

J.

mivel a transznacionális globális kiskereskedők és vállalkozások felelősséget viselnek azért, hogy elősegítsék a termelő országokban a munkakörülmények és a bérek javítását;

| K. | mivel a nők jogai az emberi jogok részét képezik; mivel a nemek közötti egyenlőség kérdése a kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlesztéséről szóló fejezetek közé tartozik; mivel a kereskedelmi és beruházási megállapodások konkrét hatásai a nemek közötti egyenlőtlenség miatt másképp érintik a nőket, mint a férfiakat, és mivel a fenntartható és inkluzív fejlődésnek, növekedésnek és a kereskedelmi megállapodásoknak ki kell térniük az emberi jogokra (a különböző nemek szempontjából is); |
| --- | --- |

K.

mivel a nők jogai az emberi jogok részét képezik; mivel a nemek közötti egyenlőség kérdése a kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlesztéséről szóló fejezetek közé tartozik; mivel a kereskedelmi és beruházási megállapodások konkrét hatásai a nemek közötti egyenlőtlenség miatt másképp érintik a nőket, mint a férfiakat, és mivel a fenntartható és inkluzív fejlődésnek, növekedésnek és a kereskedelmi megállapodásoknak ki kell térniük az emberi jogokra (a különböző nemek szempontjából is);

| L. | mivel a 2030-as fenntartható fejlődési ütemterv elismeri a kereskedelmi politikák jelentős befolyását, amit a céljai megvalósítására gyakorolnak azzal, hogy számos politikai területet lefednek, így például a származási szabályokat, az élelmiszerek és az árupiacok szabályozását és a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

L.

mivel a 2030-as fenntartható fejlődési ütemterv elismeri a kereskedelmi politikák jelentős befolyását, amit a céljai megvalósítására gyakorolnak azzal, hogy számos politikai területet lefednek, így például a származási szabályokat, az élelmiszerek és az árupiacok szabályozását és a nemek közötti egyenlőséget;

| M. | mivel annak lehetősége, hogy a GSP és a GSP+ rendszerrel biztosítható az emberi és munkajogi egyezmények ratifikálása és végrehajtása a fejlődő országokban, javítható azzal, ha a gazdasági ösztönzőket az alapvető emberi és munkajogi egyezmények tényleges elfogadásához és megvalósításának folyamatos felügyeletéhez kötjük; |
| --- | --- |

M.

mivel annak lehetősége, hogy a GSP és a GSP+ rendszerrel biztosítható az emberi és munkajogi egyezmények ratifikálása és végrehajtása a fejlődő országokban, javítható azzal, ha a gazdasági ösztönzőket az alapvető emberi és munkajogi egyezmények tényleges elfogadásához és megvalósításának folyamatos felügyeletéhez kötjük;

| N. | mivel a Rana Plaza katasztrófa eredményeként az Unió a bangladesi kormánnyal és az ILO-val együttműködve globális megállapodás hozott létre a munkajogok és gyári biztonság növelésére Bangladesben, melynek célja a munka-, egészségügyi és biztonsági körülmények javítása a dolgozók számára; mivel ezen erőfeszítéseknek köszönhetően a közvélemény jobban odafigyel e kérdéskörre, továbbá innovatív megoldások születtek a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekben, mint amilyen például a bangladesi tűz- és épületbiztonsági egyezmény; |
| --- | --- |

N.

mivel a Rana Plaza katasztrófa eredményeként az Unió a bangladesi kormánnyal és az ILO-val együttműködve globális megállapodás hozott létre a munkajogok és gyári biztonság növelésére Bangladesben, melynek célja a munka-, egészségügyi és biztonsági körülmények javítása a dolgozók számára; mivel ezen erőfeszítéseknek köszönhetően a közvélemény jobban odafigyel e kérdéskörre, továbbá innovatív megoldások születtek a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekben, mint amilyen például a bangladesi tűz- és épületbiztonsági egyezmény;

| O. | mivel a magánszektornak az állami szektorral együtt elő kell segítenie a fenntartható fejlődést; mivel a vállalatoknak mind szociális, mind ökológiai szempontból felelősen kell eljárniuk; mivel az Unió új generációs kereskedelmi és beruházási megállapodásainak fenntartható fejlődésről szóló fejezetei a megállapodásban részes felektől az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák védelmére, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó kötelezettségek vállalását és betartását kérik; mivel ezek a fejezetek rámutattak, hogy az EU egymást követő kereskedelmi megállapodásainak törekvései eltérő szintűek; mivel a Bizottságot a lehető legmagasabb szintű törekvések megvalósítására kell ösztönözni; |
| --- | --- |

O.

mivel a magánszektornak az állami szektorral együtt elő kell segítenie a fenntartható fejlődést; mivel a vállalatoknak mind szociális, mind ökológiai szempontból felelősen kell eljárniuk; mivel az Unió új generációs kereskedelmi és beruházási megállapodásainak fenntartható fejlődésről szóló fejezetei a megállapodásban részes felektől az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák védelmére, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó kötelezettségek vállalását és betartását kérik; mivel ezek a fejezetek rámutattak, hogy az EU egymást követő kereskedelmi megállapodásainak törekvései eltérő szintűek; mivel a Bizottságot a lehető legmagasabb szintű törekvések megvalósítására kell ösztönözni;

| P. | mivel a Bizottság 2015-ös, „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiája a kereskedelmet és a fenntartható fejlődést az Unió elsődleges céljává teszi; mivel ahhoz, hogy ez a stratégia megfelelő lökést tudjon adni a kereskedelemnek és a fenntartható fejlődésnek, a Bizottságnak ezt a rendkívül üdvözlendő törekvését határozott és tényleges intézkedésekké kell alakítania; |
| --- | --- |

P.

mivel a Bizottság 2015-ös, „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiája a kereskedelmet és a fenntartható fejlődést az Unió elsődleges céljává teszi; mivel ahhoz, hogy ez a stratégia megfelelő lökést tudjon adni a kereskedelemnek és a fenntartható fejlődésnek, a Bizottságnak ezt a rendkívül üdvözlendő törekvését határozott és tényleges intézkedésekké kell alakítania;

| Q. | mivel az ENSZ Felelős Befektetési Elvek és az ENSZ Globális Megállapodása „hosszú távú értékteremtés a vállalkozások és a befektetők számára” című projektje tanúsítja, hogy Európa és a világ gazdaságának fellendülése összeegyeztethető a szociális igazságosság, a környezeti fenntarthatóság és az emberi jogok tiszteletben tartásának elvével, sőt ezek kölcsönösen erősítik egymást; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ENSZ Felelős Befektetési Elvek és az ENSZ Globális Megállapodása „hosszú távú értékteremtés a vállalkozások és a befektetők számára” című projektje tanúsítja, hogy Európa és a világ gazdaságának fellendülése összeegyeztethető a szociális igazságosság, a környezeti fenntarthatóság és az emberi jogok tiszteletben tartásának elvével, sőt ezek kölcsönösen erősítik egymást;

| R. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke kimondja, hogy a „közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke kimondja, hogy a „közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”;

| S. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikke megerősíti, hogy az Európai Unió külső fellépései olyan elvekre épülnek, mint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikke megerősíti, hogy az Európai Unió külső fellépései olyan elvekre épülnek, mint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek;

| T. | mivel egyrészt a kereskedelem és az emberi jogok, másrészt a társadalmi és környezetvédelmi normák közötti kapocs az uniós gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok szerves részévé vált; mivel az Unió emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos politikáját a harmadik országokban továbbra is érvényesíteni kell a külső dimenzióval bíró egyéb uniós politikák, többek között a kereskedelempolitika révén; mivel az Uniónak fel kell használnia a kereskedelmi politikát arra, hogy magas szintű globális normákat érvényesítsen az emberi és szociális jogok, a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem terén; |
| --- | --- |

T.

mivel egyrészt a kereskedelem és az emberi jogok, másrészt a társadalmi és környezetvédelmi normák közötti kapocs az uniós gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok szerves részévé vált; mivel az Unió emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos politikáját a harmadik országokban továbbra is érvényesíteni kell a külső dimenzióval bíró egyéb uniós politikák, többek között a kereskedelempolitika révén; mivel az Uniónak fel kell használnia a kereskedelmi politikát arra, hogy magas szintű globális normákat érvényesítsen az emberi és szociális jogok, a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem terén;

| U. | mivel a kereskedelempolitika és az ambiciózus kereskedelmi megállapodások előmozdítják és megerősítik a globális szabályokon alapuló kereskedelmi rendszert; mivel a kereskedelmi megállapodások megkötése előtt megbízható és átlátható módon meg kell vizsgálni az emberi jogi kérdéseket; mivel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek a többi vonatkozó eszközzel együtt – beleértve a vállalatok társadalmi felelősségvállalását is – a kereskedelempolitikával kapcsolatos emberi jogi rendelkezések előmozdítását célozzák; |
| --- | --- |

U.

mivel a kereskedelempolitika és az ambiciózus kereskedelmi megállapodások előmozdítják és megerősítik a globális szabályokon alapuló kereskedelmi rendszert; mivel a kereskedelmi megállapodások megkötése előtt megbízható és átlátható módon meg kell vizsgálni az emberi jogi kérdéseket; mivel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek a többi vonatkozó eszközzel együtt – beleértve a vállalatok társadalmi felelősségvállalását is – a kereskedelempolitikával kapcsolatos emberi jogi rendelkezések előmozdítását célozzák;

| V. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2014. június 26-án határozatot fogadott el egy nemzetközi kormányközi munkacsoport felállításáról, melynek feladata, hogy elindítsa a transznacionális és egyéb vállalatok tevékenységét a nemzetközi jog keretében szabályozó, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kialakításához vezető folyamatot; |
| --- | --- |

V.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2014. június 26-án határozatot fogadott el egy nemzetközi kormányközi munkacsoport felállításáról, melynek feladata, hogy elindítsa a transznacionális és egyéb vállalatok tevékenységét a nemzetközi jog keretében szabályozó, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kialakításához vezető folyamatot;

| W. | mivel a kereskedelem és az emberi jogok kölcsönösen erősíthetik egymást, és az üzleti világ – amennyiben rá van kényszerítve az emberi jogok tiszteletben tartására – fontos szerepet játszhat az emberi jogok, a demokrácia, a környezetvédelmi normák és a vállalati felelősségvállalás előmozdításában; mivel az Unió vezető szerepet játszott egy sor olyan globális kezdeményezés megtárgyalásában és végrehajtásában, amely a globális felelősségre irányul, amely együtt jár a nemzetközi normák – köztük a társadalmi igazságosság, a környezeti fenntarthatóság és az emberi jogok – tiszteletben tartásával; mivel elismert tény, hogy a globális tevékenységet folytató, és például a megkülönböztetéstől mentes vállalati kultúra alkalmazásával példát mutató európai vállalatok hosszú távon pozitív hatást fejtenek ki az emberi jogok terén; mivel az emberi jogok védelmén és érvényesítésén alapuló kereskedelmi kapcsolatok megerősítése a kölcsönös megértést és az olyan közös értékeket erősíti, mint a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

W.

mivel a kereskedelem és az emberi jogok kölcsönösen erősíthetik egymást, és az üzleti világ – amennyiben rá van kényszerítve az emberi jogok tiszteletben tartására – fontos szerepet játszhat az emberi jogok, a demokrácia, a környezetvédelmi normák és a vállalati felelősségvállalás előmozdításában; mivel az Unió vezető szerepet játszott egy sor olyan globális kezdeményezés megtárgyalásában és végrehajtásában, amely a globális felelősségre irányul, amely együtt jár a nemzetközi normák – köztük a társadalmi igazságosság, a környezeti fenntarthatóság és az emberi jogok – tiszteletben tartásával; mivel elismert tény, hogy a globális tevékenységet folytató, és például a megkülönböztetéstől mentes vállalati kultúra alkalmazásával példát mutató európai vállalatok hosszú távon pozitív hatást fejtenek ki az emberi jogok terén; mivel az emberi jogok védelmén és érvényesítésén alapuló kereskedelmi kapcsolatok megerősítése a kölcsönös megértést és az olyan közös értékeket erősíti, mint a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása;

Általános elvek

| 1. | arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatos megközelítést integrálják valamennyi szakpolitikájukba, ideértve az EU kereskedelmi stratégiáját is, valamint garantálják többek között a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezménynek (CEDAW) való hatékony megfelelést; arra kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a nemek közötti egyenlőséggel összefüggő vetületeket az Unió kereskedelmi stratégiájának hatásvizsgálata során a nők jogai tekintetében, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy a hatályos kereskedelmi és beruházási megállapodásokat módszeresen értékelje a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatások azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatos megközelítést integrálják valamennyi szakpolitikájukba, ideértve az EU kereskedelmi stratégiáját is, valamint garantálják többek között a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezménynek (CEDAW) való hatékony megfelelést; arra kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a nemek közötti egyenlőséggel összefüggő vetületeket az Unió kereskedelmi stratégiájának hatásvizsgálata során a nők jogai tekintetében, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy a hatályos kereskedelmi és beruházási megállapodásokat módszeresen értékelje a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatások azonosítása érdekében;

| 2. | arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb koherenciát a fejlesztés tekintetében, biztosítsa a szakpolitikák hatékony értékelését és a fejlesztéstámogatási és a kereskedelmi politika közötti koordinációt, tovább segítse elő, hogy valamennyi részes fél tartsa tiszteletben az emberi jogokra, a nemek közötti egyenlőségre, a munkajogra és a környezet védelmére vonatkozó nemzetközi normákat; |
| --- | --- |

2.

arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb koherenciát a fejlesztés tekintetében, biztosítsa a szakpolitikák hatékony értékelését és a fejlesztéstámogatási és a kereskedelmi politika közötti koordinációt, tovább segítse elő, hogy valamennyi részes fél tartsa tiszteletben az emberi jogokra, a nemek közötti egyenlőségre, a munkajogra és a környezet védelmére vonatkozó nemzetközi normákat;

| 3. | kéri az EU-t, hogy játsszon aktív szerepet az ENSZ közgyűlésének hetvenedik ülésén elfogadott, a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló programja 17 fenntartható fejlesztési céljának megvalósításában; |
| --- | --- |

3.

kéri az EU-t, hogy játsszon aktív szerepet az ENSZ közgyűlésének hetvenedik ülésén elfogadott, a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló programja 17 fenntartható fejlesztési céljának megvalósításában;

| 4. | arra kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy kötelező érvényű intézkedésekkel biztosítsák, hogy a vállalatok ott fizessenek adót, ahol a gazdasági tevékenységek lezajlanak és az érték létrejön, valamint hogy támogassák a magánszektor országonkénti beszámolási kötelezettségét, ahogyan azt az OECD szorgalmazza, valamint mozdítsák elő a jó kormányzást például az adóügyek és a hatékony adóbehajtás terén; kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy ez a kérdéskör prioritásnak minősüljön a politikáról folyó (politikai szintű fejlesztési és kereskedelmi) párbeszéd napirendjében, továbbá támogassák a civil szervezetek szerepvállalását az adóügyi kormányzás nyilvános vizsgálatában és az adócsalásokat érintő ügyek felügyeletében; úgy véli, hogy a vállalatok adózási politikáját a vállalati társadalmi felelősségvállalás részének kellene tekinteni, és az a véleménye, hogy az adóelkerülés vagy az adóparadicsomok adta lehetőségek kihasználása nem egyeztethető össze a társadalmi szempontból felelős magatartással; |
| --- | --- |

4.

arra kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy kötelező érvényű intézkedésekkel biztosítsák, hogy a vállalatok ott fizessenek adót, ahol a gazdasági tevékenységek lezajlanak és az érték létrejön, valamint hogy támogassák a magánszektor országonkénti beszámolási kötelezettségét, ahogyan azt az OECD szorgalmazza, valamint mozdítsák elő a jó kormányzást például az adóügyek és a hatékony adóbehajtás terén; kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy ez a kérdéskör prioritásnak minősüljön a politikáról folyó (politikai szintű fejlesztési és kereskedelmi) párbeszéd napirendjében, továbbá támogassák a civil szervezetek szerepvállalását az adóügyi kormányzás nyilvános vizsgálatában és az adócsalásokat érintő ügyek felügyeletében; úgy véli, hogy a vállalatok adózási politikáját a vállalati társadalmi felelősségvállalás részének kellene tekinteni, és az a véleménye, hogy az adóelkerülés vagy az adóparadicsomok adta lehetőségek kihasználása nem egyeztethető össze a társadalmi szempontból felelős magatartással;

| 5. | elismeri, hogy a közös javakhoz – például a vízhez, az egészségvédelemhez és az oktatáshoz – való hozzáférés fontos elemei egy állam azon képességének, hogy garantálni tudja a szociális jogokat és az emberi jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a közös javakhoz – például a vízhez, az egészségvédelemhez és az oktatáshoz – való hozzáférés fontos elemei egy állam azon képességének, hogy garantálni tudja a szociális jogokat és az emberi jogok tiszteletben tartását;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az, hogy az Unió olyan régóta figyelembe veszi a társadalmi és környezetvédelmi kérdéseket kereskedelmi diplomáciai tevékenysége során, már jelentős előnybe helyezi egyéb nagy globális kereskedelmi szereplőkkel szemben; felhívja a figyelmet arra, hogy kereskedelmi partnereink emberi jogi kötelezettségvállalásai szilárd alapot biztosítanak a folyamatos párbeszédhez, az együttműködési folyamathoz és a fokozatos fejlődéshez hosszú távon; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az, hogy az Unió olyan régóta figyelembe veszi a társadalmi és környezetvédelmi kérdéseket kereskedelmi diplomáciai tevékenysége során, már jelentős előnybe helyezi egyéb nagy globális kereskedelmi szereplőkkel szemben; felhívja a figyelmet arra, hogy kereskedelmi partnereink emberi jogi kötelezettségvállalásai szilárd alapot biztosítanak a folyamatos párbeszédhez, az együttműködési folyamathoz és a fokozatos fejlődéshez hosszú távon;

| 7. | hangsúlyozza a kereskedelem és külföldi befektetések fontosságát, mivel ezek fontos eszközei a gazdasági növekedésnek, a fenntartható fejlődésnek, a jó irányításnak és az emberi jogok védelmének; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a kereskedelem és külföldi befektetések fontosságát, mivel ezek fontos eszközei a gazdasági növekedésnek, a fenntartható fejlődésnek, a jó irányításnak és az emberi jogok védelmének;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelem és a külföldi közvetlen befektetések növelik a jólétet a szegényebb országokban; emlékeztet arra, hogy nem elhanyagolható az összefüggés a nagyobb jólét és mind az emberi és szociális, illetve munkavállalói jogok erőteljesebb védelme, mind pedig a magas szintű környezetvédelem között; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelem és a külföldi közvetlen befektetések növelik a jólétet a szegényebb országokban; emlékeztet arra, hogy nem elhanyagolható az összefüggés a nagyobb jólét és mind az emberi és szociális, illetve munkavállalói jogok erőteljesebb védelme, mind pedig a magas szintű környezetvédelem között;

| 9. | emlékeztet, hogy az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy a harmadik országokkal folytatott kapcsolataiban következetesen előmozdítja és tiszteletben tartja az emberi jogokat és a demokráciát valamennyi szakpolitikájában, ideértve a kereskedelempolitikát és valamennyi vonatkozó külső pénzügyi eszközét; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet, hogy az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy a harmadik országokkal folytatott kapcsolataiban következetesen előmozdítja és tiszteletben tartja az emberi jogokat és a demokráciát valamennyi szakpolitikájában, ideértve a kereskedelempolitikát és valamennyi vonatkozó külső pénzügyi eszközét;

| 10. | ezért javasolja, hogy az Unió kereskedelmi stratégiája legyen a demokratikus értékek harmadik országokban történő előmozdításának eszköze; ezért üdvözli a kereskedelmi megállapodások és kereskedelmi kedvezményről szóló programok mint az emberi jogokat előmozdító, a kényszermunkát és a gyermekmunkát felszámoló, valamint az élelmezésbiztonságot és az egészséghez való jogot, a fenntartható fejlődést, valamint magas szintű biztonsági és környezetvédelmi normákat és gazdasági lehetőségeket garantáló eszközök megerősítését; |
| --- | --- |

10.

ezért javasolja, hogy az Unió kereskedelmi stratégiája legyen a demokratikus értékek harmadik országokban történő előmozdításának eszköze; ezért üdvözli a kereskedelmi megállapodások és kereskedelmi kedvezményről szóló programok mint az emberi jogokat előmozdító, a kényszermunkát és a gyermekmunkát felszámoló, valamint az élelmezésbiztonságot és az egészséghez való jogot, a fenntartható fejlődést, valamint magas szintű biztonsági és környezetvédelmi normákat és gazdasági lehetőségeket garantáló eszközök megerősítését;

Emberi jogok, környezeti és szociális normák multilaterális szinten

| 11. | emlékeztet arra, hogy az Uniónak fokozott multilaterális szintű együttműködést kell kialakítania, továbbá megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy vegye át a vezető szerepet a WTO irányításának átalakításában, különösen az alábbi célok elérése érdekében:






  a) | a hatékony együttműködés és a rendszeres párbeszéd megerősítése a WTO és az érintett ENSZ-ügynökségek, például az Emberi Jogi Főbiztosság, a Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet között, különösen azzal, hogy az ILO-nak megfigyelői státuszt adnak a WTO-n belül, valamint bevonják a nemzetközi emberi jogi és munkaügyi egyezmények megsértésével kapcsolatos kereskedelmi vitákba; úgy véli, hogy az ILO-t továbbra is be kell vonni a bilaterális, multilaterális és plurilaterális kereskedelmi megállapodásokba; |
| --- | --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az Uniónak fokozott multilaterális szintű együttműködést kell kialakítania, továbbá megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy vegye át a vezető szerepet a WTO irányításának átalakításában, különösen az alábbi célok elérése érdekében:

a)

a hatékony együttműködés és a rendszeres párbeszéd megerősítése a WTO és az érintett ENSZ-ügynökségek, például az Emberi Jogi Főbiztosság, a Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet között, különösen azzal, hogy az ILO-nak megfigyelői státuszt adnak a WTO-n belül, valamint bevonják a nemzetközi emberi jogi és munkaügyi egyezmények megsértésével kapcsolatos kereskedelmi vitákba; úgy véli, hogy az ILO-t továbbra is be kell vonni a bilaterális, multilaterális és plurilaterális kereskedelmi megállapodásokba;

| b) | a WTO kereskedelempolitikai felülvizsgálati mechanizmusainak megreformálása, hogy azok foglalják magukba az ILO, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa és a MEA-k útmutatásain alapuló szociális, környezetvédelmi és emberi jogi területtel kapcsolatos dimenziókat, és támogassák a fenntartható fejlődést, különösen azzal, hogy a WTO-nál a már létező Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottság mellett felállít egy Kereskedelemmel és Tisztességes Munkával Foglalkozó Bizottságot, ahogyan azt a 2010. ajánlások szorgalmazták; |
| --- | --- |

b)

a WTO kereskedelempolitikai felülvizsgálati mechanizmusainak megreformálása, hogy azok foglalják magukba az ILO, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa és a MEA-k útmutatásain alapuló szociális, környezetvédelmi és emberi jogi területtel kapcsolatos dimenziókat, és támogassák a fenntartható fejlődést, különösen azzal, hogy a WTO-nál a már létező Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottság mellett felállít egy Kereskedelemmel és Tisztességes Munkával Foglalkozó Bizottságot, ahogyan azt a 2010. ajánlások szorgalmazták;

| c) | annak értékelése, hogy a WTO Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottsága milyen mértékben tett eleget a WTO 1994. április 15-én Marrakesben elfogadott kereskedelmi és környezetvédelmi miniszteri határozatában meghatározott kötelezettségeinek, valamint annak ismertetése, hogy – különösen az éghajlatváltozás enyhítéséről és az ahhoz való alkalmazkodásról, valamint a WTO-ról folyó globális párbeszéd összefüggésében – milyen további lépésekre van szükség, ahogyan azt a Parlament eredetileg is kérte; |
| --- | --- |

c)

annak értékelése, hogy a WTO Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottsága milyen mértékben tett eleget a WTO 1994. április 15-én Marrakesben elfogadott kereskedelmi és környezetvédelmi miniszteri határozatában meghatározott kötelezettségeinek, valamint annak ismertetése, hogy – különösen az éghajlatváltozás enyhítéséről és az ahhoz való alkalmazkodásról, valamint a WTO-ról folyó globális párbeszéd összefüggésében – milyen további lépésekre van szükség, ahogyan azt a Parlament eredetileg is kérte;

| d) | konstruktív részvétel az emberi jogok és üzleti szféra kapcsolatáról szóló szerződéssel foglalkozó ENSZ munkacsoport munkájában a súlyos vállalati emberi jogi jogsértések jogorvoslat révén történő kezeléséről szóló tanulmányt alapján, amelyet az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala készített; |
| --- | --- |

d)

konstruktív részvétel az emberi jogok és üzleti szféra kapcsolatáról szóló szerződéssel foglalkozó ENSZ munkacsoport munkájában a súlyos vállalati emberi jogi jogsértések jogorvoslat révén történő kezeléséről szóló tanulmányt alapján, amelyet az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala készített;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy aktívan támogassa a WTO további reformjait annak érdekében, hogy felelős módon tudja meghatározni a globális ellátási lánc fenntartható irányításának többoldalú szabályait, amelyeknek különösen az alábbiakat kell magukba foglalniuk:






  a) | az ellátási lánc hatékony és végrehajtható átvilágítására és az átláthatóságra vonatkozó követelmények, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre építve; |
| --- | --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy aktívan támogassa a WTO további reformjait annak érdekében, hogy felelős módon tudja meghatározni a globális ellátási lánc fenntartható irányításának többoldalú szabályait, amelyeknek különösen az alábbiakat kell magukba foglalniuk:

a)

az ellátási lánc hatékony és végrehajtható átvilágítására és az átláthatóságra vonatkozó követelmények, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre építve;

| b) | egészségügyi és biztonsági normák, melyek figyelembe veszik a dolgozók biztonsági bizottságokhoz való jogát; |
| --- | --- |

b)

egészségügyi és biztonsági normák, melyek figyelembe veszik a dolgozók biztonsági bizottságokhoz való jogát;

| c) | szociális védelmi minimum; |
| --- | --- |

c)

szociális védelmi minimum;

| d) | az ILO alapvető munkaügyi normáinak tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

d)

az ILO alapvető munkaügyi normáinak tiszteletben tartása;

| 13. | megismétli annak biztosítására vonatkozó kérését, hogy a párizsi megállapodás keretében a felek által elfogadott vagy az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye 3. és 4. cikkében foglalt elvekkel vagy kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos intézkedéseket az is garantálja, hogy jogilag szilárdabb védelmet biztosítanak a kereskedelmi megállapodások szabályozásához való jognak; |
| --- | --- |

13.

megismétli annak biztosítására vonatkozó kérését, hogy a párizsi megállapodás keretében a felek által elfogadott vagy az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye 3. és 4. cikkében foglalt elvekkel vagy kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos intézkedéseket az is garantálja, hogy jogilag szilárdabb védelmet biztosítanak a kereskedelmi megállapodások szabályozásához való jognak;

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az olyan módszerek kifejlesztésére irányuló munkát, amelyek gyártási és feldolgozási mód alapján különbséget tesznek az egyes termékek között, illetve gyorsítsa fel a kereskedelmi megállapodásokon belüli fenntarthatósági kritériumok kidolgozását; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az olyan módszerek kifejlesztésére irányuló munkát, amelyek gyártási és feldolgozási mód alapján különbséget tesznek az egyes termékek között, illetve gyorsítsa fel a kereskedelmi megállapodásokon belüli fenntarthatósági kritériumok kidolgozását;

| 15. | arra kéri a tagállamokat, hogy fokozzák a törekvéseiket a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatások megszüntetésére irányuló kötelezettségvállalásuk teljesítésére a G20-ak kötelezettségvállalásaival összhangban; |
| --- | --- |

15.

arra kéri a tagállamokat, hogy fokozzák a törekvéseiket a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatások megszüntetésére irányuló kötelezettségvállalásuk teljesítésére a G20-ak kötelezettségvállalásaival összhangban;

| 16. | úgy véli, hogy a kereskedelempolitika nagyobb mértékben hozzájárulhatna az energetikai átálláshoz és az Unió kereskedelmi eszközeinek támogatniuk kellene a megújuló energiák létrejöttét és fejlesztését, valamint a környezetvédelmi termékek és technológiák létrehozását Európában; elismeri a Bizottság azon törekvéseit, hogy többoldalú megállapodást köt a zöld termékekről (a környezetvédelmi árukról szóló megállapodás – EGA) és kéri, hogy a tárgyalások eredményezzenek ambiciózus és kiegyensúlyozott megállapodást; felkéri a Bizottságot, hogy az EGA-tárgyalások keretén belül dolgozzon ki a „zöld termékek” meghatározásához szükséges mennyiségi vagy minőségi követelményeket, és az EGA-tárgyalások során egy hiteles és átlátható módszertan alkalmazását támogassa; arra kéri továbbá a Bizottságot, hogy kellő mértékben vegye figyelembe a zöld termékek kereskedelmét befolyásoló tényezőket, pl. a dömpingellenes szakpolitikákat a megújulóenergia-ágazatban, a szellemi tulajdonjogi rendszereket, a szűkös finanszírozási programokat és az olyan nemzeti környezetvédelmi szakpolitikákat is, amelyek megteremtik az igényt ilyen termékekre; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a kereskedelempolitika nagyobb mértékben hozzájárulhatna az energetikai átálláshoz és az Unió kereskedelmi eszközeinek támogatniuk kellene a megújuló energiák létrejöttét és fejlesztését, valamint a környezetvédelmi termékek és technológiák létrehozását Európában; elismeri a Bizottság azon törekvéseit, hogy többoldalú megállapodást köt a zöld termékekről (a környezetvédelmi árukról szóló megállapodás – EGA) és kéri, hogy a tárgyalások eredményezzenek ambiciózus és kiegyensúlyozott megállapodást; felkéri a Bizottságot, hogy az EGA-tárgyalások keretén belül dolgozzon ki a „zöld termékek” meghatározásához szükséges mennyiségi vagy minőségi követelményeket, és az EGA-tárgyalások során egy hiteles és átlátható módszertan alkalmazását támogassa; arra kéri továbbá a Bizottságot, hogy kellő mértékben vegye figyelembe a zöld termékek kereskedelmét befolyásoló tényezőket, pl. a dömpingellenes szakpolitikákat a megújulóenergia-ágazatban, a szellemi tulajdonjogi rendszereket, a szűkös finanszírozási programokat és az olyan nemzeti környezetvédelmi szakpolitikákat is, amelyek megteremtik az igényt ilyen termékekre;

Emberi jogok, környezeti és szociális normák bilaterális szinten

| 17. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy előzetes és utólagos fenntarthatósági hatásvizsgálatot végezzen az összes kereskedelmi megállapodáshoz, összhangban a kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikai kezdeményezések hatásvizsgálataiban vizsgált emberi jogi hatások elemzésére vonatkozó irányelvekkel; ennek kapcsán felhívja a Bizottságot, hogy






  a) | valamennyi jelenlegi és jövőbeni tárgyalás esetében alkalmazza az iránymutatásokat a fenntarthatósági hatásvizsgálatok kidolgozásakor; |
| --- | --- | --- |

17.

üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy előzetes és utólagos fenntarthatósági hatásvizsgálatot végezzen az összes kereskedelmi megállapodáshoz, összhangban a kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikai kezdeményezések hatásvizsgálataiban vizsgált emberi jogi hatások elemzésére vonatkozó irányelvekkel; ennek kapcsán felhívja a Bizottságot, hogy

a)

valamennyi jelenlegi és jövőbeni tárgyalás esetében alkalmazza az iránymutatásokat a fenntarthatósági hatásvizsgálatok kidolgozásakor;

| b) | a fenntarthatósági hatásvizsgálatokban érvényesítse az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által kidolgozott irányelveket is; |
| --- | --- |

b)

a fenntarthatósági hatásvizsgálatokban érvényesítse az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által kidolgozott irányelveket is;

| c) | vegye figyelembe a kereskedelmi és beruházási megállapodások által a különösen kiszolgáltatott emberekre, például a kisebbségi csoporthoz tartozókra, a földrajzilag elszigetelten élőkre, a szegényekre vagy a társadalmi kirekesztésben élőkre gyakorolt hatásokat; mindenképpen emlékeztet e tekintetben az Európai Bizottság azon vállalására is, mely szerint megvizsgálja a szabadkereskedelmi megállapodások hatását az európai legkülső régiókra; |
| --- | --- |

c)

vegye figyelembe a kereskedelmi és beruházási megállapodások által a különösen kiszolgáltatott emberekre, például a kisebbségi csoporthoz tartozókra, a földrajzilag elszigetelten élőkre, a szegényekre vagy a társadalmi kirekesztésben élőkre gyakorolt hatásokat; mindenképpen emlékeztet e tekintetben az Európai Bizottság azon vállalására is, mely szerint megvizsgálja a szabadkereskedelmi megállapodások hatását az európai legkülső régiókra;

| d) | biztosítsa a civil társadalmi szervezetek és szociális partnerek megfelelő részvételét a fenntarthatósági hatásvizsgálatok kidolgozásában, valamint vonja be az Európai Parlamentet a folyamat valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

d)

biztosítsa a civil társadalmi szervezetek és szociális partnerek megfelelő részvételét a fenntarthatósági hatásvizsgálatok kidolgozásában, valamint vonja be az Európai Parlamentet a folyamat valamennyi szakaszába;

| e) | teljes mértékben vegye figyelembe ezen értékelések eredményeit a tárgyalások során; |
| --- | --- |

e)

teljes mértékben vegye figyelembe ezen értékelések eredményeit a tárgyalások során;

| f) | biztosítsa a fenntarthatósági hatásvizsgálatok megfelelő időben történő közzétételét, hogy még a megszövegezésük előtt közölni lehessen a tárgyalási pozíciókat, és hogy a nyilvánosság és választott képviselőik megfelelően áttanulmányozhassák a tervezett megállapodást; |
| --- | --- |

f)

biztosítsa a fenntarthatósági hatásvizsgálatok megfelelő időben történő közzétételét, hogy még a megszövegezésük előtt közölni lehessen a tárgyalási pozíciókat, és hogy a nyilvánosság és választott képviselőik megfelelően áttanulmányozhassák a tervezett megállapodást;

| 18. | tudomásul veszi az európai ombudsman következtetéseit a Bizottság azon döntéséről, hogy véglegesíti a megállapodást Vietnammal, még mielőtt lezárult volna az emberi jogi hatásvizsgálat, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy amint lehet, végezze el ezt az emberi jogokra vonatkozó hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy a Parlament megalapozott döntést hozhasson; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi az európai ombudsman következtetéseit a Bizottság azon döntéséről, hogy véglegesíti a megállapodást Vietnammal, még mielőtt lezárult volna az emberi jogi hatásvizsgálat, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy amint lehet, végezze el ezt az emberi jogokra vonatkozó hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy a Parlament megalapozott döntést hozhasson;

| 19. | ismételten támogatásáról biztosítja a kereskedelmi megállapodások emberi jogi feltételekhez kötését, és emlékeztet rá, hogy az emberi jogi záradékokat tiszteletben kell tartani és végre kell hajtani; üdvözli a Bizottság és a Tanács azon törekvéseit, hogy ilyen, jogilag kötelező érvényű emberi jogi záradékokat iktassanak be valamennyi kereskedelmi és beruházási megállapodásba a közös megközelítés szerint, és kéri a Tanács közös megközelítésének közzétételét; megállapítja, hogy még nem minden uniós megállapodás tartalmaz emberi jogi záradékokat, és kéri, hogy az EU többi partnerével folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások és különösen a TTIP-vel kapcsolatos tárgyalások során legyen biztosított egy jogilag kötelező emberi jogi záradék felvétele a szövegbe; |
| --- | --- |

19.

ismételten támogatásáról biztosítja a kereskedelmi megállapodások emberi jogi feltételekhez kötését, és emlékeztet rá, hogy az emberi jogi záradékokat tiszteletben kell tartani és végre kell hajtani; üdvözli a Bizottság és a Tanács azon törekvéseit, hogy ilyen, jogilag kötelező érvényű emberi jogi záradékokat iktassanak be valamennyi kereskedelmi és beruházási megállapodásba a közös megközelítés szerint, és kéri a Tanács közös megközelítésének közzétételét; megállapítja, hogy még nem minden uniós megállapodás tartalmaz emberi jogi záradékokat, és kéri, hogy az EU többi partnerével folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások és különösen a TTIP-vel kapcsolatos tárgyalások során legyen biztosított egy jogilag kötelező emberi jogi záradék felvétele a szövegbe;

| 20. | úgy véli azonban, hogy a jelenlegi záradékok csak korlátozott hatást értek el az emberi jogi kötelezettségek és vállalások teljesítése tekintetében; felkéri ezért a Bizottságot és a Tanácsot az alábbi kiigazítások megtételére:






  a) | kereskedelmi védzáradékok szerepeltetése annak érdekében, hogy az emberi jogi záradékok rendelkezéseinek bizonyított megsértése esetén meg lehessen őrizni minden egyes fél azon képességét, hogy teljesíteni tudja emberi jogi kötelezettségeit azokon a területeken, amelyeken elsősorban felelős, |
| --- | --- | --- |

20.

úgy véli azonban, hogy a jelenlegi záradékok csak korlátozott hatást értek el az emberi jogi kötelezettségek és vállalások teljesítése tekintetében; felkéri ezért a Bizottságot és a Tanácsot az alábbi kiigazítások megtételére:

a)

kereskedelmi védzáradékok szerepeltetése annak érdekében, hogy az emberi jogi záradékok rendelkezéseinek bizonyított megsértése esetén meg lehessen őrizni minden egyes fél azon képességét, hogy teljesíteni tudja emberi jogi kötelezettségeit azokon a területeken, amelyeken elsősorban felelős,

| b) | a társulási megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékok rendszeres és mélyre ható nyomon követése, elsősorban a Bizottság és az EKSZ által a Parlament készített, az emberi jogok partnerországok általi tiszteletben tartásáról szóló rendszeres közös jelentés közzététele révén, valamint egy intézményközi bizottság létrehozása révén; |
| --- | --- |

b)

a társulási megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékok rendszeres és mélyre ható nyomon követése, elsősorban a Bizottság és az EKSZ által a Parlament készített, az emberi jogok partnerországok általi tiszteletben tartásáról szóló rendszeres közös jelentés közzététele révén, valamint egy intézményközi bizottság létrehozása révén;

| c) | annak vizsgálata, hogy valamennyi uniós kereskedelmi megállapodáshoz kapcsolódóan létre lehet-e hozni egy emberi jogi bizottságot annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az megállapodással kapcsolatos emberi jogi kérdések komoly és rendszeres nyomon követését; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy továbbra is be kell vonni a polgárokat az átláthatóságra irányuló tárgyalásokba; |
| --- | --- |

c)

annak vizsgálata, hogy valamennyi uniós kereskedelmi megállapodáshoz kapcsolódóan létre lehet-e hozni egy emberi jogi bizottságot annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az megállapodással kapcsolatos emberi jogi kérdések komoly és rendszeres nyomon követését; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy továbbra is be kell vonni a polgárokat az átláthatóságra irányuló tárgyalásokba;

| d) | annak biztosítása, hogy az EU rendelkezik olyan hazai jogorvoslati rendszerrel, amely lehetővé teszi a panasztételt a kereskedelmi megállapodások és az emberi jogi záradékok megsértése esetén; |
| --- | --- |

d)

annak biztosítása, hogy az EU rendelkezik olyan hazai jogorvoslati rendszerrel, amely lehetővé teszi a panasztételt a kereskedelmi megállapodások és az emberi jogi záradékok megsértése esetén;

| 21. | emlékeztet 2010. évi ajánlásában foglalt kérésére, hogy az uniós kereskedelmi megállapodások, akár két-, akár többoldalúak, tartalmazzanak átfogó, érvényesíthető és ambiciózus fejezeteket a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről; kiemeli a különböző uniós kereskedelmi megállapodásokban alkalmazott, a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek közötti eltéréseket; kéri a Bizottságot, hogy a lehető legmagasabb szintű következetességet biztosítsa a kereskedelmi tárgyalások során, és vezessen be az alábbiakat tartalmazó TSD fejezeteket:






  a) | kötelezettségvállalás minden egyes fél részéről arra, hogy ratifikálják és hatékonyan végrehajtják a nyolc alapvető és a négy kiemelt ILO-egyezményt, valamint a nemzetközi multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat; |
| --- | --- | --- |

21.

emlékeztet 2010. évi ajánlásában foglalt kérésére, hogy az uniós kereskedelmi megállapodások, akár két-, akár többoldalúak, tartalmazzanak átfogó, érvényesíthető és ambiciózus fejezeteket a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről; kiemeli a különböző uniós kereskedelmi megállapodásokban alkalmazott, a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek közötti eltéréseket; kéri a Bizottságot, hogy a lehető legmagasabb szintű következetességet biztosítsa a kereskedelmi tárgyalások során, és vezessen be az alábbiakat tartalmazó TSD fejezeteket:

a)

kötelezettségvállalás minden egyes fél részéről arra, hogy ratifikálják és hatékonyan végrehajtják a nyolc alapvető és a négy kiemelt ILO-egyezményt, valamint a nemzetközi multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat;

| b) | az emberi jogi záradékok és a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek bevonása az általános vitarendezés hatálya alá a megállapodás többi elemével azonos módon, ahogyan azt a 2010. évi ajánlások is szorgalmazták az emberi jogi, szociális és környezeti normák betartásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

az emberi jogi záradékok és a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek bevonása az általános vitarendezés hatálya alá a megállapodás többi elemével azonos módon, ahogyan azt a 2010. évi ajánlások is szorgalmazták az emberi jogi, szociális és környezeti normák betartásának biztosítása érdekében;

| c) | azon lehetőség biztosítása, hogy a szociális partnerek és a civil társadalom egy panasztételi eljárás révén fellebbezhessen és jogorvoslati igényt nyújthasson be; |
| --- | --- |

c)

azon lehetőség biztosítása, hogy a szociális partnerek és a civil társadalom egy panasztételi eljárás révén fellebbezhessen és jogorvoslati igényt nyújthasson be;

| d) | visszatartó erejű intézkedések – akár pénzbeli jogorvoslatok formájában is – a szerződésben szereplő fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet bizonyított és súlyos mértékű megsértése esetén; ilyen intézkedéseket lehetne tenni végső lehetőségként bizonyos, a megállapodás által nyújtott kereskedelmi előnyök ideiglenes lassítása, csökkentése vagy akár felfüggesztése révén a szóban forgó normák súlyos, folytatólagos megsértése esetén, a partnerekkel közös cselekvési tervek létrehozása pedig segíthet korrigálni a kereskedelmi és beruházási megállapodásokban szereplő egyes kötelezettségek elmulasztását; |
| --- | --- |

d)

visszatartó erejű intézkedések – akár pénzbeli jogorvoslatok formájában is – a szerződésben szereplő fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet bizonyított és súlyos mértékű megsértése esetén; ilyen intézkedéseket lehetne tenni végső lehetőségként bizonyos, a megállapodás által nyújtott kereskedelmi előnyök ideiglenes lassítása, csökkentése vagy akár felfüggesztése révén a szóban forgó normák súlyos, folytatólagos megsértése esetén, a partnerekkel közös cselekvési tervek létrehozása pedig segíthet korrigálni a kereskedelmi és beruházási megállapodásokban szereplő egyes kötelezettségek elmulasztását;

| 22. | megismétli arra irányuló kérését, hogy hozzanak létre a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fórumokat vagy konzultációs csoportokat a megállapodások kidolgozásának, megtárgyalásának és végrehajtásának különböző szakaszaiban; emlékeztet rá, hogy valamennyi belső tanácsadó csoportnak teljes mértékben függetlennek kell lennie, és megfelelő forrásokkal kell rendelkeznie; tudomásul veszi az Unió által a meglévő kereskedelmi megállapodások keretében felállított belső tanácsadó csoportok résztvevői által gyakran hangoztatott kritikát, mely szerint tanácskozásaiknak nincs gyakorlati hatása, és az alábbi intézkedéseket javasolja a Bizottságnak;






  a) | egy olyan jelentéstételi rendszer kialakítása, amely lehetővé teszi, hogy a Parlament értékelje a tanácsadó csoportok munkáját; |
| --- | --- | --- |

22.

megismétli arra irányuló kérését, hogy hozzanak létre a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fórumokat vagy konzultációs csoportokat a megállapodások kidolgozásának, megtárgyalásának és végrehajtásának különböző szakaszaiban; emlékeztet rá, hogy valamennyi belső tanácsadó csoportnak teljes mértékben függetlennek kell lennie, és megfelelő forrásokkal kell rendelkeznie; tudomásul veszi az Unió által a meglévő kereskedelmi megállapodások keretében felállított belső tanácsadó csoportok résztvevői által gyakran hangoztatott kritikát, mely szerint tanácskozásaiknak nincs gyakorlati hatása, és az alábbi intézkedéseket javasolja a Bizottságnak;

a)

egy olyan jelentéstételi rendszer kialakítása, amely lehetővé teszi, hogy a Parlament értékelje a tanácsadó csoportok munkáját;

| b) | szisztematikus és részletes válaszadás az uniós belső tanácsadó csoportok kifogásaira, és az uniós civil társadalmi szervezetek és szociális partnerek által ennek keretében javasolt kezdeményezések megfelelő nyomon követése; |
| --- | --- |

b)

szisztematikus és részletes válaszadás az uniós belső tanácsadó csoportok kifogásaira, és az uniós civil társadalmi szervezetek és szociális partnerek által ennek keretében javasolt kezdeményezések megfelelő nyomon követése;

| c) | alapvető logisztikai rendelkezések szerepeltetése a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekben a hatékony végrehajtás érdekében, hiszen ezek a szempontok bizonyos esetekben komoly akadálynak bizonyultak, továbbá kísérő intézkedések, például technikai segítségnyújtás és együttműködési programok szerepeltetése; |
| --- | --- |

c)

alapvető logisztikai rendelkezések szerepeltetése a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekben a hatékony végrehajtás érdekében, hiszen ezek a szempontok bizonyos esetekben komoly akadálynak bizonyultak, továbbá kísérő intézkedések, például technikai segítségnyújtás és együttműködési programok szerepeltetése;

| 23. | az alulról építkező szervezetek felé történő elszámoltathatóságot és átláthatóságot szorgalmazza a nemzetközi kereskedelmi szabályok és a nemzeti kereskedelmi szakpolitikák kidolgozása során, és ezzel egyidejűleg a munkavállalói jogok, az emberi jogok és köztük a nők jogainak tiszteletben tartása során a következetesség biztosítását; |
| --- | --- |

23.

az alulról építkező szervezetek felé történő elszámoltathatóságot és átláthatóságot szorgalmazza a nemzetközi kereskedelmi szabályok és a nemzeti kereskedelmi szakpolitikák kidolgozása során, és ezzel egyidejűleg a munkavállalói jogok, az emberi jogok és köztük a nők jogainak tiszteletben tartása során a következetesség biztosítását;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy a Parlamentet jobban vonja be a kereskedelmi és beruházási megállapodások végrehajtásának nyomon követésébe az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák tiszteletben tartása terén, továbbá kéri a Tanácsot, hogy konzultáljon a Parlamenttel a megállapodások alkalmazásának megváltoztatására vagy akár felfüggesztésére vonatkozó döntések során, amennyiben ez szükséges; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy a Parlamentet jobban vonja be a kereskedelmi és beruházási megállapodások végrehajtásának nyomon követésébe az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák tiszteletben tartása terén, továbbá kéri a Tanácsot, hogy konzultáljon a Parlamenttel a megállapodások alkalmazásának megváltoztatására vagy akár felfüggesztésére vonatkozó döntések során, amennyiben ez szükséges;

Emberi jogok, környezeti és szociális normák unilaterális szinten

| 25. | üdvözli az új általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) 2014. január 1-jei hatálybalépését (978/2012/EU rendelet) és a 2014–2015 közötti időszakra vonatkozó GSP nyomon követéséről szóló első jelentés közzétételét; úgy véli, hogy a kereskedelmi politikát eszközként kell használni szigorú szociális és környezetvédelmi normáknak az Unió partnerországaiban történő előmozdítása érdekében, ezért az alábbi korrekciós intézkedések megtételére kéri a Bizottságot:






  a) | egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása vagy a 978/2012/EU rendelet jövőbeni felülvizsgálata révén pontosítsa a nemzetközi egyezmények „tényleges végrehajtásának súlyos mulasztása”, valamint az „elvek durva és szisztematikus megsértése” fogalmának meghatározását; |
| --- | --- | --- |

25.

üdvözli az új általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) 2014. január 1-jei hatálybalépését (978/2012/EU rendelet) és a 2014–2015 közötti időszakra vonatkozó GSP nyomon követéséről szóló első jelentés közzétételét; úgy véli, hogy a kereskedelmi politikát eszközként kell használni szigorú szociális és környezetvédelmi normáknak az Unió partnerországaiban történő előmozdítása érdekében, ezért az alábbi korrekciós intézkedések megtételére kéri a Bizottságot:

a)

egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása vagy a 978/2012/EU rendelet jövőbeni felülvizsgálata révén pontosítsa a nemzetközi egyezmények „tényleges végrehajtásának súlyos mulasztása”, valamint az „elvek durva és szisztematikus megsértése” fogalmának meghatározását;

| b) | minden érintett felügyelő szerv véleményét kérje ki, hogy megfelelően fel tudja mérni a GSP-rendeletben hivatkozott nemzetközi egyezmények betartását; elsősorban az ILO Egyezmények és Ajánlások Alkalmazását Felügyelő Szakértői Bizottságának véleményeire összpontosítson a kereskedelmi kedvezmények a GSP-rendelet szerinti nyújtásának és felfüggesztésének tekintetében; |
| --- | --- |

b)

minden érintett felügyelő szerv véleményét kérje ki, hogy megfelelően fel tudja mérni a GSP-rendeletben hivatkozott nemzetközi egyezmények betartását; elsősorban az ILO Egyezmények és Ajánlások Alkalmazását Felügyelő Szakértői Bizottságának véleményeire összpontosítson a kereskedelmi kedvezmények a GSP-rendelet szerinti nyújtásának és felfüggesztésének tekintetében;

| c) | a 978/2012/EU rendelet közelgő felülvizsgálata keretében javasolja a jogosult országok által vállalt kötelezettségek nyomon követését; a szociális partnereknek és civil társadalmi szervezeteknek hivatalos szerepet kellene adni a GSP és GSP+ felügyeletében, elsősorban egy olyan eljárás keretében, amelynek révén meghallgatnák és megválaszolnák a Bizottságnak kifejtett a aggodalmakat; |
| --- | --- |

c)

a 978/2012/EU rendelet közelgő felülvizsgálata keretében javasolja a jogosult országok által vállalt kötelezettségek nyomon követését; a szociális partnereknek és civil társadalmi szervezeteknek hivatalos szerepet kellene adni a GSP és GSP+ felügyeletében, elsősorban egy olyan eljárás keretében, amelynek révén meghallgatnák és megválaszolnák a Bizottságnak kifejtett a aggodalmakat;

| d) | a 2010. évi kérésnek megfelelően a felülvizsgálat során illessze be a GSP-rendeletbe a vállalati társadalmi felelősségvállalást, hogy az emberi jogok, a munkaügyi normák és a környezetvédelmi szabályok területén biztosítani lehessen, hogy a transznacionális vállalatok eleget tesznek a nemzeti és nemzetközi jogi kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

d)

a 2010. évi kérésnek megfelelően a felülvizsgálat során illessze be a GSP-rendeletbe a vállalati társadalmi felelősségvállalást, hogy az emberi jogok, a munkaügyi normák és a környezetvédelmi szabályok területén biztosítani lehessen, hogy a transznacionális vállalatok eleget tesznek a nemzeti és nemzetközi jogi kötelezettségeiknek;

| e) | kövesse nyomon és értékelje a „fegyver kivételével mindent” és a standard GSP-megállapodások végrehajtásával és hatékonyságával kapcsolatos fejleményeket, valamint tegyen jelentés minderről a Parlamentnek; |
| --- | --- |

e)

kövesse nyomon és értékelje a „fegyver kivételével mindent” és a standard GSP-megállapodások végrehajtásával és hatékonyságával kapcsolatos fejleményeket, valamint tegyen jelentés minderről a Parlamentnek;

| 26. | támogatja az Európai Bizottság elkötelezettségét a gyermekmunka felszámolása mellett; üdvözli a szolgálati munkadokumentum elfogadását, megismétli a 2010-ben megfogalmazott kérését, hogy szülessen kiegyensúlyozott és reális jogalkotási javaslat, amely például olyan intézkedéseket tartalmaz, mint a gyermekmunkamentes termékek jelölése, kereskedelmi kedvezmények biztosítása olyan országok számára, amelyek megfelelnek bizonyos munkaügyi normáknak, és horizontális importtilalom alkalmazása olyan termékekkel szemben, melyek gyermekmunka igénybevételével készültek; hangsúlyozza, hogy a kényszermunka és a gyermekmunka elleni küzdelemre vonatkozó célkitűzést a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek révén bele kell venni az EU kereskedelmi megállapodásaiba, a 6 alapvető ILO-egyezménnyel, az EU által a WTO-ban, az OECD-ben és az ILO-ban folyó eszmecserék során tett azon kötelezettségvállalással együtt, hogy előmozdítja a multilaterális dimenziót; |
| --- | --- |

26.

támogatja az Európai Bizottság elkötelezettségét a gyermekmunka felszámolása mellett; üdvözli a szolgálati munkadokumentum elfogadását, megismétli a 2010-ben megfogalmazott kérését, hogy szülessen kiegyensúlyozott és reális jogalkotási javaslat, amely például olyan intézkedéseket tartalmaz, mint a gyermekmunkamentes termékek jelölése, kereskedelmi kedvezmények biztosítása olyan országok számára, amelyek megfelelnek bizonyos munkaügyi normáknak, és horizontális importtilalom alkalmazása olyan termékekkel szemben, melyek gyermekmunka igénybevételével készültek; hangsúlyozza, hogy a kényszermunka és a gyermekmunka elleni küzdelemre vonatkozó célkitűzést a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek révén bele kell venni az EU kereskedelmi megállapodásaiba, a 6 alapvető ILO-egyezménnyel, az EU által a WTO-ban, az OECD-ben és az ILO-ban folyó eszmecserék során tett azon kötelezettségvállalással együtt, hogy előmozdítja a multilaterális dimenziót;

| 27. | megerősíti a tiltakozását bármilyen közvetlen vagy közvetett, az energiával kapcsolatos szolgáltatásokban a kereskedelmet érintő olyan rendelkezéssel szemben, amely a támogatások technológiai semlegességét tenné lehetővé; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy komolyan tartsák szem előtt azt, hogy a nemzetközi kereskedelem növekvő szén-dioxid-kibocsátása aláássa az európai klímastratégiát, és kihangsúlyozza, hogy a helyi előállítás és fogyasztás felé történő elmozdulás elősegítheti a párizsi megállapodás céljainak elérését; |
| --- | --- |

27.

megerősíti a tiltakozását bármilyen közvetlen vagy közvetett, az energiával kapcsolatos szolgáltatásokban a kereskedelmet érintő olyan rendelkezéssel szemben, amely a támogatások technológiai semlegességét tenné lehetővé; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy komolyan tartsák szem előtt azt, hogy a nemzetközi kereskedelem növekvő szén-dioxid-kibocsátása aláássa az európai klímastratégiát, és kihangsúlyozza, hogy a helyi előállítás és fogyasztás felé történő elmozdulás elősegítheti a párizsi megállapodás céljainak elérését;

| 28. | emlékeztet a klímaváltozás és a nem fenntartható, illegális nyersanyag-kitermelés okozta erdőpusztítás közötti alapvető összefüggésre; kéri a Bizottságot, hogy garantálja a FLEGT és az EUTR hatékony megvalósítását és végrehajtását, ideértve a faanyag-ellátási láncban a törvényesség biztosítását; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet a klímaváltozás és a nem fenntartható, illegális nyersanyag-kitermelés okozta erdőpusztítás közötti alapvető összefüggésre; kéri a Bizottságot, hogy garantálja a FLEGT és az EUTR hatékony megvalósítását és végrehajtását, ideértve a faanyag-ellátási láncban a törvényesség biztosítását;

| 29. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy kezdeményezi egy, az erdőirtást és az erdőpusztulást érintő európai cselekvési terv megvalósíthatósági tanulmányának elkészítését, |
| --- | --- |

29.

üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy kezdeményezi egy, az erdőirtást és az erdőpusztulást érintő európai cselekvési terv megvalósíthatósági tanulmányának elkészítését,

A vállalatok társadalmi felelősségvállalása (CRS)

| 30. | emlékeztet a Parlament 2010-ben megfogalmazott kérésére, hogy a CSR minden uniós kereskedelmi megállapodásban és rendelkezésben szerepeljen a szorosabb megvalósítás érdekében, nevezetesen annak révén, hogy a Bizottságnak legyen lehetősége kivizsgálni a CSR kötelezettségvállalások állítólagos megszegésének eseteit, továbbá az OECD kapcsolattartó pontjainak mintájára és azokat megerősítve létrejöjjenek uniós kapcsolattartó pontok; arra kéri a Bizottságot, hogy növelje az erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a vállalatok az ellátási lánc egészében megfeleljenek, valamint hogy az ILO alapvető munkaügyi normái és a nemzetközileg elismert CSR-szabványok teljes mértékben betartásra kerüljenek, különösen a nemrégiben frissített, a multinacionális vállalkozásokról szóló OECD-iránymutatások, az ENSZ Globális Megállapodásának tíz alapelve, a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos iránymutatásokat tartalmazó ISO 26000 szabvány, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozat, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek, különösen a ruházati és a természeti erőforrások kiaknázása ágazatokban, ahol gyakori az emberi jogok és a szociális normák megsértése; emlékeztet arra, hogy a 2013-ban Bangladesben a Rana Plazaban bekövetkezett dráma után indította el az Európai Bizottság a Fenntarthatósági Paktumot Bangladessel, az ILO-val és az Egyesült Államokkal együttműködésben; hangsúlyozza, hogy ennek értelmében folytatni kell a Fenntarthatósági Paktum célkitűzéseit a munkavállalók jogainak javítása érdekében, valamint azért, mert nemzetközi szinten az ellátási láncot felelősebben kell kezelni; kéri a Bizottságot, hogy az ilyen jellegű programokat és fellépéseket terjessze ki az Unió más kereskedelmi partnereire is; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet a Parlament 2010-ben megfogalmazott kérésére, hogy a CSR minden uniós kereskedelmi megállapodásban és rendelkezésben szerepeljen a szorosabb megvalósítás érdekében, nevezetesen annak révén, hogy a Bizottságnak legyen lehetősége kivizsgálni a CSR kötelezettségvállalások állítólagos megszegésének eseteit, továbbá az OECD kapcsolattartó pontjainak mintájára és azokat megerősítve létrejöjjenek uniós kapcsolattartó pontok; arra kéri a Bizottságot, hogy növelje az erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a vállalatok az ellátási lánc egészében megfeleljenek, valamint hogy az ILO alapvető munkaügyi normái és a nemzetközileg elismert CSR-szabványok teljes mértékben betartásra kerüljenek, különösen a nemrégiben frissített, a multinacionális vállalkozásokról szóló OECD-iránymutatások, az ENSZ Globális Megállapodásának tíz alapelve, a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos iránymutatásokat tartalmazó ISO 26000 szabvány, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozat, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek, különösen a ruházati és a természeti erőforrások kiaknázása ágazatokban, ahol gyakori az emberi jogok és a szociális normák megsértése; emlékeztet arra, hogy a 2013-ban Bangladesben a Rana Plazaban bekövetkezett dráma után indította el az Európai Bizottság a Fenntarthatósági Paktumot Bangladessel, az ILO-val és az Egyesült Államokkal együttműködésben; hangsúlyozza, hogy ennek értelmében folytatni kell a Fenntarthatósági Paktum célkitűzéseit a munkavállalók jogainak javítása érdekében, valamint azért, mert nemzetközi szinten az ellátási láncot felelősebben kell kezelni; kéri a Bizottságot, hogy az ilyen jellegű programokat és fellépéseket terjessze ki az Unió más kereskedelmi partnereire is;

| 31. | alapvető fontosságúnak tartja a nemzetközi befektetésekről és a multinacionális vállalatokról szóló OECD-nyilatkozathoz való csatlakozást, biztosítva, hogy az iránymutatásokra kifejezett hivatkozások történjenek az EU és harmadik országok között kötött új megállapodásokban, a„passzív” megközelítés felől elmozdulva az „aktív” megközelítés felé ezek végrehajtását illetően; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a vállalkozások magatartására vonatkozó információkhoz való hozzáférés átláthatóságát, és vezessen be hatékony és érvényesíthető jelentéstételi rendszert, amely tájékoztatást nyújt a termékek értékláncáról; emlékeztet a 2010-es azon álláspontjára, hogy a társaságokat fel kell szólítani, hogy tegyék közzé CSR beszámolóikat, és hogy minden vállalkozás kellő gondossággal járjon el; sürgeti a Bizottságot, hogy tegye naprakésszé a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló stratégiáját, amely szigorúbb jelentéstételi és megfelelési követelményeket ír elő, biztosítva az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-alapelvek hatékonyabb végrehajtását, és sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítását; |
| --- | --- |

31.

alapvető fontosságúnak tartja a nemzetközi befektetésekről és a multinacionális vállalatokról szóló OECD-nyilatkozathoz való csatlakozást, biztosítva, hogy az iránymutatásokra kifejezett hivatkozások történjenek az EU és harmadik országok között kötött új megállapodásokban, a„passzív” megközelítés felől elmozdulva az „aktív” megközelítés felé ezek végrehajtását illetően; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a vállalkozások magatartására vonatkozó információkhoz való hozzáférés átláthatóságát, és vezessen be hatékony és érvényesíthető jelentéstételi rendszert, amely tájékoztatást nyújt a termékek értékláncáról; emlékeztet a 2010-es azon álláspontjára, hogy a társaságokat fel kell szólítani, hogy tegyék közzé CSR beszámolóikat, és hogy minden vállalkozás kellő gondossággal járjon el; sürgeti a Bizottságot, hogy tegye naprakésszé a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló stratégiáját, amely szigorúbb jelentéstételi és megfelelési követelményeket ír elő, biztosítva az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-alapelvek hatékonyabb végrehajtását, és sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítását;

| 32. | kéri az EU-t, hogy a párbeszéd érdekében hozzon létre platformokat, amelyek összefogják a civil társadalmat, a vállalatokat, a nemzetközi szervezeteket és a vállalati társadalmi felelősségvállalás kérdésben érintett egyéb szereplőket; |
| --- | --- |

32.

kéri az EU-t, hogy a párbeszéd érdekében hozzon létre platformokat, amelyek összefogják a civil társadalmat, a vállalatokat, a nemzetközi szervezeteket és a vállalati társadalmi felelősségvállalás kérdésben érintett egyéb szereplőket;

| 33. | felkéri a Bizottságot, hogy alkalmazza az ENSZ Felelős Befektetési Elvek és az ENSZ Globális Megállapodása „hosszú távú értékteremtés a vállalkozások és a befektetők számára” nevű projektjéből születő eredményeket saját Európai Stratégiai Beruházási Alapjára, kereskedelmi megállapodások tárgyalása során a befektetőkkel folytatott párbeszédre, és a „fenntartható tőkepiaci unió” koncepciójának támogatására a fenntartható kereskedelem elősegítésével; |
| --- | --- |

33.

felkéri a Bizottságot, hogy alkalmazza az ENSZ Felelős Befektetési Elvek és az ENSZ Globális Megállapodása „hosszú távú értékteremtés a vállalkozások és a befektetők számára” nevű projektjéből születő eredményeket saját Európai Stratégiai Beruházási Alapjára, kereskedelmi megállapodások tárgyalása során a befektetőkkel folytatott párbeszédre, és a „fenntartható tőkepiaci unió” koncepciójának támogatására a fenntartható kereskedelem elősegítésével;

| 34. | emlékeztet arra, hogy a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozat, az ILO tisztes munka programja és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatása alapvető dokumentumok a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy az OECD és ENSZ kezdeményezését követve az uniós jogszabályokba illessze bele a közelmúltban és az újonnan kidolgozott nemzetközi normákat, és segítse elő a kiegyensúlyozott és átfogó politikai ajánlásokat, többek között egy erős fenntartható fejlődési dimenziót a globális értékláncokra vonatkozóan a G20-ak kereskedelmi minisztereinek 2016. júliusi sanghaji találkozóján; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozat, az ILO tisztes munka programja és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatása alapvető dokumentumok a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy az OECD és ENSZ kezdeményezését követve az uniós jogszabályokba illessze bele a közelmúltban és az újonnan kidolgozott nemzetközi normákat, és segítse elő a kiegyensúlyozott és átfogó politikai ajánlásokat, többek között egy erős fenntartható fejlődési dimenziót a globális értékláncokra vonatkozóan a G20-ak kereskedelmi minisztereinek 2016. júliusi sanghaji találkozóján;

| 35. | emlékeztet arra, hogy Unió a vállalati társadalmi felelősségre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek tekintetében a világ egyik meghatározó szereplője; felszólítja a Bizottságot, hogy tevékenyen mozdítsa elő a külföldön működő uniós vállalatok körében a felelős üzleti magatartást, különös tekintettel az összes – akár belföldi jogszabályok, akár bármely, az üzleti műveleteikre vonatkozó kétoldalú vagy nemzetközi jogi kötelezettség szerinti – törvényes kötelezettségüknek való szigorú megfelelésre, és nem kevésbé az emberi jogi, munkaügyi és környezetvédelmi nemzetközi standardoknak és szabályoknak való megfelelésre; javasolja továbbá, hogy e cél elérése végett a Bizottság tevékenyen működjön együtt a partnerországokkal a legjobb gyakorlatok és tudás átadásában az üzleti környezet és a felelős üzleti magatartás javításának módjait és eszközeit illetően; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy Unió a vállalati társadalmi felelősségre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek tekintetében a világ egyik meghatározó szereplője; felszólítja a Bizottságot, hogy tevékenyen mozdítsa elő a külföldön működő uniós vállalatok körében a felelős üzleti magatartást, különös tekintettel az összes – akár belföldi jogszabályok, akár bármely, az üzleti műveleteikre vonatkozó kétoldalú vagy nemzetközi jogi kötelezettség szerinti – törvényes kötelezettségüknek való szigorú megfelelésre, és nem kevésbé az emberi jogi, munkaügyi és környezetvédelmi nemzetközi standardoknak és szabályoknak való megfelelésre; javasolja továbbá, hogy e cél elérése végett a Bizottság tevékenyen működjön együtt a partnerországokkal a legjobb gyakorlatok és tudás átadásában az üzleti környezet és a felelős üzleti magatartás javításának módjait és eszközeit illetően;

| 36. | megjegyzi, hogy a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása érdekében a vállalati társadalmi felelősségvállalás napirendjét hozzá kell igazítani a régiók és az országok sajátos szükségleteihez; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása érdekében a vállalati társadalmi felelősségvállalás napirendjét hozzá kell igazítani a régiók és az országok sajátos szükségleteihez;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a kereskedelem és a beruházások terén a CSR-t támogató stratégiákat létrehozó vállaltok ösztönzésére és kompenzálására, címkék engedélyezése, az uniós közbeszerzésekhez való kedvezményes hozzáférés, valamint a kkv-knek szóló támogatási program révén; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a kereskedelem és a beruházások terén a CSR-t támogató stratégiákat létrehozó vállaltok ösztönzésére és kompenzálására, címkék engedélyezése, az uniós közbeszerzésekhez való kedvezményes hozzáférés, valamint a kkv-knek szóló támogatási program révén;

| 38. | melegen üdvözli a nagyvállalatok emberi jogi jelentéstételének beemelését a nem pénzügyi beszámolásról szóló uniós irányelvbe; kéri az uniós tagállamokat az irányelv gyors és hatékony átültetésére; felhívja a figyelmet a jelentéstétel kereteire vonatkozó ENSZ-irányelvekre, a vállalatok emberi jogi referenciaértékére, és az „integrált jelentéstétel” célkitűzésére, és felhívja a tőzsdén jegyzett uniós vállalatokat és részvényeseiket, hogy tartsák be az irányelv szellemét az Unión belül és az Unión kívül folytatott kereskedelmi tevékenységük során is; |
| --- | --- |

38.

melegen üdvözli a nagyvállalatok emberi jogi jelentéstételének beemelését a nem pénzügyi beszámolásról szóló uniós irányelvbe; kéri az uniós tagállamokat az irányelv gyors és hatékony átültetésére; felhívja a figyelmet a jelentéstétel kereteire vonatkozó ENSZ-irányelvekre, a vállalatok emberi jogi referenciaértékére, és az „integrált jelentéstétel” célkitűzésére, és felhívja a tőzsdén jegyzett uniós vállalatokat és részvényeseiket, hogy tartsák be az irányelv szellemét az Unión belül és az Unión kívül folytatott kereskedelmi tevékenységük során is;

| 39. | arra kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy aktívan vegyenek részt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) egy olyan nemzetközi szerződésre irányuló munkájában, amely a transznacionális vállalatokat felelősségre vonná az emberi jogi jogsértések és a környezeti normák megsértése esetén; |
| --- | --- |

39.

arra kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy aktívan vegyenek részt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) egy olyan nemzetközi szerződésre irányuló munkájában, amely a transznacionális vállalatokat felelősségre vonná az emberi jogi jogsértések és a környezeti normák megsértése esetén;

| 40. | kihangsúlyozza, hogy ezen ajánlások hatékony megvalósítása kulcsfontosságú a Bizottság által tárgyalt kereskedelmi megállapodások Parlament általi értékelésében; kéri a Bizottságot, hogy részletesen és időben reagáljon a jelen állásfoglalásban tárgyalt kérdésekre; |
| --- | --- |

40.

kihangsúlyozza, hogy ezen ajánlások hatékony megvalósítása kulcsfontosságú a Bizottság által tárgyalt kereskedelmi megállapodások Parlament általi értékelésében; kéri a Bizottságot, hogy részletesen és időben reagáljon a jelen állásfoglalásban tárgyalt kérdésekre;

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/mc10_19dec15_e.htm

(2)  http://unfccc.int/resource/docs/2015/cop21/eng/l09r01.pdf

(3)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/2014-hr-annual-report_en.pdf

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf

(5)  Az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott állásfoglalás (A/RES/70/1) (http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E)

(6)  HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

(7)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

(8)  http://mneguidelines.oecd.org/text/

(9)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(10)  http://unctad.org/en/pages/PublicationWebflyer.aspx?publicationid=1437

(11)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0294.

(13)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(14)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o..

(15)  A/HRC/RES/26/9 (http://www.ihrb.org/pdf/G1408252.pdf)

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/30

---

P8_TA(2016)0299

A kereskedelem és beruházás előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiája

Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról (2015/2105(INI))

(2018/C 101/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel 2015. november 26-i állásfoglalására a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról a WTO tizedik miniszteri konferenciáját megelőzően (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2015. november 26-i állásfoglalására a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról a WTO tizedik miniszteri konferenciáját megelőzően (1),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TiSA) szóló tárgyalásokra vonatkozó, 2015. július 8-i (2), illetve 2016. február 3-i (3) ajánlására; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TiSA) szóló tárgyalásokra vonatkozó, 2015. július 8-i (2), illetve 2016. február 3-i (3) ajánlására;

| — | tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: a felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleményére (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: a felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleményére (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amelyet az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozóján fogadtak el 2015-ben New Yorkban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amelyet az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozóján fogadtak el 2015-ben New Yorkban,

| — | tekintettel a 2015. július 7-i állásfoglalására az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. július 7-i állásfoglalására az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról (4),

| — | tekintettel 2015. június 9-i állásfoglalására a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiájáról (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2015. június 9-i állásfoglalására a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiájáról (5),

| — | tekintettel a Rana Plaza összeomlásának második évfordulójáról és a bangladesi fenntarthatósági paktum keretében elért előrelépésekről szóló 2015. április 29-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rana Plaza összeomlásának második évfordulójáról és a bangladesi fenntarthatósági paktum keretében elért előrelépésekről szóló 2015. április 29-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Megfelelő-e a preferenciális kereskedelmi megállapodások kezelése?” című, 2/2014. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Megfelelő-e a preferenciális kereskedelmi megállapodások kezelése?” című, 2/2014. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaira, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokra és szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaira, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokra és szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára,

| — | tekintettel az illegálisan kitermelt fáról szóló uniós rendeletre, a nem pénzügyi beszámolásról szóló uniós irányelvre, a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatra, a modernkori rabszolgaság elleni brit törvényben szereplő, az ellátási lánc átláthatóságáról szóló záradékra, valamint a gondossági kötelezettségről szóló francia törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illegálisan kitermelt fáról szóló uniós rendeletre, a nem pénzügyi beszámolásról szóló uniós irányelvre, a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatra, a modernkori rabszolgaság elleni brit törvényben szereplő, az ellátási lánc átláthatóságáról szóló záradékra, valamint a gondossági kötelezettségről szóló francia törvényre,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2013. június 24-i ülésén elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2013. június 24-i ülésén elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. február 7-8-i következtetéseire, a kereskedelemről szóló 2014. november 21-i következtetéseire, valamint a Külügyek Tanácsa 2015. november 27-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. február 7-8-i következtetéseire, a kereskedelemről szóló 2014. november 21-i következtetéseire, valamint a Külügyek Tanácsa 2015. november 27-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságnak az uniós intézmények átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és feddhetetlenségéről szóló jelentésről szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságnak az uniós intézmények átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és feddhetetlenségéről szóló jelentésről szóló véleményére,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakeshi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakeshi Egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207., 208. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207., 208. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló 2015. március 11-i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló 2015. március 11-i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az EUMSZ-ban foglalt fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-ban foglalt fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0220/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0220/2016),

| A. | mivel a kereskedelem nem önmagában való cél, hanem a jólét és az egyenlőség elérésének, az üzleti lehetőségek, a fenntartható gazdasági fejlődés, a társadalmi fejlődés és a kulturális megértés előmozdításának, a foglalkoztatás növelésének, valamint az életszínvonal a közkiadások növelése nélkül történő javításának eszköze; |
| --- | --- |

A.

mivel a kereskedelem nem önmagában való cél, hanem a jólét és az egyenlőség elérésének, az üzleti lehetőségek, a fenntartható gazdasági fejlődés, a társadalmi fejlődés és a kulturális megértés előmozdításának, a foglalkoztatás növelésének, valamint az életszínvonal a közkiadások növelése nélkül történő javításának eszköze;

| B. | mivel a közös kereskedelempolitika jelentős változáson ment át a Lisszaboni Szerződés 2009. decemberi hatálybalépése óta; mivel a kereskedelem nem elszigetelten működik, hanem sok más szakpolitikához kapcsolódik és sok más szakpolitikától függ; mivel a kereskedelmi és beruházási megállapodásokról szóló tárgyalásoknak túl kell mutatniuk a vámtarifák egyszerű csökkentésén, ugyanis ma összetett kihívásokkal kell szembenéznünk a szabályozási kérdések és a nemzetközi normák konvergenciája terén; |
| --- | --- |

B.

mivel a közös kereskedelempolitika jelentős változáson ment át a Lisszaboni Szerződés 2009. decemberi hatálybalépése óta; mivel a kereskedelem nem elszigetelten működik, hanem sok más szakpolitikához kapcsolódik és sok más szakpolitikától függ; mivel a kereskedelmi és beruházási megállapodásokról szóló tárgyalásoknak túl kell mutatniuk a vámtarifák egyszerű csökkentésén, ugyanis ma összetett kihívásokkal kell szembenéznünk a szabályozási kérdések és a nemzetközi normák konvergenciája terén;

| C. | mivel az Európai Unióban nem került sor komoly vitákra a szabadkereskedelmi politikák költségeiről (ilyenek például az ipari kiigazítások: gyárbezárások, termelési munkahelyek megszűnése, egész iparágak áthelyezése harmadik országokba és fokozott importok), és a szabadkereskedelmi politikák teljes költség-haszon elemzéséről; mivel az ilyen őszinte viták hiánya oda vezet, hogy egyes érdekelt felek megkérdőjelezik az Unió kereskedelempolitikájának és általában az Unió szakpolitikáinak a logikáját és az irányát, és mivel az őszinte vitával elejét vehetnénk az ilyen sajnálatos következményeknek; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unióban nem került sor komoly vitákra a szabadkereskedelmi politikák költségeiről (ilyenek például az ipari kiigazítások: gyárbezárások, termelési munkahelyek megszűnése, egész iparágak áthelyezése harmadik országokba és fokozott importok), és a szabadkereskedelmi politikák teljes költség-haszon elemzéséről; mivel az ilyen őszinte viták hiánya oda vezet, hogy egyes érdekelt felek megkérdőjelezik az Unió kereskedelempolitikájának és általában az Unió szakpolitikáinak a logikáját és az irányát, és mivel az őszinte vitával elejét vehetnénk az ilyen sajnálatos következményeknek;

| D. | mivel a kulcsfontosságú iparágak globális kapacitástöbblete és az ebből fakadó kereskedelmi egyenlőtlenség lassan kikezdi az uniós vállalatoknak és iparágaknak az Unió kereskedelempolitikája helytállóságával kapcsolatos bizalmát; |
| --- | --- |

D.

mivel a kulcsfontosságú iparágak globális kapacitástöbblete és az ebből fakadó kereskedelmi egyenlőtlenség lassan kikezdi az uniós vállalatoknak és iparágaknak az Unió kereskedelempolitikája helytállóságával kapcsolatos bizalmát;

| E. | mivel a lassú gazdasági növekedés időszakaiban a külkereskedelem Európa gazdasági fellendüléséhez való hozzájárulása kulcsfontosságú a konkrét és mérhető eredmények elérése, valamint a tisztességes munkahelyekhez, a fenntartható gazdasági növekedéshez és az egyenlőséghez való hozzájárulás terén, Európában és azon túl; |
| --- | --- |

E.

mivel a lassú gazdasági növekedés időszakaiban a külkereskedelem Európa gazdasági fellendüléséhez való hozzájárulása kulcsfontosságú a konkrét és mérhető eredmények elérése, valamint a tisztességes munkahelyekhez, a fenntartható gazdasági növekedéshez és az egyenlőséghez való hozzájárulás terén, Európában és azon túl;

| F. | mivel az új generációs kereskedelempolitikának reagálnia kell az embereknek az átláthatósággal és a részvétellel, a jóléttel és a munkahelyekkel, a vállalkozások globális és összefonódó gazdasággal kapcsolatos várakozásaival, a szegénység elleni küzdelemmel, és azzal kapcsolatos aggályaira, hogy biztosítani kell a kereskedelemből származó nyereségek méltányosabb elosztását, valamint, hogy kezelni kell az olyan új kérdéseket, mint például a digitális kereskedelem és a kis- és középvállalkozások kulcsszerepe; |
| --- | --- |

F.

mivel az új generációs kereskedelempolitikának reagálnia kell az embereknek az átláthatósággal és a részvétellel, a jóléttel és a munkahelyekkel, a vállalkozások globális és összefonódó gazdasággal kapcsolatos várakozásaival, a szegénység elleni küzdelemmel, és azzal kapcsolatos aggályaira, hogy biztosítani kell a kereskedelemből származó nyereségek méltányosabb elosztását, valamint, hogy kezelni kell az olyan új kérdéseket, mint például a digitális kereskedelem és a kis- és középvállalkozások kulcsszerepe;

| G. | mivel a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások egyre inkább a közérdeklődés középpontjába helyezik az európai kereskedelempolitikát, és mivel egyre több polgár érdeklődik a kereskedelempolitika iránt, és aggódik amiatt, hogy a közös kereskedelempolitika alááshatja az európai és a nemzeti előírásokat és normákat; |
| --- | --- |

G.

mivel a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások egyre inkább a közérdeklődés középpontjába helyezik az európai kereskedelempolitikát, és mivel egyre több polgár érdeklődik a kereskedelempolitika iránt, és aggódik amiatt, hogy a közös kereskedelempolitika alááshatja az európai és a nemzeti előírásokat és normákat;

| H. | mivel a Bizottság egyértelmű ígéretet tett arra nézve, hogy egyetlen kereskedelmi megállapodás sem fogja csökkenteni a szabályozás által biztosított védelem szintjét, hogy a védelem szintje csak felfelé módosulhat, valamint hogy a szabályozáshoz való jog mindig védelmet fog élvezni; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság egyértelmű ígéretet tett arra nézve, hogy egyetlen kereskedelmi megállapodás sem fogja csökkenteni a szabályozás által biztosított védelem szintjét, hogy a védelem szintje csak felfelé módosulhat, valamint hogy a szabályozáshoz való jog mindig védelmet fog élvezni;

| I. | mivel a kereskedelmi megállapodásokban a szabályozási együttműködésnek gondoskodnia kell az egészség és a biztonság legmagasabb szintű védelméről, az EUMSZ 191. cikkében lefektetett elővigyázatossági alapelv szerint; |
| --- | --- |

I.

mivel a kereskedelmi megállapodásokban a szabályozási együttműködésnek gondoskodnia kell az egészség és a biztonság legmagasabb szintű védelméről, az EUMSZ 191. cikkében lefektetett elővigyázatossági alapelv szerint;

| J. | mivel európai polgárok, vállalkozások és kkv-k felvetettek azzal kapcsolatos aggályokat, hogy vajon a nagy iparági szövetségek valóban az uniós polgárok, az uniós vállalatok és általában az Európai Unió érdekeit képviselik-e; |
| --- | --- |

J.

mivel európai polgárok, vállalkozások és kkv-k felvetettek azzal kapcsolatos aggályokat, hogy vajon a nagy iparági szövetségek valóban az uniós polgárok, az uniós vállalatok és általában az Európai Unió érdekeit képviselik-e;

| K. | mivel az átláthatóság megköveteli az uniós intézményektől annak ellenőrzését, hogy az uniós iparágak nevében benyújtott álláspontok valóban az uniós iparágak nézeteit tükrözik-e; |
| --- | --- |

K.

mivel az átláthatóság megköveteli az uniós intézményektől annak ellenőrzését, hogy az uniós iparágak nevében benyújtott álláspontok valóban az uniós iparágak nézeteit tükrözik-e;

| L. | mivel nem csak azzal kell megalapozni az uniós kereskedelem- és beruházáspolitikát, hogy foglalkoztatási és jóléti szempontból kedvező eredményeket biztosítanak a polgárok és a vállalkozások számára, hanem azzal is, hogy megerősítik a környezetvédelmi és a szociális jogokat és garantálják az átláthatóság, a részvétel és az elszámoltathatóság legmagasabb szintjét azáltal, hogy a vállalkozásokkal, a fogyasztókkal, a szociális partnerekkel, a civil társadalommal, az érdekelt felekkel és a helyi és regionális hatóságokkal állandó párbeszédet tartanak fenn, és egyértelmű iránymutatásokat határoznak meg a tárgyalások során; |
| --- | --- |

L.

mivel nem csak azzal kell megalapozni az uniós kereskedelem- és beruházáspolitikát, hogy foglalkoztatási és jóléti szempontból kedvező eredményeket biztosítanak a polgárok és a vállalkozások számára, hanem azzal is, hogy megerősítik a környezetvédelmi és a szociális jogokat és garantálják az átláthatóság, a részvétel és az elszámoltathatóság legmagasabb szintjét azáltal, hogy a vállalkozásokkal, a fogyasztókkal, a szociális partnerekkel, a civil társadalommal, az érdekelt felekkel és a helyi és regionális hatóságokkal állandó párbeszédet tartanak fenn, és egyértelmű iránymutatásokat határoznak meg a tárgyalások során;

| M. | mivel a származási szabályok meghatározzák a kereskedelem liberalizálásának valódi mértékét, ugyanis meghatározzák, hogy mely áruk részesülnek ténylegesen a szabadkereskedelmi megállapodások előnyeiből, de gyakran hiányoznak a kereskedelempolitikáról folytatott nyilvános vitákból, és egészen mostanáig nem képezték a Parlament elemzésének tárgyát; |
| --- | --- |

M.

mivel a származási szabályok meghatározzák a kereskedelem liberalizálásának valódi mértékét, ugyanis meghatározzák, hogy mely áruk részesülnek ténylegesen a szabadkereskedelmi megállapodások előnyeiből, de gyakran hiányoznak a kereskedelempolitikáról folytatott nyilvános vitákból, és egészen mostanáig nem képezték a Parlament elemzésének tárgyát;

| N. | mivel az Európai Uniónak kereskedelempolitikájában és a kereskedelmi tárgyalások során figyelembe kell vennie, hogy ez egyes ágazatok esetében érzékeny kérdés a piacnyitás tekintetében, különösen a mezőgazdasági ágazatban; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Uniónak kereskedelempolitikájában és a kereskedelmi tárgyalások során figyelembe kell vennie, hogy ez egyes ágazatok esetében érzékeny kérdés a piacnyitás tekintetében, különösen a mezőgazdasági ágazatban;

| O. | mivel 2050-re az EU-28 az előrejelzések szerint a világ GDP-jének csak 15 %-át fogja előállítani, szemben a 2013. évi 23,7 %-kal, és mivel 2015 óta a világ gazdasági növekedésének 90 %-a az Európai Unión kívül következik be, miközben a feltörekvő gazdaságok növekedési rátája jelentős mértékben lassul; |
| --- | --- |

O.

mivel 2050-re az EU-28 az előrejelzések szerint a világ GDP-jének csak 15 %-át fogja előállítani, szemben a 2013. évi 23,7 %-kal, és mivel 2015 óta a világ gazdasági növekedésének 90 %-a az Európai Unión kívül következik be, miközben a feltörekvő gazdaságok növekedési rátája jelentős mértékben lassul;

| P. | mivel az Európai Unió jelenleg a világ legnagyobb kereskedelmi tömörülése, amely a világkereskedelem egyharmadát tartja ellenőrzése alatt, és mivel ez az arány az előrejelzések szerint 2020-ra körülbelül 26 %-ra fog csökkenni; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió jelenleg a világ legnagyobb kereskedelmi tömörülése, amely a világkereskedelem egyharmadát tartja ellenőrzése alatt, és mivel ez az arány az előrejelzések szerint 2020-ra körülbelül 26 %-ra fog csökkenni;

| Q. | mivel más változók, mint például a demográfiai változások szintén kedvezőtlen hatással lesznek az Unió világkereskedelmi színtéren elfoglalt helyzetére; mivel az Uniónak a világ népességében való részesedése várhatóan a 2013. évi 7,1 %-ról 2060-ra 5,3 %-ra fog csökkenni; |
| --- | --- |

Q.

mivel más változók, mint például a demográfiai változások szintén kedvezőtlen hatással lesznek az Unió világkereskedelmi színtéren elfoglalt helyzetére; mivel az Uniónak a világ népességében való részesedése várhatóan a 2013. évi 7,1 %-ról 2060-ra 5,3 %-ra fog csökkenni;

| R. | mivel a jövőbeli kereskedelmi megállapodásoknak és tárgyalásoknak figyelembe kell venniük a Parlamentnek a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TiSA) szóló állásfoglalásaiban kifejtett álláspontokat, és azokkal összhangban kell lenniük; |
| --- | --- |

R.

mivel a jövőbeli kereskedelmi megállapodásoknak és tárgyalásoknak figyelembe kell venniük a Parlamentnek a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TiSA) szóló állásfoglalásaiban kifejtett álláspontokat, és azokkal összhangban kell lenniük;

| S. | mivel a vagyonteremtés központja egyértelműen kelet felé, az ázsiai és csendes-óceáni térség, konkrétan Kína felé tolódik, amely máris megelőzte Japánt, és valószínűleg lehagyva az Amerikai Egyesült Államokat 2025-re a világ legnagyobb gazdaságává válik; mivel ez azt mutatja, hogy a feltörekvő gazdaságok és a fejlődő országok kezdenek felzárkózni az iparosodott országok csoportjához, és hamarosan elérik az érett gazdaságok fejlődési szakaszát; |
| --- | --- |

S.

mivel a vagyonteremtés központja egyértelműen kelet felé, az ázsiai és csendes-óceáni térség, konkrétan Kína felé tolódik, amely máris megelőzte Japánt, és valószínűleg lehagyva az Amerikai Egyesült Államokat 2025-re a világ legnagyobb gazdaságává válik; mivel ez azt mutatja, hogy a feltörekvő gazdaságok és a fejlődő országok kezdenek felzárkózni az iparosodott országok csoportjához, és hamarosan elérik az érett gazdaságok fejlődési szakaszát;

| T. | mivel a becslések szerint a tőke, az áruk, a szolgáltatások és az adatok határokon átnyúló forgalma 2014-ben 7,8 billió dolláros többlettel járult hozzá a globális gazdasághoz, amelyből csak az adatforgalom hozzáadott értéke 2,8 billió dollárt tett ki, tehát meghaladta az árukereskedelem 2,7 billió dolláros becsült értékét; |
| --- | --- |

T.

mivel a becslések szerint a tőke, az áruk, a szolgáltatások és az adatok határokon átnyúló forgalma 2014-ben 7,8 billió dolláros többlettel járult hozzá a globális gazdasághoz, amelyből csak az adatforgalom hozzáadott értéke 2,8 billió dollárt tett ki, tehát meghaladta az árukereskedelem 2,7 billió dolláros becsült értékét;

Gyorsabb alkalmazkodás a gyorsan változó globális kereskedelmi trendekhez

| 1. | üdvözli a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című új stratégiáját, és különösen az olyan elemekre helyezett új hangsúlyt, mint az ellátási lánc felelős kezelése, a globális digitális piac, a digitális áruk és szolgáltatások kereskedelme, a tisztességes és etikus kereskedelem, valamint a kereskedelmi liberalizáció szociális költségei; szilárd meggyőződése, hogy minden jövőbeni kereskedelempolitikának küzdenie kell a protekcionizmus formái ellen, nevezetesen csökkentenie kell a szükségtelen nem vámjellegű kereskedelmi akadályokat és biztosítania kell az újabb piacrajutási lehetőségeket, különösen a kkv-k számára; emlékeztet arra, hogy a kereskedelem liberalizációját megfelelően kell végrehajtani a fenntartható fejlődés biztosítása érdekében; sajnálja, hogy a Bizottság késlekedik az új stratégia benyújtásával, tekintve, hogy a Parlament azt kérte, hogy 2012 nyarára kerüljön benyújtásra egy felülvizsgált közép- és hosszú távú kereskedelmi stratégia; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című új stratégiáját, és különösen az olyan elemekre helyezett új hangsúlyt, mint az ellátási lánc felelős kezelése, a globális digitális piac, a digitális áruk és szolgáltatások kereskedelme, a tisztességes és etikus kereskedelem, valamint a kereskedelmi liberalizáció szociális költségei; szilárd meggyőződése, hogy minden jövőbeni kereskedelempolitikának küzdenie kell a protekcionizmus formái ellen, nevezetesen csökkentenie kell a szükségtelen nem vámjellegű kereskedelmi akadályokat és biztosítania kell az újabb piacrajutási lehetőségeket, különösen a kkv-k számára; emlékeztet arra, hogy a kereskedelem liberalizációját megfelelően kell végrehajtani a fenntartható fejlődés biztosítása érdekében; sajnálja, hogy a Bizottság késlekedik az új stratégia benyújtásával, tekintve, hogy a Parlament azt kérte, hogy 2012 nyarára kerüljön benyújtásra egy felülvizsgált közép- és hosszú távú kereskedelmi stratégia;

| 2. | szilárd meggyőződése, hogy miközben a szolgáltatások teszik ki az Unió GDP-jének több mint 70 %-át, és ez fogja biztosítani a jövőbeni munkahelyek 90 %-át, az Unió feldolgozóipari ágazata alapvető összetevője Európa újraiparosításának, ezért a stratégiának jobban kell fókuszálnia a feldolgozóiparnak a közös kereskedelempolitikában betöltött szerepére; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon együtt kereskedelmi partnereinkkel annak biztosítása érdekében, hogy piacaik legyenek nyitottabbak az uniós társaságok előtt, különösen a közlekedés, a távközlés és a közbeszerzés területén, miközben a külföldi vállalatok továbbra is élvezzék az Unió belső piacához való széles körű hozzáférés előnyeit; |
| --- | --- |

2.

szilárd meggyőződése, hogy miközben a szolgáltatások teszik ki az Unió GDP-jének több mint 70 %-át, és ez fogja biztosítani a jövőbeni munkahelyek 90 %-át, az Unió feldolgozóipari ágazata alapvető összetevője Európa újraiparosításának, ezért a stratégiának jobban kell fókuszálnia a feldolgozóiparnak a közös kereskedelempolitikában betöltött szerepére; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon együtt kereskedelmi partnereinkkel annak biztosítása érdekében, hogy piacaik legyenek nyitottabbak az uniós társaságok előtt, különösen a közlekedés, a távközlés és a közbeszerzés területén, miközben a külföldi vállalatok továbbra is élvezzék az Unió belső piacához való széles körű hozzáférés előnyeit;

| 3. | elismeri, hogy az Unió kereskedelempolitikája rendkívül fontos geopolitikai és gazdasági szempontból Európa számára a globalizáció formálásához, a nemzetközi normák megerősítéséhez és a külföldi piacokhoz való hozzáférés növeléséhez; megjegyzi, hogy ha mi nem lépünk most, akkor mások fogják meghatározni a nemzetközi szabályokat; hangsúlyozza, hogy mivel az EU a legnagyobb gazdaság a világon, a fenntartható és felelősségteljes kereskedelempolitika a legerősebb, arra szolgáló szakpolitikai eszköze, hogy külföldön támogassa az európai érdekeket, beruházásokat és vállalkozásokat, és előmozdítsa az európai értékeket, miközben az Unión belül elősegíti a gazdasági növekedést és a beruházásokat, valamint munkahelyeket teremt; támogatja a kereskedelem- és a belső piaci politika közötti szinergiák fokozására irányuló bizottsági célkitűzést, és javasolja, hogy e politikák keretében biztosítsanak elsőbbséget a munkahelyteremtést előmozdító intézkedéseknek; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az Unió kereskedelempolitikája rendkívül fontos geopolitikai és gazdasági szempontból Európa számára a globalizáció formálásához, a nemzetközi normák megerősítéséhez és a külföldi piacokhoz való hozzáférés növeléséhez; megjegyzi, hogy ha mi nem lépünk most, akkor mások fogják meghatározni a nemzetközi szabályokat; hangsúlyozza, hogy mivel az EU a legnagyobb gazdaság a világon, a fenntartható és felelősségteljes kereskedelempolitika a legerősebb, arra szolgáló szakpolitikai eszköze, hogy külföldön támogassa az európai érdekeket, beruházásokat és vállalkozásokat, és előmozdítsa az európai értékeket, miközben az Unión belül elősegíti a gazdasági növekedést és a beruházásokat, valamint munkahelyeket teremt; támogatja a kereskedelem- és a belső piaci politika közötti szinergiák fokozására irányuló bizottsági célkitűzést, és javasolja, hogy e politikák keretében biztosítsanak elsőbbséget a munkahelyteremtést előmozdító intézkedéseknek;

| 4. | üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, mely szerint egy kereskedelmi megállapodás sem fog engedni az európai fogyasztóvédelmi normák eredményeiből, a digitális forradalom összefüggésében sem; hangsúlyozza, hogy a Parlament a továbbiakban is szoros figyelemmel fogja kísérni, hogy a folyamatban lévő tárgyalásokon tiszteletben tartsák ezt az ígéretet; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, mely szerint egy kereskedelmi megállapodás sem fog engedni az európai fogyasztóvédelmi normák eredményeiből, a digitális forradalom összefüggésében sem; hangsúlyozza, hogy a Parlament a továbbiakban is szoros figyelemmel fogja kísérni, hogy a folyamatban lévő tárgyalásokon tiszteletben tartsák ezt az ígéretet;

| 5. | hangsúlyozza az egységes piac és az uniós kereskedelempolitika közötti kapcsolatot, melyeknek teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lenniük egymással és az Unió szélesebb körű szakpolitikáival és értékeivel; úgy véli, hogy a hatékony, átlátható és szigorú globális szabályokon alapuló nyitott, felelősségteljes és szabad globális kereskedelem elengedhetetlen az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásához, azaz ahhoz, hogy az egységes piac a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – kölcsönös előnyére szolgálva működjön és növekedjen; emlékeztet arra, hogy a kereskedelem megnyitása növeli a termelékenységet és a külső versenyképességet, és már most legalább hét állásból egyet támogat az egységes piacon, jelentős előnyöket kínálva a fogyasztók számára is; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza az egységes piac és az uniós kereskedelempolitika közötti kapcsolatot, melyeknek teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lenniük egymással és az Unió szélesebb körű szakpolitikáival és értékeivel; úgy véli, hogy a hatékony, átlátható és szigorú globális szabályokon alapuló nyitott, felelősségteljes és szabad globális kereskedelem elengedhetetlen az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásához, azaz ahhoz, hogy az egységes piac a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – kölcsönös előnyére szolgálva működjön és növekedjen; emlékeztet arra, hogy a kereskedelem megnyitása növeli a termelékenységet és a külső versenyképességet, és már most legalább hét állásból egyet támogat az egységes piacon, jelentős előnyöket kínálva a fogyasztók számára is;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye rendszeresen naprakésszé kereskedelmi és beruházási stratégiáját, és hogy kétévente nyilvánosan nyújtson be a Parlamenthez részletes végrehajtási jelentést 2017-től kezdve annak biztosítása érdekében, hogy teljesíti ígéreteit; felhívja a Bizottságot, hogy e jelentésekben számoljon be a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások előrehaladásáról, valamint a jelenlegi kereskedelmi megállapodások végrehajtásáról; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye rendszeresen naprakésszé kereskedelmi és beruházási stratégiáját, és hogy kétévente nyilvánosan nyújtson be a Parlamenthez részletes végrehajtási jelentést 2017-től kezdve annak biztosítása érdekében, hogy teljesíti ígéreteit; felhívja a Bizottságot, hogy e jelentésekben számoljon be a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások előrehaladásáról, valamint a jelenlegi kereskedelmi megállapodások végrehajtásáról;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel eljárásait, hogy a megtárgyalt kereskedelmi megállapodásokat rövidebb időn belül a Parlament elé utalhassa, és ezáltal gyorsabban lehessen azokat ideiglenesen alkalmazni, vagy hatályba léptetni; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel eljárásait, hogy a megtárgyalt kereskedelmi megállapodásokat rövidebb időn belül a Parlament elé utalhassa, és ezáltal gyorsabban lehessen azokat ideiglenesen alkalmazni, vagy hatályba léptetni;

Átlátható kereskedelempolitika és a polgárok erőteljesebb bevonása

| 8. | üdvözli a Bizottság fokozott átláthatóságát és nyitottságát a kereskedelmi tárgyalások minden szakaszában, és támogatja a Bizottság transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség átláthatóságára irányuló kezdeményezését; elismeri, hogy a Bizottság – a Parlament többszöri kérésére – fokozta a tárgyalások átláthatóságát azáltal, hogy a minősített tárgyalási dokumentumokhoz hozzáférést biztosított az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek minden képviselője számára, és több tájékoztatást nyújt az érdekelt felek részére; emlékeztet arra, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében az európai parlamenti képviselők számára a minősített adatokhoz biztosított kibővített hozzáférés megerősítette a parlamenti ellenőrzést, lehetővé téve ezáltal, hogy a közös kereskedelempolitika keretében az EP még jobban betöltse feladatát; felhív ezért a Bizottság átláthatósági kezdeményezésének kibővítésére annak érdekében, hogy minden jelenlegi és jövőbeni kereskedelmi tárgyalás esetében érvényesüljön a teljes átláthatóság és a nyilvános ellenőrzés lehetősége, valamint arra, hogy a Bizottság folytasson konzultációt a partnerországokkal az átláthatóság legmagasabb normáinak ösztönzése érdekében, biztosítva, hogy ez kölcsönös folyamat legyen, amely nem veszélyezteti az EU tárgyalási pozícióját, és hogy a hatály meghatározására vonatkozó gyakorlatnak legyen része az elérni kívánt átláthatósági szintről való megállapodás is; hangsúlyozza, hogy az érdemi átláthatóság megerősítheti a szabályokon alapuló kereskedelem globális támogatottságát; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság fokozott átláthatóságát és nyitottságát a kereskedelmi tárgyalások minden szakaszában, és támogatja a Bizottság transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség átláthatóságára irányuló kezdeményezését; elismeri, hogy a Bizottság – a Parlament többszöri kérésére – fokozta a tárgyalások átláthatóságát azáltal, hogy a minősített tárgyalási dokumentumokhoz hozzáférést biztosított az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek minden képviselője számára, és több tájékoztatást nyújt az érdekelt felek részére; emlékeztet arra, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében az európai parlamenti képviselők számára a minősített adatokhoz biztosított kibővített hozzáférés megerősítette a parlamenti ellenőrzést, lehetővé téve ezáltal, hogy a közös kereskedelempolitika keretében az EP még jobban betöltse feladatát; felhív ezért a Bizottság átláthatósági kezdeményezésének kibővítésére annak érdekében, hogy minden jelenlegi és jövőbeni kereskedelmi tárgyalás esetében érvényesüljön a teljes átláthatóság és a nyilvános ellenőrzés lehetősége, valamint arra, hogy a Bizottság folytasson konzultációt a partnerországokkal az átláthatóság legmagasabb normáinak ösztönzése érdekében, biztosítva, hogy ez kölcsönös folyamat legyen, amely nem veszélyezteti az EU tárgyalási pozícióját, és hogy a hatály meghatározására vonatkozó gyakorlatnak legyen része az elérni kívánt átláthatósági szintről való megállapodás is; hangsúlyozza, hogy az érdemi átláthatóság megerősítheti a szabályokon alapuló kereskedelem globális támogatottságát;

| 9. | felhívja a Tanácsot, hogy késedelem nélkül tegye közzé az összes korábban elfogadott és jövőbeni tárgyalási mandátumot; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Tanácsot, hogy késedelem nélkül tegye közzé az összes korábban elfogadott és jövőbeni tárgyalási mandátumot;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a civil társadalom és a szociális partnerek erőteljes és kiegyensúlyozott bevonásáról, ideértve a megfelelő nyilvános, online konzultációk és kommunikációs kampányok alkalmazását is, az Unió kereskedelempolitikája tartalmának továbbfejlesztése érdekében, és hogy orientálja azt a polgárok jogainak védelmére, ezáltal megerősítve annak legitimitását; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a civil társadalom és a szociális partnerek erőteljes és kiegyensúlyozott bevonásáról, ideértve a megfelelő nyilvános, online konzultációk és kommunikációs kampányok alkalmazását is, az Unió kereskedelempolitikája tartalmának továbbfejlesztése érdekében, és hogy orientálja azt a polgárok jogainak védelmére, ezáltal megerősítve annak legitimitását;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi tárgyalások hatályáról folytatott jelenlegi vita keretében a szabályozói együttműködésnek meg kell őriznie a szabályozásnak a közérdek érvényesítésére irányuló elsődleges feladatát; hangsúlyozza, hogy a szabályozók közötti fokozott együttműködésnek meg kell könnyítenie a kereskedelmet és a beruházásokat, a kereskedelem technikai akadályai, valamint a kettőzött vagy redundáns adminisztrációs terhek és hivatalos eljárások azonosításán keresztül, amelyek aránytalan mértékben érintik a kkv-kat, ugyanakkor nem szabad veszélyeztetni az alapvető szabványokhoz és rendeletekhez kapcsolódó technikai eljárásokat, fenn kell tartani az európai szabványokat az egészségügyi, biztonsági, fogyasztóvédelmi, munkaügyi, szociális és környezetvédelmi jogszabályok és a kulturális sokszínűség tekintetében, és teljes mértékben tiszteletben kell tartani az elővigyázatosság elvét és a nemzeti, regionális és helyi hatóságok jogalkotási autonómiáját; emlékeztet arra, hogy a megfelelő mechanizmusoknak a fejlett információcserén és a nemzetközi műszaki szabványok jobb alkalmazásán kell alapulniuk, és fokozott konvergenciához kell vezetniük, ugyanakkor semmilyen körülmények között sem áshatják alá vagy késleltethetik egyik kereskedelmi partner demokratikus legitimációval bíró döntéshozatali eljárását sem; ösztönzi újabb nemzetközi műszaki szabványok hatásvizsgálatokon alapuló alkalmazását és kialakítását, és támogat minden olyan erőfeszítést, amelynek célja üzleti partnereink teljes körű bevonásának biztosítása a nemzetközi szabványügyi szervezetekbe; nem gondolja azonban azt, hogy a közös nemzetközi szabványok hiánya adott esetben megakadályozná az egyenértékűség kölcsönös elismerését vagy a közös transzatlanti technikai szabványok érdekében végzett munkát; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi tárgyalások hatályáról folytatott jelenlegi vita keretében a szabályozói együttműködésnek meg kell őriznie a szabályozásnak a közérdek érvényesítésére irányuló elsődleges feladatát; hangsúlyozza, hogy a szabályozók közötti fokozott együttműködésnek meg kell könnyítenie a kereskedelmet és a beruházásokat, a kereskedelem technikai akadályai, valamint a kettőzött vagy redundáns adminisztrációs terhek és hivatalos eljárások azonosításán keresztül, amelyek aránytalan mértékben érintik a kkv-kat, ugyanakkor nem szabad veszélyeztetni az alapvető szabványokhoz és rendeletekhez kapcsolódó technikai eljárásokat, fenn kell tartani az európai szabványokat az egészségügyi, biztonsági, fogyasztóvédelmi, munkaügyi, szociális és környezetvédelmi jogszabályok és a kulturális sokszínűség tekintetében, és teljes mértékben tiszteletben kell tartani az elővigyázatosság elvét és a nemzeti, regionális és helyi hatóságok jogalkotási autonómiáját; emlékeztet arra, hogy a megfelelő mechanizmusoknak a fejlett információcserén és a nemzetközi műszaki szabványok jobb alkalmazásán kell alapulniuk, és fokozott konvergenciához kell vezetniük, ugyanakkor semmilyen körülmények között sem áshatják alá vagy késleltethetik egyik kereskedelmi partner demokratikus legitimációval bíró döntéshozatali eljárását sem; ösztönzi újabb nemzetközi műszaki szabványok hatásvizsgálatokon alapuló alkalmazását és kialakítását, és támogat minden olyan erőfeszítést, amelynek célja üzleti partnereink teljes körű bevonásának biztosítása a nemzetközi szabványügyi szervezetekbe; nem gondolja azonban azt, hogy a közös nemzetközi szabványok hiánya adott esetben megakadályozná az egyenértékűség kölcsönös elismerését vagy a közös transzatlanti technikai szabványok érdekében végzett munkát;

| 12. | az átláthatóság biztosítása és az Unió kereskedelmi érdekeinek megőrzése céljából felszólítja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi kezdeményezésekről folytatott iparági konzultációk során biztosítsa, hogy az uniós egyesületek a nemzeti ipar valódi érdekeinek tükrözésével ténylegesen az EU ipari érdekeit képviseljék; hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények dokumentumait lehetőség szerint közzé kell tenni, mivel az átláthatóság alapvető fontosságú ahhoz, hogy a nyilvánosság támogassa a közös kereskedelempolitikát; felszólítja a Bizottságot, hogy – különösen az összes tárgyalási dokumentumhoz való hozzáférés tekintetében – hajtsa végre az európai ombudsman 2015. júliusi ajánlásait; |
| --- | --- |

12.

az átláthatóság biztosítása és az Unió kereskedelmi érdekeinek megőrzése céljából felszólítja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi kezdeményezésekről folytatott iparági konzultációk során biztosítsa, hogy az uniós egyesületek a nemzeti ipar valódi érdekeinek tükrözésével ténylegesen az EU ipari érdekeit képviseljék; hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények dokumentumait lehetőség szerint közzé kell tenni, mivel az átláthatóság alapvető fontosságú ahhoz, hogy a nyilvánosság támogassa a közös kereskedelempolitikát; felszólítja a Bizottságot, hogy – különösen az összes tárgyalási dokumentumhoz való hozzáférés tekintetében – hajtsa végre az európai ombudsman 2015. júliusi ajánlásait;

Nagyobb koherencia az uniós kereskedelmi célkitűzések és az uniós külső politika más, fejlesztési célú kereskedelmi szempontjai között

| 13. | emlékeztet arra, hogy a közös kereskedelempolitikát az EUSZ 21. cikkében és az EUMSZ 208. cikkében foglaltak szerint az Unió külső fellépésének elveivel és célkitűzéseivel összefüggésben kell folytatni, és e politikának hozzá kell járulnia az EUSZ 2. cikkében meghatározottak szerinti, az Unió által védett értékek előmozdításához; emlékeztet arra, hogy biztosítani kell a külső politikák koherenciáját az egymással és a külső dimenzióval rendelkező belső politikákkal; hangsúlyozza, hogy az Unió jogi kötelezettsége az emberi jogok tiszteletben tartása, és elő kell mozdítania a kereskedelmet folytató országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését; úgy véli, hogy az Unió köteles minden szükséges erőfeszítést megtenni, hogy előre lássa, megelőzze és kezelje a közös kereskedelempolitikája által okozott kedvezőtlen hatásokat azáltal, hogy rendszeresen lefolytatja az emberi jogokra és a fenntarthatóságra gyakorolt hatások előzetes és utólagos értékelését, és ezzel összefüggésben szükség esetén felülvizsgálja a kereskedelmi megállapodásokat; emlékeztet arra, hogy csak a fenntartható fejlesztési célokhoz igazodó, tisztességes és megfelelően szabályozott kereskedelem csökkentheti az egyenlőtlenséget és segítheti elő a fejlődést; emlékeztet, hogy a fenntartható fejlesztési célok között több, különböző szakpolitikai területhez tartozó, kereskedelemmel kapcsolatos célkitűzés szerepel, és az egyik legkonkrétabb célkitűzés a fejlődő országokból származó export fokozása oly módon, hogy 2020-ig kétszeresére növekedjen a legkevésbé fejlett országok globális exportból való részesedése; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a közös kereskedelempolitikát az EUSZ 21. cikkében és az EUMSZ 208. cikkében foglaltak szerint az Unió külső fellépésének elveivel és célkitűzéseivel összefüggésben kell folytatni, és e politikának hozzá kell járulnia az EUSZ 2. cikkében meghatározottak szerinti, az Unió által védett értékek előmozdításához; emlékeztet arra, hogy biztosítani kell a külső politikák koherenciáját az egymással és a külső dimenzióval rendelkező belső politikákkal; hangsúlyozza, hogy az Unió jogi kötelezettsége az emberi jogok tiszteletben tartása, és elő kell mozdítania a kereskedelmet folytató országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését; úgy véli, hogy az Unió köteles minden szükséges erőfeszítést megtenni, hogy előre lássa, megelőzze és kezelje a közös kereskedelempolitikája által okozott kedvezőtlen hatásokat azáltal, hogy rendszeresen lefolytatja az emberi jogokra és a fenntarthatóságra gyakorolt hatások előzetes és utólagos értékelését, és ezzel összefüggésben szükség esetén felülvizsgálja a kereskedelmi megállapodásokat; emlékeztet arra, hogy csak a fenntartható fejlesztési célokhoz igazodó, tisztességes és megfelelően szabályozott kereskedelem csökkentheti az egyenlőtlenséget és segítheti elő a fejlődést; emlékeztet, hogy a fenntartható fejlesztési célok között több, különböző szakpolitikai területhez tartozó, kereskedelemmel kapcsolatos célkitűzés szerepel, és az egyik legkonkrétabb célkitűzés a fejlődő országokból származó export fokozása oly módon, hogy 2020-ig kétszeresére növekedjen a legkevésbé fejlett országok globális exportból való részesedése;

| 14. | üdvözli, hogy 1990 óta jelentősen csökkent a Világbank meghatározása szerinti abszolút szegénységben élő emberek száma, megjegyzi azonban, hogy többet kell tenni a legkevésbé fejlett országokban végrehajtott magán- és állami beruházások fellendítése érdekében, amelyek olyan intézményi és infrastrukturális keretek megteremtését szolgálják, amelyek lehetővé teszik, hogy a legkevésbé fejlett országok gazdaságuk diverzifikálása és a globális értékláncokba történő integrációja révén jobban kihasználhassák a kereskedelem által felkínált előnyöket, és lehetővé teszik, hogy magasabb hozzáadott értéket előállító termékekre specializálódjanak; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy 1990 óta jelentősen csökkent a Világbank meghatározása szerinti abszolút szegénységben élő emberek száma, megjegyzi azonban, hogy többet kell tenni a legkevésbé fejlett országokban végrehajtott magán- és állami beruházások fellendítése érdekében, amelyek olyan intézményi és infrastrukturális keretek megteremtését szolgálják, amelyek lehetővé teszik, hogy a legkevésbé fejlett országok gazdaságuk diverzifikálása és a globális értékláncokba történő integrációja révén jobban kihasználhassák a kereskedelem által felkínált előnyöket, és lehetővé teszik, hogy magasabb hozzáadott értéket előállító termékekre specializálódjanak;

| 15. | tudomásul veszi a Bizottság kereskedelmi és beruházási megállapodások révén a fenntartható fejlődés megerősítésére, az emberi jogok, a munkaügyi és szociális normák, valamint a környezetvédelmi fenntarthatóság világszerte történő előmozdítására tett bejelentéseit, de határozott erőfeszítéseket sürget a vonatkozó fejezetek teljes körű végrehajtására és érvényesítésére; osztja a Bizottság azon véleményét, hogy az Uniónak különleges felelőssége van kereskedelmi politikáinak a fejlődő országokra és különösen a legkevésbé fejlett országokra gyakorolt hatása szempontjából; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi a Bizottság kereskedelmi és beruházási megállapodások révén a fenntartható fejlődés megerősítésére, az emberi jogok, a munkaügyi és szociális normák, valamint a környezetvédelmi fenntarthatóság világszerte történő előmozdítására tett bejelentéseit, de határozott erőfeszítéseket sürget a vonatkozó fejezetek teljes körű végrehajtására és érvényesítésére; osztja a Bizottság azon véleményét, hogy az Uniónak különleges felelőssége van kereskedelmi politikáinak a fejlődő országokra és különösen a legkevésbé fejlett országokra gyakorolt hatása szempontjából;

| 16. | úgy véli, hogy a migráció az Unió előtt álló egyik legnagyobb kihívás a XXI. században; hangsúlyozza, hogy a migráció okainak kezeléséhez az uniós kereskedelmi és beruházási politika közötti koherencia biztosítása alapvető fontosságú; sajnálja, hogy ez nem tükröződik kellőképpen „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiában; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a migráció az Unió előtt álló egyik legnagyobb kihívás a XXI. században; hangsúlyozza, hogy a migráció okainak kezeléséhez az uniós kereskedelmi és beruházási politika közötti koherencia biztosítása alapvető fontosságú; sajnálja, hogy ez nem tükröződik kellőképpen „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiában;

| 17. | úgy ítéli meg, hogy különösen a gazdasági válságban lévő partnerországok esetében mindenekelőtt azt kell a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek céljának tekinteni, hogy azok kézzelfogható és fenntartható javulást eredményezzenek a mindennapi emberek életkörülményeiben; |
| --- | --- |

17.

úgy ítéli meg, hogy különösen a gazdasági válságban lévő partnerországok esetében mindenekelőtt azt kell a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek céljának tekinteni, hogy azok kézzelfogható és fenntartható javulást eredményezzenek a mindennapi emberek életkörülményeiben;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogokkal, a szociális és környezetvédelmi normákkal kapcsolatos rendelkezéseknek, az ILO alapegyezményeiben és elveiben a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatban meghatározott munkaügyi kötelezettségvállalásoknak – ideértve az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó elveit és az ENSZ vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó elveit is – kötelező érvényűnek kell lenniük és érvényesíthető kötelezettségvállalások révén az uniós kereskedelmi megállapodások szerves részét kell képezniük; felszólítja a Bizottságot hogy az Unió összes kereskedelmi és beruházási megállapodásába vegye fel a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteket; úgy véli, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos ezen rendelkezések kötelezővé tétele érdekében végre kell hajtani egy három lépésből álló megközelítési módot, kormányzati konzultációkkal, belső tanácsadó csoportokkal és szakértői csoportokkal, amelyekben az ILO is részt vesz, és végső lehetőségként a megállapodással kapcsolatos vitás kérdések rendezésére szolgáló általános rendelkezést alkalmazva pénzügyi szankciók kivetésének lehetőségével; rámutat arra, hogy a munkaügyi és a környezetvédelmi normák nem korlátozódnak a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekre, hanem a kereskedelmi megállapodások minden területére vonatkozniuk kell; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogokkal, a szociális és környezetvédelmi normákkal kapcsolatos rendelkezéseknek, az ILO alapegyezményeiben és elveiben a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatban meghatározott munkaügyi kötelezettségvállalásoknak – ideértve az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó elveit és az ENSZ vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó elveit is – kötelező érvényűnek kell lenniük és érvényesíthető kötelezettségvállalások révén az uniós kereskedelmi megállapodások szerves részét kell képezniük; felszólítja a Bizottságot hogy az Unió összes kereskedelmi és beruházási megállapodásába vegye fel a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteket; úgy véli, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos ezen rendelkezések kötelezővé tétele érdekében végre kell hajtani egy három lépésből álló megközelítési módot, kormányzati konzultációkkal, belső tanácsadó csoportokkal és szakértői csoportokkal, amelyekben az ILO is részt vesz, és végső lehetőségként a megállapodással kapcsolatos vitás kérdések rendezésére szolgáló általános rendelkezést alkalmazva pénzügyi szankciók kivetésének lehetőségével; rámutat arra, hogy a munkaügyi és a környezetvédelmi normák nem korlátozódnak a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekre, hanem a kereskedelmi megállapodások minden területére vonatkozniuk kell;

| 19. | hangsúlyozza a hatékony védelmi mechanizmusok fontosságát a kereskedelmi megállapodásokban; ugyanakkor felszólít a munkavállalói és a környezeti jogokat érintő hatékony végrehajtási mechanizmus beépítésére, amelyekre az emberi jogi záradék nem vonatkozik; felhívja a Bizottságot egy strukturált és politikamentes folyamat létrehozására, amelynek keretében egyértelmű kritériumok szerint konzultációkat kell kezdeni a partnerekkel a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben meghatározott kötelezettségek feltételezett megsértéseiről; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a hatékony védelmi mechanizmusok fontosságát a kereskedelmi megállapodásokban; ugyanakkor felszólít a munkavállalói és a környezeti jogokat érintő hatékony végrehajtási mechanizmus beépítésére, amelyekre az emberi jogi záradék nem vonatkozik; felhívja a Bizottságot egy strukturált és politikamentes folyamat létrehozására, amelynek keretében egyértelmű kritériumok szerint konzultációkat kell kezdeni a partnerekkel a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben meghatározott kötelezettségek feltételezett megsértéseiről;

| 20. | kiemeli a civil társadalom szabadkereskedelmi megállapodásokba történő bevonását és fejlettebb tömegtájékoztatási eszközök felhasználási lehetőségét a civil társadalom részvételének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

20.

kiemeli a civil társadalom szabadkereskedelmi megállapodásokba történő bevonását és fejlettebb tömegtájékoztatási eszközök felhasználási lehetőségét a civil társadalom részvételének elősegítése érdekében;

| 21. | ismételten kiemeli annak jelentőségét, hogy tiszteletben tartsák a fegyverkereskedelemmel kapcsolatos európai és nemzetközi szabályokat, nevezetesen az ENSZ Fegyverkereskedelmi Szerződését és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexét; kiemeli, hogy az uniós kereskedelempolitika gazdaságdiplomáciai eszköz, amely hozzájárulhat a terrorizmus alapvető okainak kezeléséhez is; kiemeli hogy az uniós kereskedelempolitika kulcsfontosságú szempontja a hatékony exportellenőrzésre vonatkozó szabályozás is; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy az EU stratégiai céljainak megvalósítása és egyetemes értékeinek érvényesítése érdekében tegye naprakésszé a kettős felhasználású termékek kivitelére vonatkozó ellenőrzési rendszerrel kapcsolatos uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

21.

ismételten kiemeli annak jelentőségét, hogy tiszteletben tartsák a fegyverkereskedelemmel kapcsolatos európai és nemzetközi szabályokat, nevezetesen az ENSZ Fegyverkereskedelmi Szerződését és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexét; kiemeli, hogy az uniós kereskedelempolitika gazdaságdiplomáciai eszköz, amely hozzájárulhat a terrorizmus alapvető okainak kezeléséhez is; kiemeli hogy az uniós kereskedelempolitika kulcsfontosságú szempontja a hatékony exportellenőrzésre vonatkozó szabályozás is; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy az EU stratégiai céljainak megvalósítása és egyetemes értékeinek érvényesítése érdekében tegye naprakésszé a kettős felhasználású termékek kivitelére vonatkozó ellenőrzési rendszerrel kapcsolatos uniós jogszabályokat;

| 22. | emlékeztet arra, hogy az ILO becslése szerint az egész világon 865 millió nő tudna – jobb támogatás esetén – jelentősebb mértékben hozzájárulni a gazdasági növekedéshez; megjegyzi, hogy a női tulajdonban lévő vállalkozások kihasználatlan lendítőerőt képviselnek a versenyképesség fellendítése, az üzleti tevékenység felgyorsítása és a növekedés fenntartása szempontjából; megállapítja, hogy a kereskedelempolitika különböző nemi szempontú hatásokat fejthet ki a gazdaság különböző ágazataiban, és hogy a nemekre és a kereskedelemre vonatkozóan több adatra van szükség; megjegyzi, hogy a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményében nem foglalkozik a kereskedelmi megállapodások nemi dimenziójával; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a kereskedelmi tárgyalások a nemek közötti egyenlőségnek az egész világon történő előmozdítására szolgáló eszközként való felhasználása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a nők és a férfiak egyaránt kihasználhassák a kereskedelem liberalizációjának előnyeit, és megvédjék őket kedvezőtlen hatásaival szemben; úgy véli, hogy ebből a célból a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a nemi dimenziót horizontálisan beillessze az összes jövőbeni kereskedelmi megállapodásba, és hogy nyomon kövesse a hatályban lévő kereskedelmi megállapodások nemi szempontú hatásait; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy az ILO becslése szerint az egész világon 865 millió nő tudna – jobb támogatás esetén – jelentősebb mértékben hozzájárulni a gazdasági növekedéshez; megjegyzi, hogy a női tulajdonban lévő vállalkozások kihasználatlan lendítőerőt képviselnek a versenyképesség fellendítése, az üzleti tevékenység felgyorsítása és a növekedés fenntartása szempontjából; megállapítja, hogy a kereskedelempolitika különböző nemi szempontú hatásokat fejthet ki a gazdaság különböző ágazataiban, és hogy a nemekre és a kereskedelemre vonatkozóan több adatra van szükség; megjegyzi, hogy a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményében nem foglalkozik a kereskedelmi megállapodások nemi dimenziójával; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a kereskedelmi tárgyalások a nemek közötti egyenlőségnek az egész világon történő előmozdítására szolgáló eszközként való felhasználása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a nők és a férfiak egyaránt kihasználhassák a kereskedelem liberalizációjának előnyeit, és megvédjék őket kedvezőtlen hatásaival szemben; úgy véli, hogy ebből a célból a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a nemi dimenziót horizontálisan beillessze az összes jövőbeni kereskedelmi megállapodásba, és hogy nyomon kövesse a hatályban lévő kereskedelmi megállapodások nemi szempontú hatásait;

| 23. | üdvözli a Bizottság azon kijelentését, hogy el kívánja végezni az általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) félidős felülvizsgálatát, és különösen meg kívánja vizsgálni annak lehetőségét, hogy a rendszeren belül kiterjessze a kedvezményeket a szolgáltatásokra; kiemeli ugyanakkor, hogy a GSP, az EBA és a GSP+ rendszerek olyan eszközök, amelyek lehetővé teszik ezen értékek tiszteletben tartását, és amelyeket ténylegesen végre kell hajtani és nyomon kell követni; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Bizottság azon kijelentését, hogy el kívánja végezni az általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) félidős felülvizsgálatát, és különösen meg kívánja vizsgálni annak lehetőségét, hogy a rendszeren belül kiterjessze a kedvezményeket a szolgáltatásokra; kiemeli ugyanakkor, hogy a GSP, az EBA és a GSP+ rendszerek olyan eszközök, amelyek lehetővé teszik ezen értékek tiszteletben tartását, és amelyeket ténylegesen végre kell hajtani és nyomon kell követni;

Az alapvető értékeket és normákat világszerte tiszteletben tartó átlátható globális értékláncok

| 24. | elismeri, hogy a világ termelési rendszerének nemzetközivé válása új lehetőségeket teremtett a gazdasági fejlődéshez és a foglalkoztatásalapú, szegénységből kivezető út megtalálásához több millió ember számára; emlékeztet arra, hogy az ILO becslése szerint mintegy 780 millió aktív nő és férfi nem keres eleget ahhoz, hogy kiemelkedjen a szegénységből; hangsúlyozza, hogy a globális értékláncok bővülése munkalehetőségeket teremtett, de az érvényben lévő munkaügyi jogszabályok és munkahelyi biztonsági előírások – amelyeknek bevezetésére a munkavállalóknak a kimerítő munkaidőtől és az elfogadhatatlan körülményektől való védelme érdekében került sor – gyenge érvényesítése a származási országokban továbbra is égető kérdés; megjegyzi, hogy a globális értékláncok egyes beszállító cégeket a munkaügyi jogszabályok figyelmen kívül hagyására, gazdasági tevékenységük Unión kívülre történő áthelyezésére, a munkavállalók nem biztonságos és elfogadhatatlan körülmények közötti dolgoztatására, kimerítő munkaidő letöltésének megkövetelésére és alapjogaik érvényesítésének megtagadására sarkallták; emlékeztet arra, hogy ezek a gyakorlatok tisztességtelen versenyt idéznek elő a munkaügyi jogszabályokat és a nemzetközi munkaügyi és környezetvédelmi normákat betartó vállalkozások, valamint a béreket és az életszínvonalat emelni szándékozó kormányzatok számára; felhívja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a globális értékláncok térnyerésének hatását, és álljon elő konkrét javaslatokkal arra vonatkozóan, hogy az ILO-val és az OECD-vel szoros együttműködésben hogyan javíthatóak a munkakörülmények; hangsúlyozza, hogy az Unió globális értékláncokba történő további integrációját annak a kettős elvnek kell vezérelnie, hogy megőrizze az európai szociális és szabályozási modellt, és biztosítsa és létrehozza a fenntartható és méltányos növekedést és tisztességes munkahelyeket az Unióban és partnerei számára; elismeri, hogy az értékláncok globalizálódása növeli a hazai kibocsátás és az export importtartalmát, és ezáltal jelentősen megnöveli a protekcionista intézkedések költségeit; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a világ termelési rendszerének nemzetközivé válása új lehetőségeket teremtett a gazdasági fejlődéshez és a foglalkoztatásalapú, szegénységből kivezető út megtalálásához több millió ember számára; emlékeztet arra, hogy az ILO becslése szerint mintegy 780 millió aktív nő és férfi nem keres eleget ahhoz, hogy kiemelkedjen a szegénységből; hangsúlyozza, hogy a globális értékláncok bővülése munkalehetőségeket teremtett, de az érvényben lévő munkaügyi jogszabályok és munkahelyi biztonsági előírások – amelyeknek bevezetésére a munkavállalóknak a kimerítő munkaidőtől és az elfogadhatatlan körülményektől való védelme érdekében került sor – gyenge érvényesítése a származási országokban továbbra is égető kérdés; megjegyzi, hogy a globális értékláncok egyes beszállító cégeket a munkaügyi jogszabályok figyelmen kívül hagyására, gazdasági tevékenységük Unión kívülre történő áthelyezésére, a munkavállalók nem biztonságos és elfogadhatatlan körülmények közötti dolgoztatására, kimerítő munkaidő letöltésének megkövetelésére és alapjogaik érvényesítésének megtagadására sarkallták; emlékeztet arra, hogy ezek a gyakorlatok tisztességtelen versenyt idéznek elő a munkaügyi jogszabályokat és a nemzetközi munkaügyi és környezetvédelmi normákat betartó vállalkozások, valamint a béreket és az életszínvonalat emelni szándékozó kormányzatok számára; felhívja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a globális értékláncok térnyerésének hatását, és álljon elő konkrét javaslatokkal arra vonatkozóan, hogy az ILO-val és az OECD-vel szoros együttműködésben hogyan javíthatóak a munkakörülmények; hangsúlyozza, hogy az Unió globális értékláncokba történő további integrációját annak a kettős elvnek kell vezérelnie, hogy megőrizze az európai szociális és szabályozási modellt, és biztosítsa és létrehozza a fenntartható és méltányos növekedést és tisztességes munkahelyeket az Unióban és partnerei számára; elismeri, hogy az értékláncok globalizálódása növeli a hazai kibocsátás és az export importtartalmát, és ezáltal jelentősen megnöveli a protekcionista intézkedések költségeit;

| 25. | úgy véli, hogy a kereskedelempolitikának hozzá kell járulnia a gyártási folyamat átláthatóságának biztosításához a teljes értéklánc mentén, valamint az alapvető környezetvédelmi, társadalmi és biztonsági normáknak való megfeleléshez; felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze az ellátási láncon belüli, kellő gondosságot célzó normákkal kapcsolatos kezdeményezéseket; üdvözli a Bizottság azon óhaját, hogy szorosan együtt kíván működni az ILO-val és az OECD-vel elsősorban a ruhaipari munkakörülmények javítását célzó globális megközelítés kifejlesztése céljából; hangsúlyozza, hogy a további felelős ellátásilánc-kezdeményezések tekintetében fontos az új ágazati vagy földrajzi lehetőségek meghatározása és értékelése; várakozással tekint a Bizottság közelgő, vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló közleménye elé; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a kereskedelempolitikának hozzá kell járulnia a gyártási folyamat átláthatóságának biztosításához a teljes értéklánc mentén, valamint az alapvető környezetvédelmi, társadalmi és biztonsági normáknak való megfeleléshez; felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze az ellátási láncon belüli, kellő gondosságot célzó normákkal kapcsolatos kezdeményezéseket; üdvözli a Bizottság azon óhaját, hogy szorosan együtt kíván működni az ILO-val és az OECD-vel elsősorban a ruhaipari munkakörülmények javítását célzó globális megközelítés kifejlesztése céljából; hangsúlyozza, hogy a további felelős ellátásilánc-kezdeményezések tekintetében fontos az új ágazati vagy földrajzi lehetőségek meghatározása és értékelése; várakozással tekint a Bizottság közelgő, vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló közleménye elé;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az UNCTAD fenntartható fejlődésre irányuló átfogó beruházáspolitikai keretét; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az UNCTAD fenntartható fejlődésre irányuló átfogó beruházáspolitikai keretét;

| 27. | kéri, hogy a kereskedelemösztönző támogatási és technikai segítségnyújtási programok törekedjenek arra, hogy erősítsék a szegény termelők, a mikro- és kisvállalkozások, a szövetkezetek és a nők helyzetét, valamint a nemek közötti egyenlőséget, hogy több előnyhöz jussanak a helyi és regionális piacokon belüli kereskedelem révén; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy a kereskedelemösztönző támogatási és technikai segítségnyújtási programok törekedjenek arra, hogy erősítsék a szegény termelők, a mikro- és kisvállalkozások, a szövetkezetek és a nők helyzetét, valamint a nemek közötti egyenlőséget, hogy több előnyhöz jussanak a helyi és regionális piacokon belüli kereskedelem révén;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogszabályt, amely tiltja olyan áruk behozatalát, amelyeket a kényszermunka vagy a modern rabszolgaság valamely formájának alkalmazásával állítottak elő, és közben erősítse meg az import és az ellátási lánc etikai alapú ellenőrzését; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogszabályt, amely tiltja olyan áruk behozatalát, amelyeket a kényszermunka vagy a modern rabszolgaság valamely formájának alkalmazásával állítottak elő, és közben erősítse meg az import és az ellátási lánc etikai alapú ellenőrzését;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok teljes spektrumának jobb védelme és hatékonyabb végrehajtása alapvető fontosságú a globális értékláncba történő további integráció szempontjából; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok teljes spektrumának jobb védelme és hatékonyabb végrehajtása alapvető fontosságú a globális értékláncba történő további integráció szempontjából;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa az összes fejlődő országot a TRIPS-megállapodás és a közegészségügy kapcsolatáról szóló, 2001. november 14-én elfogadott dohai nyilatkozat által elismert TRIPS-megállapodásba beépített rugalmasságok teljes és eredményes kihasználásában, hogy képesek legyenek hazai közegészségügyi programjaik keretében megfizethető áron biztosítani a legfontosabb gyógyszereket; e tekintetben emlékezteti a Tanácsot, hogy teljesítse a dohai nyilatkozattal kapcsolatos kötelezettségvállalásait és gondoskodjon arról, hogy a Bizottság kifejezetten garantálja a gyógyszerekhez való hozzáférést a gyógyszerészettel kapcsolatos rendelkezésekről folytatott, a jövőben megkötendő bilaterális és regionális kereskedelmi megállapodások keretében zajló tárgyalások során, vagy ha a fejlődő országok csatlakoznak a Kereskedelmi Világszervezethez; üdvözli, hogy a Bizottság támogatja a legkevésbé fejlett országok gyógyszerekkel kapcsolatos szellemi tulajdon iránti kérelmének meghosszabbítását, de sajnálja, hogy a WTO TRIPS Tanács végső döntése ezt csak 17 évig biztosítja; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa az összes fejlődő országot a TRIPS-megállapodás és a közegészségügy kapcsolatáról szóló, 2001. november 14-én elfogadott dohai nyilatkozat által elismert TRIPS-megállapodásba beépített rugalmasságok teljes és eredményes kihasználásában, hogy képesek legyenek hazai közegészségügyi programjaik keretében megfizethető áron biztosítani a legfontosabb gyógyszereket; e tekintetben emlékezteti a Tanácsot, hogy teljesítse a dohai nyilatkozattal kapcsolatos kötelezettségvállalásait és gondoskodjon arról, hogy a Bizottság kifejezetten garantálja a gyógyszerekhez való hozzáférést a gyógyszerészettel kapcsolatos rendelkezésekről folytatott, a jövőben megkötendő bilaterális és regionális kereskedelmi megállapodások keretében zajló tárgyalások során, vagy ha a fejlődő országok csatlakoznak a Kereskedelmi Világszervezethez; üdvözli, hogy a Bizottság támogatja a legkevésbé fejlett országok gyógyszerekkel kapcsolatos szellemi tulajdon iránti kérelmének meghosszabbítását, de sajnálja, hogy a WTO TRIPS Tanács végső döntése ezt csak 17 évig biztosítja;

| 31. | üdvözli, hogy a tisztességes kereskedelem fogalma nagy figyelemben részesült a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményében, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget vállalásai teljesítésének és használja fel a jelenlegi struktúrát a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásához a tisztességes kereskedelem előmozdítása érdekében, az uniós delegációkon keresztül ösztönözze a tisztességes kereskedelmi rendszereket a harmadik országok kistermelői számára, és dolgozzon ki figyelemfelkeltő tevékenységeket az Unióban, mint amilyen az „Uniós város a tisztességes és etikus kereskedelemért” elnevezésű díj; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy a tisztességes kereskedelem fogalma nagy figyelemben részesült a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményében, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget vállalásai teljesítésének és használja fel a jelenlegi struktúrát a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásához a tisztességes kereskedelem előmozdítása érdekében, az uniós delegációkon keresztül ösztönözze a tisztességes kereskedelmi rendszereket a harmadik országok kistermelői számára, és dolgozzon ki figyelemfelkeltő tevékenységeket az Unióban, mint amilyen az „Uniós város a tisztességes és etikus kereskedelemért” elnevezésű díj;

| 32. | úgy véli, hogy az új technológiák és az internet új eszközökkel szolgál, amelyekkel nyomon követhetőek a termékek az ellátási lánc mentén; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az új technológiák és az internet új eszközökkel szolgál, amelyekkel nyomon követhetőek a termékek az ellátási lánc mentén;

| 33. | rámutat a banki szolgáltatások szerepére a kereskedelem és a beruházások fejlődése szempontjából; kéri az Uniót, hogy támogassa a banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítását a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

33.

rámutat a banki szolgáltatások szerepére a kereskedelem és a beruházások fejlődése szempontjából; kéri az Uniót, hogy támogassa a banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítását a fejlődő országokban;

| 34. | üdvözli a Bizottságnak a származási szabályok korszerűsítéséről szóló nyilatkozatát, mivel ezek a szabályok egyre nagyobb kereskedelmi akadályokat jelentenek a globális értékláncok által uralt kereskedelmi szerkezetekben; hangsúlyozza, hogy a származási szabályok korszerűsítését kiemelt kérdésként kell kezelni minden olyan szabadkereskedelmi megállapodásban, amelynek az Unió tárgyaló fele; különösen felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé rugalmas származási szabályok létrehozását, ideértve a hozzáadott értékre és a harmonizált rendszer alkódjainak módosítására vonatkozó enyhébb követelményeket; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Bizottságnak a származási szabályok korszerűsítéséről szóló nyilatkozatát, mivel ezek a szabályok egyre nagyobb kereskedelmi akadályokat jelentenek a globális értékláncok által uralt kereskedelmi szerkezetekben; hangsúlyozza, hogy a származási szabályok korszerűsítését kiemelt kérdésként kell kezelni minden olyan szabadkereskedelmi megállapodásban, amelynek az Unió tárgyaló fele; különösen felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé rugalmas származási szabályok létrehozását, ideértve a hozzáadott értékre és a harmonizált rendszer alkódjainak módosítására vonatkozó enyhébb követelményeket;

A meglévő megállapodások ellenőrzése, értékelése és nyomon követése az uniós kereskedelempolitika fő prioritása

| 35. | üdvözli a Bizottság javaslatát, amely a kereskedelmi megállapodások végrehajtása érdekében megerősített partnerség kialakítását célozza a Parlamenttel és az érdekelt felekkel; hangsúlyozza, hogy a Parlamentet be kell vonni, és idejében teljes körűen tájékoztatni kell az eljárás minden szakaszában, ideértve a Parlamenttel tárgyalási mandátumok megfogalmazását megelőzően rendszeresen folytatott konzultációt is; rámutat arra, hogy a Bizottság köteles a Parlamentet tájékoztatni a kereskedelmi és beruházási megállapodások végrehajtásával, ellenőrzésével és nyomon követésével kapcsolatos tevékenységeiről; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Bizottság javaslatát, amely a kereskedelmi megállapodások végrehajtása érdekében megerősített partnerség kialakítását célozza a Parlamenttel és az érdekelt felekkel; hangsúlyozza, hogy a Parlamentet be kell vonni, és idejében teljes körűen tájékoztatni kell az eljárás minden szakaszában, ideértve a Parlamenttel tárgyalási mandátumok megfogalmazását megelőzően rendszeresen folytatott konzultációt is; rámutat arra, hogy a Bizottság köteles a Parlamentet tájékoztatni a kereskedelmi és beruházási megállapodások végrehajtásával, ellenőrzésével és nyomon követésével kapcsolatos tevékenységeiről;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy ne kérelmezze a kereskedelmi megállapodások – többek között a társulási megállapodások kereskedelmi fejezeteinek – ideiglenes alkalmazását azt megelőzően, hogy a Parlament jóváhagyná az említett megállapodásokat; emlékeztet arra, hogy ez komolyan alááshatná a Parlament jogait, és potenciális jogi bizonytalanságot teremtene a megállapodás más aláíró feleivel és az érintett gazdasági szereplőkkel szemben; emlékeztet a kereskedelempolitikáért felelős biztos ezzel kapcsolatos vállalásaira és üdvözli azokat, de határozottan javasolja, hogy a megállapodást az új intézményközi megállapodásban tegyék hivatalossá; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy ne kérelmezze a kereskedelmi megállapodások – többek között a társulási megállapodások kereskedelmi fejezeteinek – ideiglenes alkalmazását azt megelőzően, hogy a Parlament jóváhagyná az említett megállapodásokat; emlékeztet arra, hogy ez komolyan alááshatná a Parlament jogait, és potenciális jogi bizonytalanságot teremtene a megállapodás más aláíró feleivel és az érintett gazdasági szereplőkkel szemben; emlékeztet a kereskedelempolitikáért felelős biztos ezzel kapcsolatos vállalásaira és üdvözli azokat, de határozottan javasolja, hogy a megállapodást az új intézményközi megállapodásban tegyék hivatalossá;

| 37. | úgy véli, hogy vegyes megállapodások vonatkozásában a demokratikus felügyelet és a hatékonyság közötti legjobb egyensúlyt az a már kipróbált gyakorlat kínálja, amikor a megállapodásokat csak akkor lehet ideiglenesen alkalmazni, ha ehhez a Parlament hozzájárult és miközben még várja a nemzeti parlamentek ratifikációját; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy vegyes megállapodások vonatkozásában a demokratikus felügyelet és a hatékonyság közötti legjobb egyensúlyt az a már kipróbált gyakorlat kínálja, amikor a megállapodásokat csak akkor lehet ideiglenesen alkalmazni, ha ehhez a Parlament hozzájárult és miközben még várja a nemzeti parlamentek ratifikációját;

| 38. | kitart amellett, hogy a meglévő megállapodások ellenőrzésének, értékelésének és nyomon követésének a közös kereskedelempolitika fő prioritásává kell válnia; felhívja a Bizottságot a források megfelelő újraelosztására azért, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság jobban nyomon követhesse a végrehajtásra váró kereskedelmi megállapodásokat, tekintettel az egyre bővülő tárgyalási menetrendre; felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg konkrét mutatószámokat a kereskedelmi megállapodások végrehajtásának nyomon ellenőrzéséhez, valamint hogy nyilvánosan és rendszeresen nyújtson be alapos és részletes éves végrehajtási jelentést a Parlamentnek, amely tartalmazza például az uniós iparágak teljesítményét és a megállapodásoknak a különböző ágazatokra és piaci részesedésükre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

38.

kitart amellett, hogy a meglévő megállapodások ellenőrzésének, értékelésének és nyomon követésének a közös kereskedelempolitika fő prioritásává kell válnia; felhívja a Bizottságot a források megfelelő újraelosztására azért, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság jobban nyomon követhesse a végrehajtásra váró kereskedelmi megállapodásokat, tekintettel az egyre bővülő tárgyalási menetrendre; felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg konkrét mutatószámokat a kereskedelmi megállapodások végrehajtásának nyomon ellenőrzéséhez, valamint hogy nyilvánosan és rendszeresen nyújtson be alapos és részletes éves végrehajtási jelentést a Parlamentnek, amely tartalmazza például az uniós iparágak teljesítményét és a megállapodásoknak a különböző ágazatokra és piaci részesedésükre gyakorolt hatását;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy a felülvizsgált módszerek alapján javítsa az előzetes és az utólagos értékelések minőségét és pontosságát; hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikai kezdeményezések esetében mindig alapos és átfogó fenntarthatósági hatásvizsgálatot kell benyújtani, különösen az ombudsman legutóbbi ajánlásának fényében, amelyet az Unió és Vietnam közötti szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán az 1409/201/JN számú panasz tekintetében adott ki; hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatoknak legalább az alábbiakat kell magukban foglalniuk: érzékeny gazdasági ágazatok; emberi, szociális és környezeti jogok; valamint mezőgazdasági és helyi termékek a legkülső régiókban; aggasztónak tartja az időközi és utólagos értékelések hiányát és a már meglévő értékelések minőségét, amint az az Európai Számvevőszék 02/2014. sz. különjelentésében is olvasható; kitart amellett, hogy magas színvonalú időközi és utólagos értékelést kell végezni minden kereskedelmi megállapodás tekintetében, hogy a politikai döntéshozók, az érdekeltek és az európai adófizetők felmérhessék, hogy a kereskedelmi megállapodások elérték-e a várt eredményeket; kéri a Bizottságot, hogy szolgáltasson adatokat azon kereskedelmi megállapodások hatásáról, amelyeket különösen a kkv-kre, a munkahelyteremtésre, az emberi jogokra és a környezetre tekintettel kötöttek meg, a partnerországokat is ide számítva, és javasoljon intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kereskedelempolitika előnyökkel járjon a kevésbé fejlett országok számára; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy a felülvizsgált módszerek alapján javítsa az előzetes és az utólagos értékelések minőségét és pontosságát; hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikai kezdeményezések esetében mindig alapos és átfogó fenntarthatósági hatásvizsgálatot kell benyújtani, különösen az ombudsman legutóbbi ajánlásának fényében, amelyet az Unió és Vietnam közötti szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán az 1409/201/JN számú panasz tekintetében adott ki; hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatoknak legalább az alábbiakat kell magukban foglalniuk: érzékeny gazdasági ágazatok; emberi, szociális és környezeti jogok; valamint mezőgazdasági és helyi termékek a legkülső régiókban; aggasztónak tartja az időközi és utólagos értékelések hiányát és a már meglévő értékelések minőségét, amint az az Európai Számvevőszék 02/2014. sz. különjelentésében is olvasható; kitart amellett, hogy magas színvonalú időközi és utólagos értékelést kell végezni minden kereskedelmi megállapodás tekintetében, hogy a politikai döntéshozók, az érdekeltek és az európai adófizetők felmérhessék, hogy a kereskedelmi megállapodások elérték-e a várt eredményeket; kéri a Bizottságot, hogy szolgáltasson adatokat azon kereskedelmi megállapodások hatásáról, amelyeket különösen a kkv-kre, a munkahelyteremtésre, az emberi jogokra és a környezetre tekintettel kötöttek meg, a partnerországokat is ide számítva, és javasoljon intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kereskedelempolitika előnyökkel járjon a kevésbé fejlett országok számára;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a Parlamentnek a főbb uniós kereskedelmi partnerek kettős árképzési és más ártorzító gyakorlatairól, különös figyelemmel az energiaforrásokra, jelezve az ilyen gyakorlatok uniós gazdaságra gyakorolt gazdasági hatását, és azokat a lépéseket, amelyeket a Bizottság – kétoldalú, többoldalú vagy WTO-szinten – tett az ilyen gyakorlatok teljes megszűntetése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy kereskedelmi kapcsolataiban minden kereskedelmi partnere esetében tegyen meg minden erőfeszítést a kettős árképzési és más ártorzító gyakorlatok megszűntetése céljából; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a Parlamentnek a főbb uniós kereskedelmi partnerek kettős árképzési és más ártorzító gyakorlatairól, különös figyelemmel az energiaforrásokra, jelezve az ilyen gyakorlatok uniós gazdaságra gyakorolt gazdasági hatását, és azokat a lépéseket, amelyeket a Bizottság – kétoldalú, többoldalú vagy WTO-szinten – tett az ilyen gyakorlatok teljes megszűntetése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy kereskedelmi kapcsolataiban minden kereskedelmi partnere esetében tegyen meg minden erőfeszítést a kettős árképzési és más ártorzító gyakorlatok megszűntetése céljából;

A globális kereskedelem elősegítése a WTO-n belüli többoldalú megközelítés révén

| 41. | hangsúlyozza, hogy a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer továbbra is a legjobb lehetőség egy nyitott, tisztességes és szabályokon alapuló rendszer biztosítására, amely figyelembe veszi és kiegyensúlyozza tagjainak különböző érdekeit; ismételten rámutat arra, hogy a Parlament határozottan kiáll a többoldalú együttműködés mellett; üdvözli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások lezárását, amely sok országban hozzájárul a vámeljárások egyszerűsítéséhez és korszerűsítéséhez, megkönnyítve a fejlődő országoknak, hogy bekapcsolódjanak a globális kereskedelmi rendszerbe; felszólít a megállapodás minden fél által történő gyors és megfelelő végrehajtására; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer továbbra is a legjobb lehetőség egy nyitott, tisztességes és szabályokon alapuló rendszer biztosítására, amely figyelembe veszi és kiegyensúlyozza tagjainak különböző érdekeit; ismételten rámutat arra, hogy a Parlament határozottan kiáll a többoldalú együttműködés mellett; üdvözli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások lezárását, amely sok országban hozzájárul a vámeljárások egyszerűsítéséhez és korszerűsítéséhez, megkönnyítve a fejlődő országoknak, hogy bekapcsolódjanak a globális kereskedelmi rendszerbe; felszólít a megállapodás minden fél által történő gyors és megfelelő végrehajtására;

| 42. | megjegyzi, hogy korlátozott javulást értek el a WTO Nairobiban, 2015-ben tartott tizedik miniszteri konferenciáján; elismeri a WTO-tagországok között annak kapcsán fennálló különbségeket, hogy hogyan járnak el a dohai forduló tekintetében, ideértve új megközelítések fontolóra vételének szükségességét is a kiemelkedő kérdések megoldása céljából a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok eltérő érdekeinek tiszteletben tartása mellett és elismerve a felemelkedő gazdaságok felelősségét a dohai forduló lezárása vonatkozásában; üdvözli az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 5 év alatt 400 millió eurót irányoz elő a fejlődő országok – különösen a legkevésbé fejlett országok – támogatására a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtására irányuló erőfeszítéseikben; üdvözli egyes WTO-tagországok új tárgyalási területek megnyitása iránti érdeklődését, beleértve többek között például a beruházást, a digitális kereskedelmet, az állami tulajdonú vállalatokat és a versenyt; úgy véli, hogy a Nairobiban tartott miniszteri konferencia eredményei lehetőséget teremtenek arra, hogy új életre keljen a WTO tárgyalási szerepe; sürgeti a Bizottságot, hogy kezdeményezze a WTO megreformálását és megerősítését a nagyobb hatékonyság, átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében, többek között az ILO-val és más, környezetvédelemmel és emberi jogokkal foglalkozó ENSZ-szervezetekkel való együttműködés megerősítése révén; emlékeztet arra, hogy a kereskedelemösztönző támogatásnak kulcsszerepe van a kereskedelemmel kapcsolatos kapacitásépítésben, valamint a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok technikai segítésében; e tekintetben felhívja az Uniót és tagállamait, hogy kötelezzék el magukat a kereskedelemösztönző támogatás fokozása mellett, lehetővé téve, hogy a fejlődő országok nagyobb mértékben részesüljenek a globális értékláncban a hozzáadott értékből; felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelemösztönző támogatás stratégiájának közelgő felülvizsgálata során foglalkozzon a tisztességes és etikus kereskedelem kérdésével; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy korlátozott javulást értek el a WTO Nairobiban, 2015-ben tartott tizedik miniszteri konferenciáján; elismeri a WTO-tagországok között annak kapcsán fennálló különbségeket, hogy hogyan járnak el a dohai forduló tekintetében, ideértve új megközelítések fontolóra vételének szükségességét is a kiemelkedő kérdések megoldása céljából a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok eltérő érdekeinek tiszteletben tartása mellett és elismerve a felemelkedő gazdaságok felelősségét a dohai forduló lezárása vonatkozásában; üdvözli az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 5 év alatt 400 millió eurót irányoz elő a fejlődő országok – különösen a legkevésbé fejlett országok – támogatására a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtására irányuló erőfeszítéseikben; üdvözli egyes WTO-tagországok új tárgyalási területek megnyitása iránti érdeklődését, beleértve többek között például a beruházást, a digitális kereskedelmet, az állami tulajdonú vállalatokat és a versenyt; úgy véli, hogy a Nairobiban tartott miniszteri konferencia eredményei lehetőséget teremtenek arra, hogy új életre keljen a WTO tárgyalási szerepe; sürgeti a Bizottságot, hogy kezdeményezze a WTO megreformálását és megerősítését a nagyobb hatékonyság, átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében, többek között az ILO-val és más, környezetvédelemmel és emberi jogokkal foglalkozó ENSZ-szervezetekkel való együttműködés megerősítése révén; emlékeztet arra, hogy a kereskedelemösztönző támogatásnak kulcsszerepe van a kereskedelemmel kapcsolatos kapacitásépítésben, valamint a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok technikai segítésében; e tekintetben felhívja az Uniót és tagállamait, hogy kötelezzék el magukat a kereskedelemösztönző támogatás fokozása mellett, lehetővé téve, hogy a fejlődő országok nagyobb mértékben részesüljenek a globális értékláncban a hozzáadott értékből; felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelemösztönző támogatás stratégiájának közelgő felülvizsgálata során foglalkozzon a tisztességes és etikus kereskedelem kérdésével;

| 43. | megállapítja, hogy a többoldalú tárgyalások lehetőleg a WTO-n belül (mint az információtechnológiai megállapodás (ITA), a környezetvédelmi termékekre vonatkozó megállapodások (EGA) és a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó megállapodás (TiSA)) lehetőséget biztosítanak WTO-szinten az előrelépésre, azonban csak azáltal, hogy nyitva hagyják az ajtót az érdeklődő WTO-tagok csatlakozása előtt; határozottan úgy véli, hogy – ahol lehet – e megállapodásokat megfelelő elszántsággal kell alkalmazni a legnagyobb kedvezmény elve alapján minden WTO-tagországban, és azoknak a jövőbeni többoldalú megállapodások építőkockáiként kell működniük; hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikát a környezetbarát termékek versenyképessége növelésének eszközeként is fel kell használni, használatuk és gyártási módszereik tekintetében egyaránt; hangsúlyozza a „zöld áruk” kezdeményezés multilaterálissá válásának fontosságát és annak mérlegelését is, hogy a kereskedelmi megállapodások a valódi környezetvédelmi termékek esetében tudnak-e kedvezményeket nyújtani; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás lehetővé teheti WTO-szinten a szolgáltatáskereskedelemben elért fejlődés újjáélesztését; |
| --- | --- |

43.

megállapítja, hogy a többoldalú tárgyalások lehetőleg a WTO-n belül (mint az információtechnológiai megállapodás (ITA), a környezetvédelmi termékekre vonatkozó megállapodások (EGA) és a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó megállapodás (TiSA)) lehetőséget biztosítanak WTO-szinten az előrelépésre, azonban csak azáltal, hogy nyitva hagyják az ajtót az érdeklődő WTO-tagok csatlakozása előtt; határozottan úgy véli, hogy – ahol lehet – e megállapodásokat megfelelő elszántsággal kell alkalmazni a legnagyobb kedvezmény elve alapján minden WTO-tagországban, és azoknak a jövőbeni többoldalú megállapodások építőkockáiként kell működniük; hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikát a környezetbarát termékek versenyképessége növelésének eszközeként is fel kell használni, használatuk és gyártási módszereik tekintetében egyaránt; hangsúlyozza a „zöld áruk” kezdeményezés multilaterálissá válásának fontosságát és annak mérlegelését is, hogy a kereskedelmi megállapodások a valódi környezetvédelmi termékek esetében tudnak-e kedvezményeket nyújtani; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás lehetővé teheti WTO-szinten a szolgáltatáskereskedelemben elért fejlődés újjáélesztését;

| 44. | a WTO erős és hatékony parlamenti dimenziójára szólít fel a szervezet átláthatóságának előmozdítása és a globális kereskedelem demokratikus legitimitásának megerősítése és biztosítása érdekében; sürgeti a WTO-t, hogy használja ki teljes mértékben a WTO-ról folytatott parlamenti konferenciát, biztosítva azt, hogy a parlamenti képviselők hozzáférjenek mindazokhoz az információkhoz, amelyek felügyeleti szerepük hatékony betöltéséhez és a kereskedelmi politikákhoz való jelentős hozzájárulásukhoz szükségesek; |
| --- | --- |

44.

a WTO erős és hatékony parlamenti dimenziójára szólít fel a szervezet átláthatóságának előmozdítása és a globális kereskedelem demokratikus legitimitásának megerősítése és biztosítása érdekében; sürgeti a WTO-t, hogy használja ki teljes mértékben a WTO-ról folytatott parlamenti konferenciát, biztosítva azt, hogy a parlamenti képviselők hozzáférjenek mindazokhoz az információkhoz, amelyek felügyeleti szerepük hatékony betöltéséhez és a kereskedelmi politikákhoz való jelentős hozzájárulásukhoz szükségesek;

Testre szabott megközelítés a jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások meghatározásakor

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy kiegyensúlyozott módon és a kölcsönösséget és a kölcsönös hasznokat figyelembe véve összpontosítson a folyamatban levő kereskedelmi tárgyalások lezárására, és felszólítja a lehetséges halmozott hatások értékelésére, különösen a folyamatban lévő tárgyalások és a már megkötött kereskedelmi megállapodások keretében a kontingensek vagy a liberalizálás által érintett érzékeny termékek tekintetében; kéri, hogy értékeljék a megkötött kereskedelmi egyezmények tényleges és potenciális hatásait, és azokról adjanak jobb tájékoztatást, hogy megfelelő egyensúlyt lehessen találni az érzékeny mezőgazdasági ágazatok védelme és az Unió mint az egyik legnagyobb agrár-élelmiszeripari exportőr súlyponti érdekei között, például megfelelő átmeneti időszakok és kvóták meghatározásával a legérzékenyebb termékek vonatkozásában és esetenként azok kizárásával; emlékezteti a Bizottságot, hogy mielőtt kialakítja a tárgyalási mandátumokat, az uniós érdekek figyelembevételével végezzen hatályfelméréseket és független, előítéletektől mentes előzetes fenntarthatósági hatásvizsgálatokat; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy kiegyensúlyozott módon és a kölcsönösséget és a kölcsönös hasznokat figyelembe véve összpontosítson a folyamatban levő kereskedelmi tárgyalások lezárására, és felszólítja a lehetséges halmozott hatások értékelésére, különösen a folyamatban lévő tárgyalások és a már megkötött kereskedelmi megállapodások keretében a kontingensek vagy a liberalizálás által érintett érzékeny termékek tekintetében; kéri, hogy értékeljék a megkötött kereskedelmi egyezmények tényleges és potenciális hatásait, és azokról adjanak jobb tájékoztatást, hogy megfelelő egyensúlyt lehessen találni az érzékeny mezőgazdasági ágazatok védelme és az Unió mint az egyik legnagyobb agrár-élelmiszeripari exportőr súlyponti érdekei között, például megfelelő átmeneti időszakok és kvóták meghatározásával a legérzékenyebb termékek vonatkozásában és esetenként azok kizárásával; emlékezteti a Bizottságot, hogy mielőtt kialakítja a tárgyalási mandátumokat, az uniós érdekek figyelembevételével végezzen hatályfelméréseket és független, előítéletektől mentes előzetes fenntarthatósági hatásvizsgálatokat;

| 46. | úgy véli, hogy elengedhetetlen elsősorban annak biztosítása, hogy a sikeresen lefolytatott kereskedelmi tárgyalások ratifikálása a lehető leggyorsabban megtörténjen; különösen a Kanadával és Szingapúrral való megállapodások megkötésére szólít fel két olyan nagy piac megnyitásának biztosítása érdekében, amelyek alapvető fontosságúak lesznek az uniós vállalkozások jövőbeni érdekei szempontjából; tájékozott vitára szólít fel az egész EU-ban a politikai megbeszélések során; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy elengedhetetlen elsősorban annak biztosítása, hogy a sikeresen lefolytatott kereskedelmi tárgyalások ratifikálása a lehető leggyorsabban megtörténjen; különösen a Kanadával és Szingapúrral való megállapodások megkötésére szólít fel két olyan nagy piac megnyitásának biztosítása érdekében, amelyek alapvető fontosságúak lesznek az uniós vállalkozások jövőbeni érdekei szempontjából; tájékozott vitára szólít fel az egész EU-ban a politikai megbeszélések során;

| 47. | hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós kereskedelmi tárgyalás esetén rendkívül fontos az olyan érzékeny és súlyponti érdekek szem előtt tartása, mint a beruházások védelme, a szükségtelen nem vámjellegű kereskedelmi korlátozások felszámolása, a földrajzi jelzések és a munkaügyi jogok elismerése és védelme, a közbeszerzésekhez való jobb hozzáférés (különösen a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről és az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodásról folyó jelenlegi tárgyalások összefüggésében), tisztességes és minőségi munkahelyek biztosítása, a kis- és középvállalkozások integrálása a globális értékláncba, az állami és audiovizuális szolgáltatások kizárása és a szabályozáshoz való jog biztosítása, amennyiben a szabadkereskedelmi tárgyalásokról nagyratörő, kiegyensúlyozott és átfogó csomagok részeként tárgyalnak; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós kereskedelmi tárgyalás esetén rendkívül fontos az olyan érzékeny és súlyponti érdekek szem előtt tartása, mint a beruházások védelme, a szükségtelen nem vámjellegű kereskedelmi korlátozások felszámolása, a földrajzi jelzések és a munkaügyi jogok elismerése és védelme, a közbeszerzésekhez való jobb hozzáférés (különösen a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről és az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodásról folyó jelenlegi tárgyalások összefüggésében), tisztességes és minőségi munkahelyek biztosítása, a kis- és középvállalkozások integrálása a globális értékláncba, az állami és audiovizuális szolgáltatások kizárása és a szabályozáshoz való jog biztosítása, amennyiben a szabadkereskedelmi tárgyalásokról nagyratörő, kiegyensúlyozott és átfogó csomagok részeként tárgyalnak;

| 48. | kitart amellett, hogy a kereskedelmi tárgyalásoknak egy testre szabott regionális kereskedelmi stratégiát kell követniük, és hogy biztosítani kell a regionális integrációval való teljes összhangot, különösen Ázsia, Afrika és Latin-Amerika esetében, amelyeket a Bizottság az európai gazdasági érdekek szempontjából kulcsfontosságú régiókként határozott meg, az EU–USA stratégiai partnerség által betöltött kulcsfontosságú szerep veszélyeztetése nélkül; felhívja a Bizottságot, hogy azonnal kezdjen tárgyalásokat Tajvannal egy beruházási megállapodás megkötése céljából; emlékeztet, hogy az EU és Latin-Amerika természetes szövetségesei egymásnak, és egymilliárd fős együttes népességük a globális GNP egynegyedét állítja elő; rámutat, hogy e partnerség lehetőségeit még nem aknázták ki kellőképpen; üdvözli, hogy a Bizottság új kereskedelmi és beruházási stratégiája nagy figyelmet fordít Latin-Amerikára; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki a Mercosur kereskedelmi tárgyalások jelenleg tapasztalható lendületét, hogy létrejöhessen egy átfogó, kiegyensúlyozott és nagyratörő megállapodás; támogatja a Mexikóval és Chilével kötött megállapodások korszerűsítését; kéri, hogy gyorsítsák fel az Ausztráliával és Új-Zélanddal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat, és emlékeztet az Indiával fenntartott fejlődő uniós kereskedelmi kapcsolatok jelentőségére, mivel e piac hatalmas lehetőségeket rejt magában; sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb újítsa fel a tárgyalásokat Malajziával, és kezdjen tárgyalásokat Indonéziával az átfogó gazdasági partnerségre irányuló előkészítő megbeszélések befejeződését követően; |
| --- | --- |

48.

kitart amellett, hogy a kereskedelmi tárgyalásoknak egy testre szabott regionális kereskedelmi stratégiát kell követniük, és hogy biztosítani kell a regionális integrációval való teljes összhangot, különösen Ázsia, Afrika és Latin-Amerika esetében, amelyeket a Bizottság az európai gazdasági érdekek szempontjából kulcsfontosságú régiókként határozott meg, az EU–USA stratégiai partnerség által betöltött kulcsfontosságú szerep veszélyeztetése nélkül; felhívja a Bizottságot, hogy azonnal kezdjen tárgyalásokat Tajvannal egy beruházási megállapodás megkötése céljából; emlékeztet, hogy az EU és Latin-Amerika természetes szövetségesei egymásnak, és egymilliárd fős együttes népességük a globális GNP egynegyedét állítja elő; rámutat, hogy e partnerség lehetőségeit még nem aknázták ki kellőképpen; üdvözli, hogy a Bizottság új kereskedelmi és beruházási stratégiája nagy figyelmet fordít Latin-Amerikára; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki a Mercosur kereskedelmi tárgyalások jelenleg tapasztalható lendületét, hogy létrejöhessen egy átfogó, kiegyensúlyozott és nagyratörő megállapodás; támogatja a Mexikóval és Chilével kötött megállapodások korszerűsítését; kéri, hogy gyorsítsák fel az Ausztráliával és Új-Zélanddal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat, és emlékeztet az Indiával fenntartott fejlődő uniós kereskedelmi kapcsolatok jelentőségére, mivel e piac hatalmas lehetőségeket rejt magában; sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb újítsa fel a tárgyalásokat Malajziával, és kezdjen tárgyalásokat Indonéziával az átfogó gazdasági partnerségre irányuló előkészítő megbeszélések befejeződését követően;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi kihívások összefüggésében nagy figyelmet kell fordítani a Cotonoui Megállapodás utáni keretrendszerre, hangsúlyozva annak kapcsolatát a gazdasági és partnerségi megállapodások emberi jogi záradékaival, valamint egy kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozásának támogatására Afrikában, amely erősíti a stabilitást, a regionális integrációt, a helyi növekedést, a foglalkoztatást és az innovációt; emlékeztet, hogy az EU-nak biztosítania kell keleti és déli szomszédságának stabilitását, és fokozottabb gazdasági és kereskedelmi integrációra hív fel az Ukrajnával, Grúziával és Moldovával létrehozott mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség teljes, gyors és megfelelő végrehajtása, valamint a Tunéziával, Marokkóval és Jordániával történő konkrét előrelépés révén; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi kihívások összefüggésében nagy figyelmet kell fordítani a Cotonoui Megállapodás utáni keretrendszerre, hangsúlyozva annak kapcsolatát a gazdasági és partnerségi megállapodások emberi jogi záradékaival, valamint egy kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozásának támogatására Afrikában, amely erősíti a stabilitást, a regionális integrációt, a helyi növekedést, a foglalkoztatást és az innovációt; emlékeztet, hogy az EU-nak biztosítania kell keleti és déli szomszédságának stabilitását, és fokozottabb gazdasági és kereskedelmi integrációra hív fel az Ukrajnával, Grúziával és Moldovával létrehozott mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség teljes, gyors és megfelelő végrehajtása, valamint a Tunéziával, Marokkóval és Jordániával történő konkrét előrelépés révén;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások valamennyi szakaszába vonja be a nemzeti vállalkozókat, folytasson konzultációkat a nemzeti szervezetekkel, valamint az uniós esernyőszervezetekkel, és a kereskedelmi megállapodások szövegéhez csatoljon egy listát, amely egyértelműen felsorolja a tárgyalások eredményeit a különféle ágazatok szempontjából, valamint indokolja a Bizottság döntéseit; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások valamennyi szakaszába vonja be a nemzeti vállalkozókat, folytasson konzultációkat a nemzeti szervezetekkel, valamint az uniós esernyőszervezetekkel, és a kereskedelmi megállapodások szövegéhez csatoljon egy listát, amely egyértelműen felsorolja a tárgyalások eredményeit a különféle ágazatok szempontjából, valamint indokolja a Bizottság döntéseit;

Kína piacgazdasági státusza megadásának ellenzése és a hatékony piacvédelmi eszközök szükségessége

| 51. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelem további liberalizálását célzó intézkedések – amelyek tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokhoz és versenyhez vezethetnek az országok között a nem vámjellegű akadályok, a munkajog, a környezetvédelmi és közegészségügyi normák vonatkozásában – megkövetelik az EU-tól, hogy még hatékonyabban tudja kezelni a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat és egyforma feltételeket tudjon biztosítani; hangsúlyozza, hogy a piacvédelmi eszközöknek továbbra is nélkülözhetetlen alkotóelemét kell képezniük az EU kereskedelmi stratégiájának és erősíteniük kell a versenyképességet a tisztességes verseny feltételeinek szükség esetén történő visszaállítása révén; emlékeztet, hogy a hatályos uniós piacvédelmi jogszabályok 1995-re nyúlnak vissza; hangsúlyozza, hogy az uniós piacvédelmi rendszert – annak gyengítése nélkül – sürgősen korszerűsíteni kell; rámutat, hogy az uniós piacvédelmi jognak hatékonyabbnak és a kkv-k számára hozzáférhetőbbnek kell lennie, és azt napjaink kihívásaihoz és a kereskedelem szerkezetéhez kell igazítani, továbbá hogy a vizsgálatoknak rövidebbnek kell lenniük és fokozni kell az átláthatóságot és a kiszámíthatóságot; sajnálja, hogy a piacvédelmi eszközök korszerűsítésére irányuló javaslat elakadt a Tanácsban, amely nem volt képes erről alapvető jogszabályt alkotni; sajnálja, hogy a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményében egyáltalán nem utal a piacvédelmi eszközök korszerűsítésének szükségességére; felhívja a Tanácsot hogy sürgősen törje meg a piacvédelmi eszközök korszerűsítésével kapcsolatos patthelyzetet az Európai Parlament álláspontja alapján, különösen mivel Kína határozottan kéri piacgazdasági státuszának elismerését; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelem további liberalizálását célzó intézkedések – amelyek tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokhoz és versenyhez vezethetnek az országok között a nem vámjellegű akadályok, a munkajog, a környezetvédelmi és közegészségügyi normák vonatkozásában – megkövetelik az EU-tól, hogy még hatékonyabban tudja kezelni a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat és egyforma feltételeket tudjon biztosítani; hangsúlyozza, hogy a piacvédelmi eszközöknek továbbra is nélkülözhetetlen alkotóelemét kell képezniük az EU kereskedelmi stratégiájának és erősíteniük kell a versenyképességet a tisztességes verseny feltételeinek szükség esetén történő visszaállítása révén; emlékeztet, hogy a hatályos uniós piacvédelmi jogszabályok 1995-re nyúlnak vissza; hangsúlyozza, hogy az uniós piacvédelmi rendszert – annak gyengítése nélkül – sürgősen korszerűsíteni kell; rámutat, hogy az uniós piacvédelmi jognak hatékonyabbnak és a kkv-k számára hozzáférhetőbbnek kell lennie, és azt napjaink kihívásaihoz és a kereskedelem szerkezetéhez kell igazítani, továbbá hogy a vizsgálatoknak rövidebbnek kell lenniük és fokozni kell az átláthatóságot és a kiszámíthatóságot; sajnálja, hogy a piacvédelmi eszközök korszerűsítésére irányuló javaslat elakadt a Tanácsban, amely nem volt képes erről alapvető jogszabályt alkotni; sajnálja, hogy a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményében egyáltalán nem utal a piacvédelmi eszközök korszerűsítésének szükségességére; felhívja a Tanácsot hogy sürgősen törje meg a piacvédelmi eszközök korszerűsítésével kapcsolatos patthelyzetet az Európai Parlament álláspontja alapján, különösen mivel Kína határozottan kéri piacgazdasági státuszának elismerését;

| 52. | újólag felhívja a figyelmet az EU Kínával való partnerségének fontosságára, melyben fontos szerep jut a szabad és tisztességes kereskedelemnek és beruházásoknak; meggyőződése, hogy mindaddig, amíg Kína nem teljesíti az ország piacgazdasággá minősítéséhez szükséges mind az öt feltételt, az EU-nak nem szabványos módszertant kell alkalmaznia a kínai behozatallal kapcsolatos dömping- és szubvencióellenes vizsgálatok során az ár-összehasonlíthatóság meghatározásakor, teljes mértékben követve és tiszteletben tartva a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának azokat a részeit, amelyek elegendő teret hagynak a nem szabványos módszertan alkalmazására; felhívja a Bizottságot, hogy ezzel összhangban tegyen javaslatot, és emlékeztet, hogy valamennyi WTO-partnerrel szorosan egyeztetni kell erről a kérdésről; |
| --- | --- |

52.

újólag felhívja a figyelmet az EU Kínával való partnerségének fontosságára, melyben fontos szerep jut a szabad és tisztességes kereskedelemnek és beruházásoknak; meggyőződése, hogy mindaddig, amíg Kína nem teljesíti az ország piacgazdasággá minősítéséhez szükséges mind az öt feltételt, az EU-nak nem szabványos módszertant kell alkalmaznia a kínai behozatallal kapcsolatos dömping- és szubvencióellenes vizsgálatok során az ár-összehasonlíthatóság meghatározásakor, teljes mértékben követve és tiszteletben tartva a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának azokat a részeit, amelyek elegendő teret hagynak a nem szabványos módszertan alkalmazására; felhívja a Bizottságot, hogy ezzel összhangban tegyen javaslatot, és emlékeztet, hogy valamennyi WTO-partnerrel szorosan egyeztetni kell erről a kérdésről;

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy ne hozzon intézkedéseket anélkül, hogy előzetesen mélyreható és átfogó hatásvizsgálatot végezne a foglalkoztatásra és az összes uniós ágazatban a fenntartható növekedésre, valamint a környezetre gyakorolt lehetséges hatások és következmények tekintetében; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot, hogy ne hozzon intézkedéseket anélkül, hogy előzetesen mélyreható és átfogó hatásvizsgálatot végezne a foglalkoztatásra és az összes uniós ágazatban a fenntartható növekedésre, valamint a környezetre gyakorolt lehetséges hatások és következmények tekintetében;

Nagyobb koherencia az uniós kereskedelmi és iparpolitikák között, és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok jobb védelme

| 54. | úgy véli, hogy többet kell tenni az európai ipar szükségleteinek átfogó módon történő kezelése terén, és hogy az uniós feldolgozóipart túl gyakran helyezik a szolgáltatási ágazat mögé; hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikának egyenlő feltételeket kell biztosítania az európai ipar számára, hozzáférést kell biztosítania az új és a feltörekvő piacokhoz, és a kettős tanúsítás csökkentése közben elő kell segítenie a normák felzárkóztatását; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a koherenciát az uniós kereskedelmi és iparpolitikák között, és támogassa az európai ipar fejlesztését és versenyképességét, különös tekintettel az újraiparosítási stratégiára; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy többet kell tenni az európai ipar szükségleteinek átfogó módon történő kezelése terén, és hogy az uniós feldolgozóipart túl gyakran helyezik a szolgáltatási ágazat mögé; hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikának egyenlő feltételeket kell biztosítania az európai ipar számára, hozzáférést kell biztosítania az új és a feltörekvő piacokhoz, és a kettős tanúsítás csökkentése közben elő kell segítenie a normák felzárkóztatását; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a koherenciát az uniós kereskedelmi és iparpolitikák között, és támogassa az európai ipar fejlesztését és versenyképességét, különös tekintettel az újraiparosítási stratégiára;

| 55. | hangsúlyozza azt a központi szerepet, amelyet a származási szabályok játszanak annak meghatározásában, mely iparágak nyernek vagy veszítenek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokon; elismerve, hogy a származási szabályokat ez idáig nem elemezte teljes mértékben az Európai Parlament, kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést azokról a változtatásokról, amelyeket az elmúlt 10 évben hajtott végre négyjegyű KN-szinten az előnyben részesített szabadkereskedelmi megállapodásainak alapértelmezett, származási szabályokról folytatott tárgyalási pozíciójában, magyarázatot adva a végrehajtott változtatások okairól; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza azt a központi szerepet, amelyet a származási szabályok játszanak annak meghatározásában, mely iparágak nyernek vagy veszítenek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokon; elismerve, hogy a származási szabályokat ez idáig nem elemezte teljes mértékben az Európai Parlament, kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést azokról a változtatásokról, amelyeket az elmúlt 10 évben hajtott végre négyjegyű KN-szinten az előnyben részesített szabadkereskedelmi megállapodásainak alapértelmezett, származási szabályokról folytatott tárgyalási pozíciójában, magyarázatot adva a végrehajtott változtatások okairól;

| 56. | úgy véli, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok hatékony érvényesítésének hiánya veszélyezteti az európai ipar teljes ágazatainak életben maradását; hangsúlyozza, hogy a hamisítás munkahelyek megszűnését idézi elő, és aláássa az innovációt; ismételten rámutat arra, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő védelme és hatékony érvényesítése a globális gazdaság alapkövének számít; üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban és a WTO-ban fokozza a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmét és érvényesítését, és együttműködik a partnerekkel a csalás elleni küzdelemben; támogatja a Bizottság szellemi tulajdonhoz fűződő jogok teljes spektrumának védelmével kapcsolatos célkitűzését, ideértve a szabadalmakat, a védjegyeket, a szerzői jogot, a formatervezési mintákat, a földrajzi jelzéseket, az eredetjelölést és a gyógyszerkészítményeket; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok hatékony érvényesítésének hiánya veszélyezteti az európai ipar teljes ágazatainak életben maradását; hangsúlyozza, hogy a hamisítás munkahelyek megszűnését idézi elő, és aláássa az innovációt; ismételten rámutat arra, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő védelme és hatékony érvényesítése a globális gazdaság alapkövének számít; üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban és a WTO-ban fokozza a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmét és érvényesítését, és együttműködik a partnerekkel a csalás elleni küzdelemben; támogatja a Bizottság szellemi tulajdonhoz fűződő jogok teljes spektrumának védelmével kapcsolatos célkitűzését, ideértve a szabadalmakat, a védjegyeket, a szerzői jogot, a formatervezési mintákat, a földrajzi jelzéseket, az eredetjelölést és a gyógyszerkészítményeket;

Új piaci lehetőségek megnyitása az uniós szolgáltatók előtt és a szakmai képesítések elismerése az Unió kereskedelmi stratégiájának alapvető elemeként

| 57. | emlékeztet, hogy az EU vezető szerepet játszik a szolgáltatási ágazatban; hangsúlyozza, hogy az új piaci lehetőségek megnyitásának alapvető elemét kell képeznie az Unió nemzetközi kereskedelmi stratégiájának; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a szolgáltatások beemelése a kereskedelmi megállapodásokba, mivel ez lehetőségeket teremt az európai vállalatok és a hazai munkavállalók számára, ugyanakkor az EUMSZ 14. és 106. cikkével, illetve a 26. jegyzőkönyvvel összhangban fontos az általános érdekű jelenlegi és jövőbeni szolgáltatások és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kizárása bármely megállapodás alkalmazásának hatályából, függetlenül attól, hogy azok magán- vagy állami finanszírozásúak-e; kéri, hogy a Bizottság támogassa és emelje be a szakmai képesítések elismerését a kereskedelmi megállapodásokba, ami új lehetőségeket nyit az európai vállalatok és a munkavállalók számára; az ilyen elismerésért cserébe elsősorban az információs és kommunikációs technológiákról szóló irányelv bizonyos előnyei kereskedelmi és beruházási megállapodásokba történő beemelésének fontolóra vételére szólít fel; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet, hogy az EU vezető szerepet játszik a szolgáltatási ágazatban; hangsúlyozza, hogy az új piaci lehetőségek megnyitásának alapvető elemét kell képeznie az Unió nemzetközi kereskedelmi stratégiájának; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a szolgáltatások beemelése a kereskedelmi megállapodásokba, mivel ez lehetőségeket teremt az európai vállalatok és a hazai munkavállalók számára, ugyanakkor az EUMSZ 14. és 106. cikkével, illetve a 26. jegyzőkönyvvel összhangban fontos az általános érdekű jelenlegi és jövőbeni szolgáltatások és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kizárása bármely megállapodás alkalmazásának hatályából, függetlenül attól, hogy azok magán- vagy állami finanszírozásúak-e; kéri, hogy a Bizottság támogassa és emelje be a szakmai képesítések elismerését a kereskedelmi megállapodásokba, ami új lehetőségeket nyit az európai vállalatok és a munkavállalók számára; az ilyen elismerésért cserébe elsősorban az információs és kommunikációs technológiákról szóló irányelv bizonyos előnyei kereskedelmi és beruházási megállapodásokba történő beemelésének fontolóra vételére szólít fel;

| 58. | osztja a Bizottság azon véleményét, hogy a szakemberek ideiglenes mozgása elsődleges fontosságúvá vált az üzleti tevékenység nemzetközi szintű fokozása szempontjából, ezért az az EU alapvető érdeke; hangsúlyozza, hogy a munkavállalói mobilitással kapcsolatos fejezetet az összes uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásba be kell emelni; emlékeztet azonban arra, a 4. módozat kötelezettségvállalásait csak a magasan képzett szakemberek (egyetemi vagy azzal egyenértékű mesterfokú végzettséggel rendelkező vagy vezető beosztású személyek) mozgására kell alkalmazni konkrét célból, korlátozott időtartamra, és azon ország nemzeti jogszabályai által előírt pontos feltételeknek megfelelően, ahol a szolgáltatást nyújtják, valamint az ilyen nemzeti jogszabályokat tiszteletben tartó, a szolgáltatási irányelv 16. cikkének eleget tevő szerződés szerint, ugyanakkor biztosítva azt, hogy semmi ne akadályozza meg az Uniót és tagállamait munkaügyi jogszabályok és kollektív szerződések fenntartásában és javításában; |
| --- | --- |

58.

osztja a Bizottság azon véleményét, hogy a szakemberek ideiglenes mozgása elsődleges fontosságúvá vált az üzleti tevékenység nemzetközi szintű fokozása szempontjából, ezért az az EU alapvető érdeke; hangsúlyozza, hogy a munkavállalói mobilitással kapcsolatos fejezetet az összes uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásba be kell emelni; emlékeztet azonban arra, a 4. módozat kötelezettségvállalásait csak a magasan képzett szakemberek (egyetemi vagy azzal egyenértékű mesterfokú végzettséggel rendelkező vagy vezető beosztású személyek) mozgására kell alkalmazni konkrét célból, korlátozott időtartamra, és azon ország nemzeti jogszabályai által előírt pontos feltételeknek megfelelően, ahol a szolgáltatást nyújtják, valamint az ilyen nemzeti jogszabályokat tiszteletben tartó, a szolgáltatási irányelv 16. cikkének eleget tevő szerződés szerint, ugyanakkor biztosítva azt, hogy semmi ne akadályozza meg az Uniót és tagállamait munkaügyi jogszabályok és kollektív szerződések fenntartásában és javításában;

| 59. | üdvözli a Bizottság szándékát, hogy a kereskedelmi politikát a digitális protekcionizmus új formáinak kezelésére használja, és az uniós adatvédelmi jogszabályokkal összhangban meghatározza az e-kereskedelemre és a határokon átnyúló adatáramlásra vonatkozó szabályokat, és védi az alapvető jogokat; úgy véli, hogy sokkal többet kell tenni az Unión belül az e-kereskedelem és a vállalkozások számára kedvező környezet kialakítása érdekében a telekommunikációs piacon meglévő monopóliumok és a monopolhelyzettel való visszaélés csökkentésével, a területi alapú tartalomkorlátozási gyakorlatok visszaszorításával és konkrét jogorvoslati megoldásokkal; hangsúlyozza, hogy a digitális kereskedelmi ágazatban létfontosságú a szabályozási együttműködés, az online elkövetett csalások csökkentése, valamint a szabványok kölcsönös elismerésének és harmonizálásának biztosítása; felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő az e-kereskedelmi fejezetek új modelljét, amely a meglévő és a jövőbeli uniós adatvédelmi jogi keretet teljes mértékben kivonja a kereskedelmi tárgyalások hatálya alól, és amelynek célja, hogy az adatáramlás teljes mértékben összhangban legyen az adott adatok származási országában hatályos adatvédelmi szabályokkal; a jogalkalmazók nagyobb együttműködésére szólít fel, különösen az online folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a Bizottság szándékát, hogy a kereskedelmi politikát a digitális protekcionizmus új formáinak kezelésére használja, és az uniós adatvédelmi jogszabályokkal összhangban meghatározza az e-kereskedelemre és a határokon átnyúló adatáramlásra vonatkozó szabályokat, és védi az alapvető jogokat; úgy véli, hogy sokkal többet kell tenni az Unión belül az e-kereskedelem és a vállalkozások számára kedvező környezet kialakítása érdekében a telekommunikációs piacon meglévő monopóliumok és a monopolhelyzettel való visszaélés csökkentésével, a területi alapú tartalomkorlátozási gyakorlatok visszaszorításával és konkrét jogorvoslati megoldásokkal; hangsúlyozza, hogy a digitális kereskedelmi ágazatban létfontosságú a szabályozási együttműködés, az online elkövetett csalások csökkentése, valamint a szabványok kölcsönös elismerésének és harmonizálásának biztosítása; felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő az e-kereskedelmi fejezetek új modelljét, amely a meglévő és a jövőbeli uniós adatvédelmi jogi keretet teljes mértékben kivonja a kereskedelmi tárgyalások hatálya alól, és amelynek célja, hogy az adatáramlás teljes mértékben összhangban legyen az adott adatok származási országában hatályos adatvédelmi szabályokkal; a jogalkalmazók nagyobb együttműködésére szólít fel, különösen az online folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok vonatkozásában;

A digitális gazdaság alapvető jellege a jövőbeni globális kereskedelem szempontjából

| 60. | tudomásul veszi a digitális gazdaság növekvő és jövőbeli jelentőségét, nemcsak Európában, hanem az egész világon, mivel globálisan a világ népességének 40 %-át kitevő, mintegy 3,3 milliárd felhasználó használja az internetet; úgy véli, hogy az olyan trendek, mint a felhőalapú számítástechnika, a mobil internetes szolgáltatások, az intelligens hálózatok és a közösségi média radikálisan megváltoztatják az üzleti környezetet; hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi politikának lépést kell tartania a digitális és a technológiai trendekkel; |
| --- | --- |

60.

tudomásul veszi a digitális gazdaság növekvő és jövőbeli jelentőségét, nemcsak Európában, hanem az egész világon, mivel globálisan a világ népességének 40 %-át kitevő, mintegy 3,3 milliárd felhasználó használja az internetet; úgy véli, hogy az olyan trendek, mint a felhőalapú számítástechnika, a mobil internetes szolgáltatások, az intelligens hálózatok és a közösségi média radikálisan megváltoztatják az üzleti környezetet; hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi politikának lépést kell tartania a digitális és a technológiai trendekkel;

| 61. | kéri, hogy a Bizottság a WTO-partnerekkel együtt ne csak egy digitális kereskedelemmel foglalkozó munkacsoportot hozzon létre a WTO-nál, amelynek részletesen meg kellene vizsgálnia a jelenlegi keret elektronikus kereskedelemre való alkalmasságát, konkrét javaslatokat, pontosításokat és kiigazításokat keresve, hanem vizsgálja meg egy új keret létrehozásának lehetőségét a szolgáltatáskereskedelem egyszerűsítésére, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtásából eredő bevált gyakorlat alapján; |
| --- | --- |

61.

kéri, hogy a Bizottság a WTO-partnerekkel együtt ne csak egy digitális kereskedelemmel foglalkozó munkacsoportot hozzon létre a WTO-nál, amelynek részletesen meg kellene vizsgálnia a jelenlegi keret elektronikus kereskedelemre való alkalmasságát, konkrét javaslatokat, pontosításokat és kiigazításokat keresve, hanem vizsgálja meg egy új keret létrehozásának lehetőségét a szolgáltatáskereskedelem egyszerűsítésére, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtásából eredő bevált gyakorlat alapján;

A Bizottság támogatása a korrupcióval szembeni küzdelem területén

| 62. | tudatában van annak, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések beemelése a kereskedelmi megállapodásokba aggodalomra ad okot esetleges negatív hatásaik miatt a pénzmosás, az adókijátszás és az adókikerülés tekintetében; sürgeti a Bizottságot a korrupcióval szembeni küzdelemre, amely jelentős nem vámjellegű akadály a fejlett és a fejlődő országokban; kitart amellett, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodások jó lehetőséget kínálnak a korrupció, a pénzmosás, az adócsalás és az adókijátszás terén történő együttműködés növelésére; úgy ítéli meg, hogy a nemzetközi normákon alapuló kötelezettségvállalásokat, az országonkénti jelentéstételi kötelezettségeket és az automatikus információcserét bele kell foglalni a megfelelő nemzetközi megállapodásokba a pénzügyi szolgáltatások további liberalizálásának alátámasztása céljából; |
| --- | --- |

62.

tudatában van annak, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések beemelése a kereskedelmi megállapodásokba aggodalomra ad okot esetleges negatív hatásaik miatt a pénzmosás, az adókijátszás és az adókikerülés tekintetében; sürgeti a Bizottságot a korrupcióval szembeni küzdelemre, amely jelentős nem vámjellegű akadály a fejlett és a fejlődő országokban; kitart amellett, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodások jó lehetőséget kínálnak a korrupció, a pénzmosás, az adócsalás és az adókijátszás terén történő együttműködés növelésére; úgy ítéli meg, hogy a nemzetközi normákon alapuló kötelezettségvállalásokat, az országonkénti jelentéstételi kötelezettségeket és az automatikus információcserét bele kell foglalni a megfelelő nemzetközi megállapodásokba a pénzügyi szolgáltatások további liberalizálásának alátámasztása céljából;

| 63. | úgy véli, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodások és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények közötti kapcsolat egyáltalán nincs kellőképpen feltárva, és felhívja a Bizottságot annak alapos tanulmányozására, hogy ezek az eszközök milyen hatással lehetnek egymásra és a tágabb politikai koherenciára az adókijátszással szembeni küzdelemben; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodások és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények közötti kapcsolat egyáltalán nincs kellőképpen feltárva, és felhívja a Bizottságot annak alapos tanulmányozására, hogy ezek az eszközök milyen hatással lehetnek egymásra és a tágabb politikai koherenciára az adókijátszással szembeni küzdelemben;

A kkv-k sajátos igényeit figyelembe vevő, előretekintő kereskedelempolitika

| 64. | hangsúlyozza, hogy az előretekintő kereskedelempolitikának nagyobb figyelmet kell fordítania a mikrovállakozások és a kkv-k sajátos igényeire, valamint annak biztosítására, hogy a kkv-k teljes mértékben kihasználhassák a kereskedelmi és beruházási megállapodásokat; emlékeztet arra, hogy az európai kkv-knak csak kis része tudja azonosítani és kiaknázni a globalizáció és a kereskedelmi liberalizálás nyújtotta lehetőségeket; megjegyzi, hogy az európai kkv-k csupán 13 %-a folytat az EU-n kívül nemzetközi tevékenységet, miközben az uniós kivitel egyharmadát bonyolítják le; támogatja az európai kkv-k nemzetközivé válásának elősegítésére irányuló kezdeményezéseket, ezért kitart a kkv-król szóló fejezet előnyei mellett minden jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásban; úgy véli, hogy új utakat kell keresni arra vonatkozóan, hogy miként lehet a legjobban támogatni a kkv-kat arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy külföldön értékesítsék áruikat és szolgáltatásaikat; hangsúlyozza, hogy a tagállamokban kezdődően a kkv-knak több testre szabott támogatásra, a kereskedelmi intézkedéseket érintő, felhasználóbarát online információkhoz való könnyített hozzáférésre és az EU által kötött minden egyes múltbeli és jövőbeli kereskedelmi megállapodás lehetőségeiről és előnyeiről szóló konkrét és egyértelmű útmutatókra van szükségük; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy az előretekintő kereskedelempolitikának nagyobb figyelmet kell fordítania a mikrovállakozások és a kkv-k sajátos igényeire, valamint annak biztosítására, hogy a kkv-k teljes mértékben kihasználhassák a kereskedelmi és beruházási megállapodásokat; emlékeztet arra, hogy az európai kkv-knak csak kis része tudja azonosítani és kiaknázni a globalizáció és a kereskedelmi liberalizálás nyújtotta lehetőségeket; megjegyzi, hogy az európai kkv-k csupán 13 %-a folytat az EU-n kívül nemzetközi tevékenységet, miközben az uniós kivitel egyharmadát bonyolítják le; támogatja az európai kkv-k nemzetközivé válásának elősegítésére irányuló kezdeményezéseket, ezért kitart a kkv-król szóló fejezet előnyei mellett minden jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásban; úgy véli, hogy új utakat kell keresni arra vonatkozóan, hogy miként lehet a legjobban támogatni a kkv-kat arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy külföldön értékesítsék áruikat és szolgáltatásaikat; hangsúlyozza, hogy a tagállamokban kezdődően a kkv-knak több testre szabott támogatásra, a kereskedelmi intézkedéseket érintő, felhasználóbarát online információkhoz való könnyített hozzáférésre és az EU által kötött minden egyes múltbeli és jövőbeli kereskedelmi megállapodás lehetőségeiről és előnyeiről szóló konkrét és egyértelmű útmutatókra van szükségük;

| 65. | kéri a Bizottságot, hogy átfogóan foglalkozzon a kkv-k igényeivel a kereskedelmi megállapodások összes fejezetében, többek között, de nem kizárólag egyablakos online ügyintézés kialakításával a kkv-k számára, ahol megismerhetik a vonatkozó szabályozást, ami különösen fontos a határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára az engedélyezés és más adminisztratív követelmények vonatkozásában; rámutat, hogy adott esetben ezeknek az eszközöknek ki kell terjedniük a kkv-k új piacra jutási lehetőségeire is, különös tekintettel a kis értékű pályázatokra; hangsúlyozza a kereskedelemmel járó költségek csökkentésének szükségességét a kkv-k esetében, a vámeljárások észszerűsítése, a nem vámjellegű akadályok és a szabályozásból eredő terhek csökkentése, valamint a származási szabályok egyszerűsítése révén; úgy véli, hogy a kkv-k a Bizottságot segítő szerepet játszhatnak az említett eszközök alakítása terén, annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi megállapodások megfeleljenek igényeiknek; ösztönzi a Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások minden szakaszában tartson fenn szoros párbeszédet a kkv-k képviselőivel; |
| --- | --- |

65.

kéri a Bizottságot, hogy átfogóan foglalkozzon a kkv-k igényeivel a kereskedelmi megállapodások összes fejezetében, többek között, de nem kizárólag egyablakos online ügyintézés kialakításával a kkv-k számára, ahol megismerhetik a vonatkozó szabályozást, ami különösen fontos a határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára az engedélyezés és más adminisztratív követelmények vonatkozásában; rámutat, hogy adott esetben ezeknek az eszközöknek ki kell terjedniük a kkv-k új piacra jutási lehetőségeire is, különös tekintettel a kis értékű pályázatokra; hangsúlyozza a kereskedelemmel járó költségek csökkentésének szükségességét a kkv-k esetében, a vámeljárások észszerűsítése, a nem vámjellegű akadályok és a szabályozásból eredő terhek csökkentése, valamint a származási szabályok egyszerűsítése révén; úgy véli, hogy a kkv-k a Bizottságot segítő szerepet játszhatnak az említett eszközök alakítása terén, annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi megállapodások megfeleljenek igényeiknek; ösztönzi a Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások minden szakaszában tartson fenn szoros párbeszédet a kkv-k képviselőivel;

| 66. | hangsúlyozza, hogy az európai kkv-knak a dömpingellenes eljárásokhoz való gyorsabb hozzáférése kulcsfontosságú ahhoz, hogy védelmet élvezzenek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben; hangsúlyozza, hogy át kell alakítani a WTO többoldalú keretét a kkv-k jobb bevonása és a viták gyorsabb rendezésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy az európai kkv-knak a dömpingellenes eljárásokhoz való gyorsabb hozzáférése kulcsfontosságú ahhoz, hogy védelmet élvezzenek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben; hangsúlyozza, hogy át kell alakítani a WTO többoldalú keretét a kkv-k jobb bevonása és a viták gyorsabb rendezésének biztosítása érdekében;

| 67. | felhívja a Bizottságot a szubszidiaritással, a kettős erőfeszítések elkerülésével és a komplementaritással kapcsolatos meglévő eszközök értékelésére és javítására a vonatkozó tagállami programok és az európai hozzáadott érték tekintetében, mielőtt további önálló intézkedéseket dolgozna ki a kkv-k nemzetközivé válásának támogatására; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak független értékelést kell benyújtania a Parlamenthez az összes meglévő programról; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot a szubszidiaritással, a kettős erőfeszítések elkerülésével és a komplementaritással kapcsolatos meglévő eszközök értékelésére és javítására a vonatkozó tagállami programok és az európai hozzáadott érték tekintetében, mielőtt további önálló intézkedéseket dolgozna ki a kkv-k nemzetközivé válásának támogatására; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak független értékelést kell benyújtania a Parlamenthez az összes meglévő programról;

Beruházás

| 68. | kiemeli az Unió gazdaságába befelé és az Unió gazdaságából kifelé irányuló beruházások fontosságát, és azt, hogy az uniós vállalkozásokat védeni kell harmadik piacokon történő beruházás esetén; ezzel összefüggésben elismeri a Bizottság által a beruházási vitákkal foglalkozó új bírósági rendszerrel kapcsolatban tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy további vitára van szükség az érdekelt felekkel és a Parlamenttel a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerrel kapcsolatos bizottsági javaslatról; hangsúlyozza, hogy a rendszernek meg kell felelnie az uniós jogrendnek, különösen az uniós bíróságok hatásköreinek, és még konkrétabban az uniós versenyszabályoknak; osztja a középtávon a beruházási viták többoldalú megoldására irányuló szándékot; sajnálja, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre irányuló javaslat nem tartalmaz rendelkezést a beruházók kötelezettségére vonatkozóan; |
| --- | --- |

68.

kiemeli az Unió gazdaságába befelé és az Unió gazdaságából kifelé irányuló beruházások fontosságát, és azt, hogy az uniós vállalkozásokat védeni kell harmadik piacokon történő beruházás esetén; ezzel összefüggésben elismeri a Bizottság által a beruházási vitákkal foglalkozó új bírósági rendszerrel kapcsolatban tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy további vitára van szükség az érdekelt felekkel és a Parlamenttel a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerrel kapcsolatos bizottsági javaslatról; hangsúlyozza, hogy a rendszernek meg kell felelnie az uniós jogrendnek, különösen az uniós bíróságok hatásköreinek, és még konkrétabban az uniós versenyszabályoknak; osztja a középtávon a beruházási viták többoldalú megoldására irányuló szándékot; sajnálja, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre irányuló javaslat nem tartalmaz rendelkezést a beruházók kötelezettségére vonatkozóan;

| 69. | felhívja az Uniót és tagállamait, hogy a felelősebb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb beruházások ösztönzése érdekében kövessék az UNCTAD fenntartható fejlődésre irányuló átfogó beruházáspolitikai keretének ajánlásait; |
| --- | --- |

69.

felhívja az Uniót és tagállamait, hogy a felelősebb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb beruházások ösztönzése érdekében kövessék az UNCTAD fenntartható fejlődésre irányuló átfogó beruházáspolitikai keretének ajánlásait;

| 70. | megállapítja, hogy a Bizottság „európai beruházási terve” előírja az Unión belüli befektetés fellendítését, és úgy véli, hogy alapvetően kereskedelmi stratégiák kellenek e cél eléréséhez; megjegyzi, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak nincs külső dimenziója; kéri a Bizottságot, hogy csak az alap teljesítményének körültekintő elemzése és hasznosságának vizsgálata után vegye fontolóra egy külső ág létrehozását, tekintettel az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által biztosított meglévő hitelezésre és az Európai Fejlesztési Alap fellépésére; hangsúlyozza, hogy az ilyen alapoknak hozzá kell járulniuk a fenntartható fejlődéshez és a tisztességes munkahelyekhez, a szegénység kezeléséhez, és a migráció kiváltó okainak enyhítéséhez; |
| --- | --- |

70.

megállapítja, hogy a Bizottság „európai beruházási terve” előírja az Unión belüli befektetés fellendítését, és úgy véli, hogy alapvetően kereskedelmi stratégiák kellenek e cél eléréséhez; megjegyzi, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak nincs külső dimenziója; kéri a Bizottságot, hogy csak az alap teljesítményének körültekintő elemzése és hasznosságának vizsgálata után vegye fontolóra egy külső ág létrehozását, tekintettel az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által biztosított meglévő hitelezésre és az Európai Fejlesztési Alap fellépésére; hangsúlyozza, hogy az ilyen alapoknak hozzá kell járulniuk a fenntartható fejlődéshez és a tisztességes munkahelyekhez, a szegénység kezeléséhez, és a migráció kiváltó okainak enyhítéséhez;

| 71. | emlékeztet arra, hogy fokozni kell a fejlesztésfinanszírozási intézmények és a köz- és magánszféra közötti partnerségek átláthatóságát és elszámoltathatóságát, hogy hatékonyan nyomon lehessen követni és ellenőrizni lehessen a pénzmozgásokat, az adósság fenntarthatóságát, valamint a projektek fenntartható fejlődés tekintetében fennálló hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

71.

emlékeztet arra, hogy fokozni kell a fejlesztésfinanszírozási intézmények és a köz- és magánszféra közötti partnerségek átláthatóságát és elszámoltathatóságát, hogy hatékonyan nyomon lehessen követni és ellenőrizni lehessen a pénzmozgásokat, az adósság fenntarthatóságát, valamint a projektek fenntartható fejlődés tekintetében fennálló hozzáadott értékét;

Kereskedelem és mezőgazdaság

| 72. | hangsúlyozza, hogy a környezetvédelemre, az élelmiszer-biztonságra, az állatjólétre és a társadalmi feltételekre vonatkozó szigorú uniós előírások nagy jelentőséggel bírnak az uniós polgárok számára, különösen a közerkölcs és a fogyasztók tájékozott döntései szempontjából, továbbá úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak támogatniuk kellene a tisztességes versenyt annak biztosítása érdekében, hogy az uniós gazdálkodók maximális hasznot tudjanak húzni a vámengedményekből, és ne kerüljenek gazdaságilag hátrányos helyzetbe harmadik országokbeli társaikkal szemben; hangsúlyozza az élelmiszer-biztonságra és az állatjólétre vonatkozó uniós normák védelmének szükségességét az elővigyázatosság elve, a fenntartható mezőgazdaság, a magas szintű nyomonkövethetőség és a termékcímkézés fenntartásával, és annak biztosításával, hogy minden behozatal megfeleljen az alkalmazandó uniós jogszabályoknak; megállapítja, hogy nemzetközi szinten nagyok az eltérések az állatjóléti normák terén; e tekintetben hangsúlyozza, hogy szabályozni kell az élő haszonállatok kivitelét a hatályban lévő uniós joggal és az Állategészségügyi Világszervezet által megállapított normákkal összhangban; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a környezetvédelemre, az élelmiszer-biztonságra, az állatjólétre és a társadalmi feltételekre vonatkozó szigorú uniós előírások nagy jelentőséggel bírnak az uniós polgárok számára, különösen a közerkölcs és a fogyasztók tájékozott döntései szempontjából, továbbá úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak támogatniuk kellene a tisztességes versenyt annak biztosítása érdekében, hogy az uniós gazdálkodók maximális hasznot tudjanak húzni a vámengedményekből, és ne kerüljenek gazdaságilag hátrányos helyzetbe harmadik országokbeli társaikkal szemben; hangsúlyozza az élelmiszer-biztonságra és az állatjólétre vonatkozó uniós normák védelmének szükségességét az elővigyázatosság elve, a fenntartható mezőgazdaság, a magas szintű nyomonkövethetőség és a termékcímkézés fenntartásával, és annak biztosításával, hogy minden behozatal megfeleljen az alkalmazandó uniós jogszabályoknak; megállapítja, hogy nemzetközi szinten nagyok az eltérések az állatjóléti normák terén; e tekintetben hangsúlyozza, hogy szabályozni kell az élő haszonállatok kivitelét a hatályban lévő uniós joggal és az Állategészségügyi Világszervezet által megállapított normákkal összhangban;

| 73. | a jelenlegi mezőgazdasági válságra való tekintettel fontosnak tartja, hogy új piacok nyíljanak az uniós mezőgazdasági termékek, például a tejtermékek, a hús, valamint a gyümölcsök és zöldségek számára; hangsúlyozza a nagy vásárlóerőt magukban hordozó, új piaci lehetőségek feltárásának szükségességét; |
| --- | --- |

73.

a jelenlegi mezőgazdasági válságra való tekintettel fontosnak tartja, hogy új piacok nyíljanak az uniós mezőgazdasági termékek, például a tejtermékek, a hús, valamint a gyümölcsök és zöldségek számára; hangsúlyozza a nagy vásárlóerőt magukban hordozó, új piaci lehetőségek feltárásának szükségességét;

| 74. | úgy véli, hogy növelni kell a mezőgazdaság hozzáadott értékét, és az új piacok megnyitása érdekében népszerűsítő kampányokat kell indítani; hangsúlyozza, hogy mindenképpen meg kell erősíteni az uniós minőségrendszereket, mivel ezek biztosítják a világpiacon az európai termékek lehető legjobb arculatát, közvetett előnyöket nyújtva az európai mezőgazdaság egésze számára; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy növelni kell a mezőgazdaság hozzáadott értékét, és az új piacok megnyitása érdekében népszerűsítő kampányokat kell indítani; hangsúlyozza, hogy mindenképpen meg kell erősíteni az uniós minőségrendszereket, mivel ezek biztosítják a világpiacon az európai termékek lehető legjobb arculatát, közvetett előnyöket nyújtva az európai mezőgazdaság egésze számára;

| 75. | hangsúlyozza, hogy az uniós szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében szigorúbb behozatali ellenőrzésre, valamint az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal részéről az Unióba exportáló országok termelési és értékesítési feltételeinek szigorúbb felügyeletére van szükség; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy az uniós szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében szigorúbb behozatali ellenőrzésre, valamint az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal részéről az Unióba exportáló országok termelési és értékesítési feltételeinek szigorúbb felügyeletére van szükség;

| 76. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy valamennyi szabadkereskedelmi tárgyalás során előrelépések történjenek a mezőgazdasági termékek kereskedelme előtt álló egészségügyi, növényegészségügyi és egyéb, nem vámjellegű akadályok felszámolása terén, különös tekintettel az EU által megszabott határvonalakra, amelyek hatással lehetnek a fogyasztók egészségére; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy valamennyi szabadkereskedelmi tárgyalás során előrelépések történjenek a mezőgazdasági termékek kereskedelme előtt álló egészségügyi, növényegészségügyi és egyéb, nem vámjellegű akadályok felszámolása terén, különös tekintettel az EU által megszabott határvonalakra, amelyek hatással lehetnek a fogyasztók egészségére;

| 77. | emlékeztet a földrajzi jelzések fontosságára a hagyományos európai agrár-élelmiszeripari termékek támogatása terén, megvédve azokat a káros potyautas gyakorlatoktól, garantálva a fogyasztók jogait és a tudatos döntéseket, és védve a vidéki termelőket és gazdálkodókat, különös tekintettel a kkv-kra; megállapítja, hogy a földrajzi jelzések harmadik országok általi oltalma és elismerése potenciálisan az európai agrár-élelmiszeripari ágazat egésze számára nagy értéket jelent, és úgy véli, hogy a hamisítás leküzdése érdekében valamennyi kereskedelmi megállapodásba védintézkedéseket kellene illeszteni; |
| --- | --- |

77.

emlékeztet a földrajzi jelzések fontosságára a hagyományos európai agrár-élelmiszeripari termékek támogatása terén, megvédve azokat a káros potyautas gyakorlatoktól, garantálva a fogyasztók jogait és a tudatos döntéseket, és védve a vidéki termelőket és gazdálkodókat, különös tekintettel a kkv-kra; megállapítja, hogy a földrajzi jelzések harmadik országok általi oltalma és elismerése potenciálisan az európai agrár-élelmiszeripari ágazat egésze számára nagy értéket jelent, és úgy véli, hogy a hamisítás leküzdése érdekében valamennyi kereskedelmi megállapodásba védintézkedéseket kellene illeszteni;

Az európai gazdasági szereplők jobb hozzáférése a közbeszerzési szerződésekhez

| 78. | felszólít a közbeszerzési piacok nyitottsága tekintetében az Unió és más kereskedelmi partnerek közötti jelenlegi egyenlőtlenségek kiküszöbölésére; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a közbeszerzések nemzetközi piacának nagyratörő és kölcsönös megnyitását, ugyanakkor garantálja az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kizárását, és győződjön meg arról, hogy az államok továbbra is szabadon fogadhatják el a beszerzési eljárásaikra vonatkozó szociális és környezetvédelmi normákat, mint például a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatra vonatkozó kritériumokat is; hangsúlyozza, hogy az európai gazdasági szereplők, mind a nagyvállalatok, mind a kkv-k számára jobb hozzáférést kell biztosítani a közbeszerzési szerződésekhez harmadik országokban olyan eszközök révén, mint például a kisvállalkozó intézkedéscsomag és az aszimmetria jelenlegi szintjének felszámolása; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az EU közbeszerzési piaca az egyik legnyitottabb a WTO-tagállamok közül; |
| --- | --- |

78.

felszólít a közbeszerzési piacok nyitottsága tekintetében az Unió és más kereskedelmi partnerek közötti jelenlegi egyenlőtlenségek kiküszöbölésére; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a közbeszerzések nemzetközi piacának nagyratörő és kölcsönös megnyitását, ugyanakkor garantálja az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kizárását, és győződjön meg arról, hogy az államok továbbra is szabadon fogadhatják el a beszerzési eljárásaikra vonatkozó szociális és környezetvédelmi normákat, mint például a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatra vonatkozó kritériumokat is; hangsúlyozza, hogy az európai gazdasági szereplők, mind a nagyvállalatok, mind a kkv-k számára jobb hozzáférést kell biztosítani a közbeszerzési szerződésekhez harmadik országokban olyan eszközök révén, mint például a kisvállalkozó intézkedéscsomag és az aszimmetria jelenlegi szintjének felszámolása; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az EU közbeszerzési piaca az egyik legnyitottabb a WTO-tagállamok közül;

| 79. | tudomásul veszi a Bizottság módosított javaslatát a harmadik országbeli áruk és szolgáltatások számára az Unió belső közbeszerzési piacához biztosított hozzáférésről, amely fontos eszköz az egyenlő versenyfeltételek biztosítása szempontjából a harmadik országok piacaira való bejutás tekintetében, és nagyon sajnálja, hogy a tagállamok kormányai az eredeti javaslathoz tartották magukat; felhívja a Bizottságot, hogy főbb kereskedelmi partnereivel érjen el pozitív kölcsönösséget a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

79.

tudomásul veszi a Bizottság módosított javaslatát a harmadik országbeli áruk és szolgáltatások számára az Unió belső közbeszerzési piacához biztosított hozzáférésről, amely fontos eszköz az egyenlő versenyfeltételek biztosítása szempontjából a harmadik országok piacaira való bejutás tekintetében, és nagyon sajnálja, hogy a tagállamok kormányai az eredeti javaslathoz tartották magukat; felhívja a Bizottságot, hogy főbb kereskedelmi partnereivel érjen el pozitív kölcsönösséget a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés terén;

Egyenlő hozzáférés az erőforrásokhoz a tisztességes világpiaci verseny szempontjából

| 80. | hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások korlátozottak, azokat gazdasági és környezetvédelmi szempontból fenntartható módon kell használni, elsőbbséget biztosítva az újrahasznosításnak; elismeri a fejlődő országok és különösen a legkevésbé fejlett országok természeti erőforrásoktól való nagymértékű függőségét; emlékeztet arra, hogy az európai kereskedelempolitikának következetes, fenntartható, átfogó és szakpolitikákon átívelő stratégiát kell folytatnia a nyersanyagok tekintetében – amint az a Parlament az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című állásfoglalásában is szerepel; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások korlátozottak, azokat gazdasági és környezetvédelmi szempontból fenntartható módon kell használni, elsőbbséget biztosítva az újrahasznosításnak; elismeri a fejlődő országok és különösen a legkevésbé fejlett országok természeti erőforrásoktól való nagymértékű függőségét; emlékeztet arra, hogy az európai kereskedelempolitikának következetes, fenntartható, átfogó és szakpolitikákon átívelő stratégiát kell folytatnia a nyersanyagok tekintetében – amint az a Parlament az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című állásfoglalásában is szerepel;

| 81. | hangsúlyozza, hogy egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság irányába kell elmozdulni, ezért ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az energiakutatási, fejlesztési és innovációs tevékenységekkel kapcsolatos együttműködést, amelyek célja az energiaszolgáltatók, útvonalak és források sokféleségének előmozdítása, új energiakereskedelmi partnerek azonosítása és a verseny fokozása, alacsonyabb árakat biztosítva az európai fogyasztók számára; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a megújuló energiák fejlesztése és az energiahatékonyság előmozdítása elengedhetetlen az energiabiztonság növeléséhez és az behozataltól való függőség mérsékléséhez; kiemeli annak fontosságát, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások olyan rendelkezéseket tartalmazzanak, amelyek fenntartható energiapartnerségek létrehozását szorgalmazzák, valamint ösztönzik a technológiai együttműködést, különösen a megújuló energiák és az energiahatékonyság, illetve a biztosítékok területén, továbbá azt, hogy meg kell akadályozni a szén-dioxid-kibocsátás áthelyezését a COP 21-en körvonalazott célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság irányába kell elmozdulni, ezért ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az energiakutatási, fejlesztési és innovációs tevékenységekkel kapcsolatos együttműködést, amelyek célja az energiaszolgáltatók, útvonalak és források sokféleségének előmozdítása, új energiakereskedelmi partnerek azonosítása és a verseny fokozása, alacsonyabb árakat biztosítva az európai fogyasztók számára; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a megújuló energiák fejlesztése és az energiahatékonyság előmozdítása elengedhetetlen az energiabiztonság növeléséhez és az behozataltól való függőség mérsékléséhez; kiemeli annak fontosságát, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások olyan rendelkezéseket tartalmazzanak, amelyek fenntartható energiapartnerségek létrehozását szorgalmazzák, valamint ösztönzik a technológiai együttműködést, különösen a megújuló energiák és az energiahatékonyság, illetve a biztosítékok területén, továbbá azt, hogy meg kell akadályozni a szén-dioxid-kibocsátás áthelyezését a COP 21-en körvonalazott célok elérése érdekében;

A vadon élő állatokkal és növényekkel és a belőlük készült termékekkel folytatott illegális kereskedelemmel szembeni küzdelem

| 82. | továbbra is mélységesen aggasztja a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos bűnözés és az ezzel járó illegális kereskedelem közelmúltbeli megerősödése, ami nem csak a biológiai sokféleségre és a fajok számára van pusztító hatással, hanem világos és aktuális veszélyt jelent a megélhetésre és a helyi gazdaságokra, különösképpen a fejlődő országokban; üdvözli az Unió azon elkötelezettségét, hogy megszűnteti az illegális vadvilági kereskedelmet az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére, és különösen a 15. fenntartható fejlesztési célra adott uniós válasz részeként, amely nemcsak azt említi meg, hogy biztosítani kell a növény- és állatvilág védett fajai befogásának és a velük való kereskedelemnek a befejezését, hanem azt is, hogy foglalkozni kell a vadon élő állatokból és növényekből készülő illegális termékek keresletével és kínálatával; ezzel összefüggésben elvárja a Bizottságtól, hogy – a Parlamenttel és a tagállamokkal való tanácskozást is magában foglaló mérlegelési időszak után – gondolja át, hogyan lehet a legjobban a vadon élő állatokból és növényekből készülő termékekkel folytatott illegális kereskedelemre vonatkozó rendelkezéseket az összes jövőbeni uniós kereskedelemi megállapodásba beemelni; |
| --- | --- |

82.

továbbra is mélységesen aggasztja a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos bűnözés és az ezzel járó illegális kereskedelem közelmúltbeli megerősödése, ami nem csak a biológiai sokféleségre és a fajok számára van pusztító hatással, hanem világos és aktuális veszélyt jelent a megélhetésre és a helyi gazdaságokra, különösképpen a fejlődő országokban; üdvözli az Unió azon elkötelezettségét, hogy megszűnteti az illegális vadvilági kereskedelmet az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére, és különösen a 15. fenntartható fejlesztési célra adott uniós válasz részeként, amely nemcsak azt említi meg, hogy biztosítani kell a növény- és állatvilág védett fajai befogásának és a velük való kereskedelemnek a befejezését, hanem azt is, hogy foglalkozni kell a vadon élő állatokból és növényekből készülő illegális termékek keresletével és kínálatával; ezzel összefüggésben elvárja a Bizottságtól, hogy – a Parlamenttel és a tagállamokkal való tanácskozást is magában foglaló mérlegelési időszak után – gondolja át, hogyan lehet a legjobban a vadon élő állatokból és növényekből készülő termékekkel folytatott illegális kereskedelemre vonatkozó rendelkezéseket az összes jövőbeni uniós kereskedelemi megállapodásba beemelni;

Jobb vámügyi együttműködés és a tiltott kereskedelemmel szembeni küzdelem az Unió határainál

| 83. | hangsúlyozza, hogy a harmonizáltabb és hatékonyabb vámeljárások Európában és külföldön is elősegítik a kereskedelmet és a vonatkozó kereskedelemkönnyítő követelmények betartását, valamint elősegítik a hamisítás, és az illegális és hamis áruk egységes piacra való belépése megelőzését, amely aláássa az EU gazdasági növekedését és komoly kockázatnak teszi ki az uniós fogyasztókat; üdvözli a Bizottság vámhatóságok közötti együttműködés ösztönzésére irányuló szándékát; ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Unió egész vámterületén a vámszabályok és -eljárások eredményesebb alkalmazása érdekében állítsanak fel egy egységes uniós vámszolgálatot; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy a harmonizáltabb és hatékonyabb vámeljárások Európában és külföldön is elősegítik a kereskedelmet és a vonatkozó kereskedelemkönnyítő követelmények betartását, valamint elősegítik a hamisítás, és az illegális és hamis áruk egységes piacra való belépése megelőzését, amely aláássa az EU gazdasági növekedését és komoly kockázatnak teszi ki az uniós fogyasztókat; üdvözli a Bizottság vámhatóságok közötti együttműködés ösztönzésére irányuló szándékát; ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Unió egész vámterületén a vámszabályok és -eljárások eredményesebb alkalmazása érdekében állítsanak fel egy egységes uniós vámszolgálatot;

| 84. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodások tárgyalása során a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy meggyőzze kereskedelmi partnereit az egyablakos vám- és határellenőrzés elfogadásáról, amihez szükség esetén – adott esetben – a kereskedelmi alapok kapacitásépítési támogatása társul; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodások tárgyalása során a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy meggyőzze kereskedelmi partnereit az egyablakos vám- és határellenőrzés elfogadásáról, amihez szükség esetén – adott esetben – a kereskedelmi alapok kapacitásépítési támogatása társul;

| 85. | hangsúlyozza, hogy megfelelő kommunikációra és fokozott koordinációra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a vámmentességet megfelelő technikai, intézményi és politikai intézkedések kísérjék a kereskedelem folyamatos biztonsága érdekében; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy megfelelő kommunikációra és fokozott koordinációra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a vámmentességet megfelelő technikai, intézményi és politikai intézkedések kísérjék a kereskedelem folyamatos biztonsága érdekében;

| 86. | kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje fő teljesítménymutatók bevezetését a vámigazgatás bel- és külföldi teljesítményének értékelése érdekében; sajnálja, hogy jelenleg nagyon kevés nyilvános adat áll rendelkezésre; rámutat arra, hogy hasznos lenne megtudni, hogy a vámigazgatási szervek és egyéb határfelügyeleti ügynökségek hogyan teljesítenek folyamatos jelleggel otthon és a kereskedelmi partnerekkel annak érdekében, hogy megosszák egymással a bevált gyakorlatokat, és koordinálják az európai intézményeken belül a kereskedelmi eljárások megkönnyítésével kapcsolatos egyedi érdekeket – figyelembe véve a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodás 13. cikkének rendelkezéseit; |
| --- | --- |

86.

kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje fő teljesítménymutatók bevezetését a vámigazgatás bel- és külföldi teljesítményének értékelése érdekében; sajnálja, hogy jelenleg nagyon kevés nyilvános adat áll rendelkezésre; rámutat arra, hogy hasznos lenne megtudni, hogy a vámigazgatási szervek és egyéb határfelügyeleti ügynökségek hogyan teljesítenek folyamatos jelleggel otthon és a kereskedelmi partnerekkel annak érdekében, hogy megosszák egymással a bevált gyakorlatokat, és koordinálják az európai intézményeken belül a kereskedelmi eljárások megkönnyítésével kapcsolatos egyedi érdekeket – figyelembe véve a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodás 13. cikkének rendelkezéseit;

| 87. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjenek nyílt vitát a vámhatóságok nemzeti szintről uniós szintre történő lehetséges elmozdításáról; |
| --- | --- |

87.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjenek nyílt vitát a vámhatóságok nemzeti szintről uniós szintre történő lehetséges elmozdításáról;

Kézzelfogható előnyök nyújtása a fogyasztóknak

| 88. | elismeri, hogy a kereskedelmi megállapodások nagyon előnyösek lehetnek a fogyasztók számára, különösen a verseny fokozásával, az árak csökkentésével, a nagyobb választék biztosításával és az innováció előmozdításával; e lehetőségek kihasználása érdekében felhívja a Bizottságot, hogy minden tárgyalás során erőteljesen szorgalmazza a területi alapú tartalomkorlátozási gyakorlatok korlátozását, a nemzetközi barangolási díjak csökkentését és az utasjogok megerősítését; |
| --- | --- |

88.

elismeri, hogy a kereskedelmi megállapodások nagyon előnyösek lehetnek a fogyasztók számára, különösen a verseny fokozásával, az árak csökkentésével, a nagyobb választék biztosításával és az innováció előmozdításával; e lehetőségek kihasználása érdekében felhívja a Bizottságot, hogy minden tárgyalás során erőteljesen szorgalmazza a területi alapú tartalomkorlátozási gyakorlatok korlátozását, a nemzetközi barangolási díjak csökkentését és az utasjogok megerősítését;

| 89. | intézkedéseket kér a fogyasztók támogatására az áruk és szolgáltatások terén harmadik országokkal folytatott, határokon átnyúló kereskedelem során, például olyan online segélyszolgálatokkal, amelyek információkat nyújtanak vagy vitás esetekben tanácsot adnak; |
| --- | --- |

89.

intézkedéseket kér a fogyasztók támogatására az áruk és szolgáltatások terén harmadik országokkal folytatott, határokon átnyúló kereskedelem során, például olyan online segélyszolgálatokkal, amelyek információkat nyújtanak vagy vitás esetekben tanácsot adnak;

| 90. | kitart amellett, hogy pontos tájékoztatást kell adni a fogyasztók számára a kereskedelem tárgyát képező termékek jellemzőiről; |
| --- | --- |

90.

kitart amellett, hogy pontos tájékoztatást kell adni a fogyasztók számára a kereskedelem tárgyát képező termékek jellemzőiről;

A mindenki számára előnyös kereskedelem: a nyitott kereskedelmi és beruházási politikák mellett a pozitív hatások maximalizálásához és a veszteségek minimalizálásához szükséges kísérő politikák

| 91. | osztja az OECD véleményét, hogy a nyitott és tisztességes kereskedelmi és beruházási politikák mellett számos hatékony kísérő politikára van szükség a kereskedelem liberalizálásával járó pozitív hatások maximalizálása és veszteségek minimalizálása érdekében az EU és harmadik országok lakossága és gazdasága számára; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a különféle támogatási intézkedésekkel tegyenek sokkal többet a kereskedelmi nyitás kiegészítése érdekében, ezáltal biztosítva a fenntartható fejlődést – például az oktatási és egészségügyi közszolgáltatások és beruházások, az aktív munkaerőpiaci politikák, a kutatás és fejlesztés, a fejlesztéshez szükséges infrastruktúra, valamint a szociális védelem és a környezetvédelem garantálásához szükséges megfelelő szabályok terén; |
| --- | --- |

91.

osztja az OECD véleményét, hogy a nyitott és tisztességes kereskedelmi és beruházási politikák mellett számos hatékony kísérő politikára van szükség a kereskedelem liberalizálásával járó pozitív hatások maximalizálása és veszteségek minimalizálása érdekében az EU és harmadik országok lakossága és gazdasága számára; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a különféle támogatási intézkedésekkel tegyenek sokkal többet a kereskedelmi nyitás kiegészítése érdekében, ezáltal biztosítva a fenntartható fejlődést – például az oktatási és egészségügyi közszolgáltatások és beruházások, az aktív munkaerőpiaci politikák, a kutatás és fejlesztés, a fejlesztéshez szükséges infrastruktúra, valamint a szociális védelem és a környezetvédelem garantálásához szükséges megfelelő szabályok terén;

| 92. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzenek alapos előzetes és utólagos elemzéseket ágazatonkénti és regionális hatásvizsgálatok alapján a megfelelő kereskedelmi megállapodások és jogalkotási dossziék vonatkozásában, az Unión belüli munkaerőpiacra gyakorolt kedvezőtlen hatások előrejelzése és az enyhítő intézkedések bevezetése összetettebb módjainak megtalálása céljából a leginkább sújtott iparágak és régiók fellendítése érdekében, a méltányosabb elosztás és a kereskedelemből származó széles körű előnyök biztosítása céljából; hangsúlyozza, hogy e tekintetben az európai strukturális és beruházási alapok, különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap, kiemelkedő szerepet játszhatnak; rámutat arra, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap is fontos eszköz lehet, ha megreformálása és átalakítása olyan módon történik, hogy közben megfelelő finanszírozásban részesül, hogy támogatást tudjon nyújtani a harmadik országokkal szembeni kereskedelmi szankciók által érintett uniós vállalatoknak és termelőknek, illetve a globalizáció hatásai miatt közvetlenül kárt szenvedő kkv-k munkavállalóinak; |
| --- | --- |

92.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzenek alapos előzetes és utólagos elemzéseket ágazatonkénti és regionális hatásvizsgálatok alapján a megfelelő kereskedelmi megállapodások és jogalkotási dossziék vonatkozásában, az Unión belüli munkaerőpiacra gyakorolt kedvezőtlen hatások előrejelzése és az enyhítő intézkedések bevezetése összetettebb módjainak megtalálása céljából a leginkább sújtott iparágak és régiók fellendítése érdekében, a méltányosabb elosztás és a kereskedelemből származó széles körű előnyök biztosítása céljából; hangsúlyozza, hogy e tekintetben az európai strukturális és beruházási alapok, különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap, kiemelkedő szerepet játszhatnak; rámutat arra, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap is fontos eszköz lehet, ha megreformálása és átalakítása olyan módon történik, hogy közben megfelelő finanszírozásban részesül, hogy támogatást tudjon nyújtani a harmadik országokkal szembeni kereskedelmi szankciók által érintett uniós vállalatoknak és termelőknek, illetve a globalizáció hatásai miatt közvetlenül kárt szenvedő kkv-k munkavállalóinak;

o

o o

| 93. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az UNCTAD-nak és a WTO-nak. |
| --- | --- |

93.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az UNCTAD-nak és a WTO-nak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0415.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0252.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0041.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0250.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0219.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0175.

(7)  HL C 56. E, 2013.2.26., 87. o.

(8)  HL C 188. E, 2012.6.28., 42. o.

(9)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(10)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(11)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/47

---

P8_TA(2016)0300

Az emberkereskedelem ellen az uniós külkapcsolatok terén folyó küzdelem

Az Európai Parlament 2016. július 5-i állásfoglalása az emberkereskedelem elleni küzdelemről az uniós külkapcsolatok terén (2015/2340(INI))

(2018/C 101/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi vonatkozó nemzetközi emberi jogi szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi vonatkozó nemzetközi emberi jogi szerződésre,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre,

| — | tekintettel a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ENSZ keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményre (2000) és annak jegyzőkönyveire, kivált az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvre (2000), valamint a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni küzdelemről szóló jegyzőkönyvre (2000), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményre (2000) és annak jegyzőkönyveire, kivált az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvre (2000), valamint a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni küzdelemről szóló jegyzőkönyvre (2000),

| — | tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló 1990. évi nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló 1990. évi nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel a nemzetközi emberi jogi mechanizmusok keretében végzett munkára, többek között az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó és más hasonló ügyekkel foglalkozó ENSZ különleges előadók munkájára, valamint az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés keretében és az ENSZ emberi jogi egyezmény alapján létrehozott testületeiben folyó munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi emberi jogi mechanizmusok keretében végzett munkára, többek között az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó és más hasonló ügyekkel foglalkozó ENSZ különleges előadók munkájára, valamint az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés keretében és az ENSZ emberi jogi egyezmény alapján létrehozott testületeiben folyó munkára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberkereskedelem és különösen a nő- és gyermekkereskedelem ügyével foglalkozó különleges előadója 2014. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberkereskedelem és különösen a nő- és gyermekkereskedelem ügyével foglalkozó különleges előadója 2014. évi jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának az emberkereskedelemről szóló, 2014. évi átfogó jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának az emberkereskedelemről szóló, 2014. évi átfogó jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ által 2009-ben kidolgozott, emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló modelljogszabályra, melynek célja, hogy segítséget nyújtson a különböző országoknak hatályos jogszabályaik felülvizsgálatában és módosításában, továbbá új jogszabályok elfogadásában az emberkereskedelem elleni küzdelem területén, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által 2009-ben kidolgozott, emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló modelljogszabályra, melynek célja, hogy segítséget nyújtson a különböző országoknak hatályos jogszabályaik felülvizsgálatában és módosításában, továbbá új jogszabályok elfogadásában az emberkereskedelem elleni küzdelem területén,

| — | tekintettel az emberi jogokkal és az emberkereskedelemmel kapcsolatban javasolt elvekre és iránymutatásokra, melyeket az Egyesült Nemzetek emberi jogi főbiztosa (UNHCHR) a jelentéséhez fűzött kiegészítésként terjesztett a Gazdasági és Szociális Tanács elé (E/2002/68/Add. 1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokkal és az emberkereskedelemmel kapcsolatban javasolt elvekre és iránymutatásokra, melyeket az Egyesült Nemzetek emberi jogi főbiztosa (UNHCHR) a jelentéséhez fűzött kiegészítésként terjesztett a Gazdasági és Szociális Tanács elé (E/2002/68/Add. 1),

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, melyek a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keret végrehajtására szolgálnak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, melyek a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keret végrehajtására szolgálnak,

| — | tekintettel az emberkereskedelem áldozatául esett személyek hatékony jogorvoslathoz való jogára vonatkozó ENSZ-alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem áldozatául esett személyek hatékony jogorvoslathoz való jogára vonatkozó ENSZ-alapelvekre,

| — | tekintettel az UNICEF-nek az emberkereskedelem gyermekáldozatainak védelméről szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNICEF-nek az emberkereskedelem gyermekáldozatainak védelméről szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel az ILO kényszermunkáról szóló, 1930. évi (29. sz.) egyezményére, a kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezményhez csatolt 2014. évi jegyzőkönyvére, a kényszermunka felszámolásáról szóló, 1957. évi (105. sz.) egyezményére, valamint a kényszermunkáról szóló (kiegészítő intézkedések) (203. sz.) ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO kényszermunkáról szóló, 1930. évi (29. sz.) egyezményére, a kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezményhez csatolt 2014. évi jegyzőkönyvére, a kényszermunka felszámolásáról szóló, 1957. évi (105. sz.) egyezményére, valamint a kényszermunkáról szóló (kiegészítő intézkedések) (203. sz.) ajánlására,

| — | tekintettel a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 1973. évi (138. sz.) egyezményre, a gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló, 1999. évi (182. sz.) egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 1973. évi (138. sz.) egyezményre, a gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló, 1999. évi (182. sz.) egyezményre,

| — | tekintettel az ILO háztartási alkalmazottakról szóló 2011. évi (189. sz.) egyezményére, amely a háztartási alkalmazottak méltányos módon történő foglalkoztatásáról szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO háztartási alkalmazottakról szóló 2011. évi (189. sz.) egyezményére, amely a háztartási alkalmazottak méltányos módon történő foglalkoztatásáról szól,

| — | tekintettel az ILO „Profit és szegénység: a kényszermunka közgazdaságtana” című jelentésére (2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „Profit és szegénység: a kényszermunka közgazdaságtana” című jelentésére (2014),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Szociális Chartára és az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Szociális Chartára és az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 5. cikkére,

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról szóló, 2004. március 31-i 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról szóló, 2004. március 31-i 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az EU emberkereskedelem elleni fellépésről szóló külső dimenziójának megerősítéséről szóló intézkedési programdokumentumra (2009) és annak két végrehajtási jelentésére (2011 és 2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberkereskedelem elleni fellépésről szóló külső dimenziójának megerősítéséről szóló intézkedési programdokumentumra (2009) és annak két végrehajtási jelentésére (2011 és 2012),

| — | tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló, a 2012–2016 közötti időszakra szóló uniós stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló, a 2012–2016 közötti időszakra szóló uniós stratégiára,

| — | tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló uniós stratégia (COM(2014)0635) végrehajtásáról szóló időközi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló uniós stratégia (COM(2014)0635) végrehajtásáról szóló időközi jelentésre,

| — | tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának munkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának munkájára,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalására „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalására „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (1),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőséget és a nők szerepének erősítését az EU külkapcsolataiban előmozdító uniós fellépések 2016–2020 közötti időszakra szóló keretére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőséget és a nők szerepének erősítését az EU külkapcsolataiban előmozdító uniós fellépések 2016–2020 közötti időszakra szóló keretére,

| — | tekintettel az Europol „Emberkereskedelem az EU-ban” című, 2016 februári helyzetjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol „Emberkereskedelem az EU-ban” című, 2016 februári helyzetjelentésre,

| — | tekintettel a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésre (GAMM), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésre (GAMM),

| — | tekintettel a 2015. május 13-i európai migrációs stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. május 13-i európai migrációs stratégiára,

| — | tekintettel a 2015 novemberi vallettai csúcstalálkozó cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 novemberi vallettai csúcstalálkozó cselekvési tervére,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló, 2005. évi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló, 2005. évi egyezményére,

| — | tekintettel az Emberkereskedelem Elleni Küzdelem Szakértői Csoportjának (GRETA) tevékenységéről szóló legutóbbi, 2014. évi általános jelentésre, amely az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményének végrehajtásáról szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberkereskedelem Elleni Küzdelem Szakértői Csoportjának (GRETA) tevékenységéről szóló legutóbbi, 2014. évi általános jelentésre, amely az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményének végrehajtásáról szól,

| — | tekintettel az Európa Tanács szervkereskedelem elleni – 2015 márciusa óta aláírásra nyitva álló – egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács szervkereskedelem elleni – 2015 márciusa óta aláírásra nyitva álló – egyezményére,

| — | tekintettel az emberi lény emberi jogainak és méltóságának a biológia és az orvostudomány alkalmazására tekintettel történő védelméről szóló egyezményre: az emberi jogokról és a biomedicináról szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi lény emberi jogainak és méltóságának a biológia és az orvostudomány alkalmazására tekintettel történő védelméről szóló egyezményre: az emberi jogokról és a biomedicináról szóló egyezményre,

| — | tekintettel a szervkereskedelemről és szervturizmusról szóló, 2008. évi isztambuli nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervkereskedelemről és szervturizmusról szóló, 2008. évi isztambuli nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EBESZ által 2014-ben kiadott, az emberkereskedelem áldozatainak hazatérése során az emberi jogok érvényesítésére vonatkozó irányadó elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ által 2014-ben kiadott, az emberkereskedelem áldozatainak hazatérése során az emberi jogok érvényesítésére vonatkozó irányadó elvekre,

| — | tekintettel a kormányközi Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) 2011. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kormányközi Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) 2011. évi jelentésére,

| — | tekintettel a gyermekeknek a nemzetközi örökbefogadások terén való védelméről és az ilyen ügyekben történő együttműködésről szóló Hágai Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekeknek a nemzetközi örökbefogadások terén való védelméről és az ilyen ügyekben történő együttműködésről szóló Hágai Egyezményre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezetnek (IOM) az emberkereskedelem elleni fellépésről, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsoknak történő segítségnyújtásról szóló, 2012. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezetnek (IOM) az emberkereskedelem elleni fellépésről, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsoknak történő segítségnyújtásról szóló, 2012. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezetnek (IOM) az emberkereskedelem és a kizsákmányolás elleni, válság idején történő fellépésről szóló, 2015. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezetnek (IOM) az emberkereskedelem és a kizsákmányolás elleni, válság idején történő fellépésről szóló, 2015. évi jelentésére,

| — | tekintettel az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem elleni 2015. évi ASEAN-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem elleni 2015. évi ASEAN-egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményeire (A8-0205/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményeire (A8-0205/2016),

| A. | mivel a szervezett bűnözés részét képező emberkereskedelem az emberi jogi visszaélések egyik legsúlyosabb formája, mivel az embereket árucikké alacsonyítja, és súlyosan és tartósan megsérti az áldozat méltóságát, integritását és jogait, és egész családokra és közösségekre hatást gyakorol, továbbá szándékosan visszaél a kiszolgáltatott helyzettel, például a szegénységgel és az elszigeteltséggel; |
| --- | --- |

A.

mivel a szervezett bűnözés részét képező emberkereskedelem az emberi jogi visszaélések egyik legsúlyosabb formája, mivel az embereket árucikké alacsonyítja, és súlyosan és tartósan megsérti az áldozat méltóságát, integritását és jogait, és egész családokra és közösségekre hatást gyakorol, továbbá szándékosan visszaél a kiszolgáltatott helyzettel, például a szegénységgel és az elszigeteltséggel;

| B. | mivel az „emberkereskedelem” az ENSZ (palermói jegyzőkönyvének) fogalommeghatározása szerint emberek toborzása, szállítása, elhurcolása, rejtegetése vagy átvétele fenyegetéssel, erőszakkal vagy egyéb kényszer alkalmazásával, vagy elrablással, csalással, félrevezetéssel, hatalommal vagy kiszolgáltatott helyzettel való visszaéléssel, fizetség vagy juttatás nyújtásával vagy elfogadásával más személy feletti felügyeletet gyakorló személy beleegyezésének megszerzése érdekében, kizsákmányolás céljából; mivel a kizsákmányolás magában foglalja minimum a következőket: mások prostitúcióra kényszerítése vagy a szexuális kizsákmányolás egyéb formái, kényszermunka vagy kényszerszolgáltatások, rabszolgaság vagy ahhoz hasonló gyakorlatok, ideértve a gyermekrabszolgaságot gyermekkatonák toborzásának céljából, szolgaság vagy szervek kivétele; mivel visszataszító tevékenység, különösen akkor, amikor emberek gyermekeket tesznek ki a kizsákmányolás legrosszabb formáinak; |
| --- | --- |

B.

mivel az „emberkereskedelem” az ENSZ (palermói jegyzőkönyvének) fogalommeghatározása szerint emberek toborzása, szállítása, elhurcolása, rejtegetése vagy átvétele fenyegetéssel, erőszakkal vagy egyéb kényszer alkalmazásával, vagy elrablással, csalással, félrevezetéssel, hatalommal vagy kiszolgáltatott helyzettel való visszaéléssel, fizetség vagy juttatás nyújtásával vagy elfogadásával más személy feletti felügyeletet gyakorló személy beleegyezésének megszerzése érdekében, kizsákmányolás céljából; mivel a kizsákmányolás magában foglalja minimum a következőket: mások prostitúcióra kényszerítése vagy a szexuális kizsákmányolás egyéb formái, kényszermunka vagy kényszerszolgáltatások, rabszolgaság vagy ahhoz hasonló gyakorlatok, ideértve a gyermekrabszolgaságot gyermekkatonák toborzásának céljából, szolgaság vagy szervek kivétele; mivel visszataszító tevékenység, különösen akkor, amikor emberek gyermekeket tesznek ki a kizsákmányolás legrosszabb formáinak;

| C. | mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez fűzött, a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló fakultatív jegyzőkönyv 2. cikke a) pontjának értelmében gyermekek eladásának minősül „minden olyan cselekmény vagy tranzakció, amelynek során egy gyermeket egy személy vagy személyek csoportja átad egy másik személynek vagy személyek csoportjának díjazás vagy más ellenszolgáltatás fejében”; |
| --- | --- |

C.

mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez fűzött, a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló fakultatív jegyzőkönyv 2. cikke a) pontjának értelmében gyermekek eladásának minősül „minden olyan cselekmény vagy tranzakció, amelynek során egy gyermeket egy személy vagy személyek csoportja átad egy másik személynek vagy személyek csoportjának díjazás vagy más ellenszolgáltatás fejében”;

| D. | mivel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) az emberkereskedelemről szóló átfogó jelentése szerint az azonosított áldozatok 70 %-a nő és lány; mivel a szexuális kizsákmányolás azonosított áldozatainak 79 %-a nő, és ez az arány a kizsákmányolás világszerte észlelt formáinak 53 %-át teszi ki, továbbá mivel a kényszermunka azonosított áldozatainak 83 %-a férfi, ez az arány pedig a kizsákmányolás világszerte észlelt formáinak 40 %-át jelenti; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) az emberkereskedelemről szóló átfogó jelentése szerint az azonosított áldozatok 70 %-a nő és lány; mivel a szexuális kizsákmányolás azonosított áldozatainak 79 %-a nő, és ez az arány a kizsákmányolás világszerte észlelt formáinak 53 %-át teszi ki, továbbá mivel a kényszermunka azonosított áldozatainak 83 %-a férfi, ez az arány pedig a kizsákmányolás világszerte észlelt formáinak 40 %-át jelenti;

| E. | mivel összetett és egymással összefüggő tényezők, például szisztematikus és strukturális megkülönböztetés, az emberi jogok megsértése, szegénység, egyenlőtlenség, korrupció, erőszakos konfliktusok, földelkobzások, az oktatás hiánya, munkanélküliség és rosszul működő munkaerő-migrációs rendszerek fokozzák ezeknek a személyeknek a kizsákmányolással és a bántalmazással szembeni kiszolgáltatottságát, mivel kevesebb választási lehetőség és erőforrás áll a rendelkezésükre; mivel a nők elleni erőszakot az emberkereskedelem felszámolására irányuló, a 2012 és 2016 közötti időszakra szóló európai uniós stratégia az emberkereskedelem kiváltó okaként határozza meg; |
| --- | --- |

E.

mivel összetett és egymással összefüggő tényezők, például szisztematikus és strukturális megkülönböztetés, az emberi jogok megsértése, szegénység, egyenlőtlenség, korrupció, erőszakos konfliktusok, földelkobzások, az oktatás hiánya, munkanélküliség és rosszul működő munkaerő-migrációs rendszerek fokozzák ezeknek a személyeknek a kizsákmányolással és a bántalmazással szembeni kiszolgáltatottságát, mivel kevesebb választási lehetőség és erőforrás áll a rendelkezésükre; mivel a nők elleni erőszakot az emberkereskedelem felszámolására irányuló, a 2012 és 2016 közötti időszakra szóló európai uniós stratégia az emberkereskedelem kiváltó okaként határozza meg;

| F. | mivel az emberkereskedelem nemi szempontú bűncselekménynek minősül; mivel a nők és a leányok jelentős hányadát teszik ki az emberkereskedelem egyéb formái áldozatainak, például munkára kényszerítik őket a házimunka, az ápolás, a gyártás, az élelmiszer-előállítás, a takarítás terén és egyéb ágazatokban is; |
| --- | --- |

F.

mivel az emberkereskedelem nemi szempontú bűncselekménynek minősül; mivel a nők és a leányok jelentős hányadát teszik ki az emberkereskedelem egyéb formái áldozatainak, például munkára kényszerítik őket a házimunka, az ápolás, a gyártás, az élelmiszer-előállítás, a takarítás terén és egyéb ágazatokban is;

| G. | mivel az emberkereskedelem – a tiltott kábítószerek és fegyverek kereskedelme mellett – a legjövedelmezőbb szervezett bűnözői tevékenységek egyike; mivel az ILO legújabb becslései szerint a kényszermunkából származó éves tiltott nyereség, a pénzmosásból származó nyereséget is ide számítva, körülbelül 150 milliárd USD, és a becslések szerint az áldozatok 90 százalékát a magángazdaságban zsákmányolják ki, és a nyereség kétharmada kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolásból származik, ezáltal ez a kizsákmányolás legjövedelmezőbb formája; |
| --- | --- |

G.

mivel az emberkereskedelem – a tiltott kábítószerek és fegyverek kereskedelme mellett – a legjövedelmezőbb szervezett bűnözői tevékenységek egyike; mivel az ILO legújabb becslései szerint a kényszermunkából származó éves tiltott nyereség, a pénzmosásból származó nyereséget is ide számítva, körülbelül 150 milliárd USD, és a becslések szerint az áldozatok 90 százalékát a magángazdaságban zsákmányolják ki, és a nyereség kétharmada kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolásból származik, ezáltal ez a kizsákmányolás legjövedelmezőbb formája;

| H. | mivel az emberkereskedelmet a kereslet és a kínálat oldaláról is értelmezni kell, mivel különösen a nők szexuális célú kizsákmányolását az ilyen szolgáltatások iránti kereslet és a nyereségvágy generálja; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberkereskedelmet a kereslet és a kínálat oldaláról is értelmezni kell, mivel különösen a nők szexuális célú kizsákmányolását az ilyen szolgáltatások iránti kereslet és a nyereségvágy generálja;

| I. | mivel az emberkereskedelem elleni küzdelem egyik legnagyobb akadálya az emberkereskedelemről szóló jogi keret hiányos nemzeti szintű végrehajtása és a harmadik országokban a megfelelő jogi keret hiánya; |
| --- | --- |

I.

mivel az emberkereskedelem elleni küzdelem egyik legnagyobb akadálya az emberkereskedelemről szóló jogi keret hiányos nemzeti szintű végrehajtása és a harmadik országokban a megfelelő jogi keret hiánya;

| J. | mivel az emberkereskedelem áldozatainak hozzáférése az igazságszolgáltatáshoz a legjobb esetben csak problematikus, a legrosszabb esetben azonban megtagadják a hozzáférés lehetőségét; mivel sok országban továbbra is a korrupció és a kapacitások hiánya okozza a legnagyobb problémát a rendőrség és az igazságszolgáltatási szervezetek számára |
| --- | --- |

J.

mivel az emberkereskedelem áldozatainak hozzáférése az igazságszolgáltatáshoz a legjobb esetben csak problematikus, a legrosszabb esetben azonban megtagadják a hozzáférés lehetőségét; mivel sok országban továbbra is a korrupció és a kapacitások hiánya okozza a legnagyobb problémát a rendőrség és az igazságszolgáltatási szervezetek számára

| K. | mivel az Europol szerint az internetelérés általánossá válása a világban lehetővé teszi az emberkereskedelem egyre fokozódó fejlődését az online környezetben; mivel ez az áldozatok toborzásának és kizsákmányolásának új formáihoz vezet; |
| --- | --- |

K.

mivel az Europol szerint az internetelérés általánossá válása a világban lehetővé teszi az emberkereskedelem egyre fokozódó fejlődését az online környezetben; mivel ez az áldozatok toborzásának és kizsákmányolásának új formáihoz vezet;

| L. | mivel a migránsok csempészése és az emberkereskedelem között összefüggés van; mivel a csempészhálózatok többek között az interneten is reklámozzák a szolgáltatásaikat a leendő migránsok körében; |
| --- | --- |

L.

mivel a migránsok csempészése és az emberkereskedelem között összefüggés van; mivel a csempészhálózatok többek között az interneten is reklámozzák a szolgáltatásaikat a leendő migránsok körében;

| M. | mivel az emberkereskedelem és az embercsempészet sajnos nem átmeneti jelenség, és a következő években tovább növekedhet, mert a konfliktusövezetek, az elnyomó rezsimek vagy a gazdasági helyzetek világszerte táptalajt biztosítanak az emberkereskedők és embercsempészek bűncselekményeihez; |
| --- | --- |

M.

mivel az emberkereskedelem és az embercsempészet sajnos nem átmeneti jelenség, és a következő években tovább növekedhet, mert a konfliktusövezetek, az elnyomó rezsimek vagy a gazdasági helyzetek világszerte táptalajt biztosítanak az emberkereskedők és embercsempészek bűncselekményeihez;

| N. | mivel az irreguláris migrációs mozgások növelik az emberkereskedelem kockázatát, ugyanis az irreguláris migránsok kiszolgáltatott és illegális helyzetükből adódóan különösen ki vannak téve annak, hogy emberkereskedelem áldozatául esnek; mivel e migránsok között a kísérő nélküli kiskorúak – akiknek az aránya jelentős az Európába érkezők között – célcsoportot jelentenek az emberkereskedő hálózatok számára; |
| --- | --- |

N.

mivel az irreguláris migrációs mozgások növelik az emberkereskedelem kockázatát, ugyanis az irreguláris migránsok kiszolgáltatott és illegális helyzetükből adódóan különösen ki vannak téve annak, hogy emberkereskedelem áldozatául esnek; mivel e migránsok között a kísérő nélküli kiskorúak – akiknek az aránya jelentős az Európába érkezők között – célcsoportot jelentenek az emberkereskedő hálózatok számára;

| O. | mivel az emberkereskedelem egyaránt regionális és globális probléma, amelyet nem mindig lehet kizárólag nemzeti szinten megoldani; |
| --- | --- |

O.

mivel az emberkereskedelem egyaránt regionális és globális probléma, amelyet nem mindig lehet kizárólag nemzeti szinten megoldani;

| P. | mivel a globális rabszolgasági mutató alapján készült becslések szerint világszerte mintegy 35,8 millió ember él a modernkori rabszolgaság valamely formájában, ami azt jelenti, hogy az emberkereskedelem endemikus jellegű és a világ minden részét érinti; |
| --- | --- |

P.

mivel a globális rabszolgasági mutató alapján készült becslések szerint világszerte mintegy 35,8 millió ember él a modernkori rabszolgaság valamely formájában, ami azt jelenti, hogy az emberkereskedelem endemikus jellegű és a világ minden részét érinti;

| Q. | mivel az emberkereskedelem korábbi és új trendjei különböző formákat öltenek és jelentősen eltérnek a régiók és alrégiók között; |
| --- | --- |

Q.

mivel az emberkereskedelem korábbi és új trendjei különböző formákat öltenek és jelentősen eltérnek a régiók és alrégiók között;

| R. | mivel az emberkereskedelem nemcsak a kevésbé fejlettnek tekintett országokban létező, hanem egy rejtettebben ugyan, de a fejlett országokban is előforduló jelenség, |
| --- | --- |

R.

mivel az emberkereskedelem nemcsak a kevésbé fejlettnek tekintett országokban létező, hanem egy rejtettebben ugyan, de a fejlett országokban is előforduló jelenség,

| S. | mivel az ILO szerint globálisan a kényszermunka áldozatainak 56 %-a az ázsiai és csendes-óceáni térségből származik, a szexuális kizsákmányolást is ide számítva, ami globális összevetésben messze a legnagyobb arány a földrajzi régiók között; |
| --- | --- |

S.

mivel az ILO szerint globálisan a kényszermunka áldozatainak 56 %-a az ázsiai és csendes-óceáni térségből származik, a szexuális kizsákmányolást is ide számítva, ami globális összevetésben messze a legnagyobb arány a földrajzi régiók között;

| T. | mivel a becslések szerint világszerte 300 000 gyermek vesz részt fegyveres konfliktusokban; mivel az egész világon Afrikában folyik a legnagyobb forgalmú gyermekkereskedelem, ahol ez a tevékenység a gyermekek besorozását célozza; |
| --- | --- |

T.

mivel a becslések szerint világszerte 300 000 gyermek vesz részt fegyveres konfliktusokban; mivel az egész világon Afrikában folyik a legnagyobb forgalmú gyermekkereskedelem, ahol ez a tevékenység a gyermekek besorozását célozza;

| U. | mivel az Észak-Afrikában és a Közel-Keleten az azonosított áldozatok 95 %-a felnőtt korú; mivel elsősorban a közel-keleti országok a migráns munkavállalók célországai, ahol az úgynevezett kafala (szponzoráláson alapuló) rendszer egy meghatározott munkaadóhoz köti a munkavállalót, megteremtve ezzel a visszaélések és a munkaerő-kizsákmányolás feltételeit, olykor egészen a kényszermunkáig; |
| --- | --- |

U.

mivel az Észak-Afrikában és a Közel-Keleten az azonosított áldozatok 95 %-a felnőtt korú; mivel elsősorban a közel-keleti országok a migráns munkavállalók célországai, ahol az úgynevezett kafala (szponzoráláson alapuló) rendszer egy meghatározott munkaadóhoz köti a munkavállalót, megteremtve ezzel a visszaélések és a munkaerő-kizsákmányolás feltételeit, olykor egészen a kényszermunkáig;

| V. | mivel az Unió keleti szomszédságának országaiban a szexuális kizsákmányolás az emberkereskedelem elsődleges oka; mivel a szisztematikus megkülönböztetés és a rasszizmus eredményeként a roma közösségek – férfiak és nők egyaránt – különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak a különféle célú emberkereskedelemmel szemben; |
| --- | --- |

V.

mivel az Unió keleti szomszédságának országaiban a szexuális kizsákmányolás az emberkereskedelem elsődleges oka; mivel a szisztematikus megkülönböztetés és a rasszizmus eredményeként a roma közösségek – férfiak és nők egyaránt – különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak a különféle célú emberkereskedelemmel szemben;

| W. | mivel a tagállamok, az Europol, valamint az emberkereskedelem áldozatainak származási és tranzitországai közötti együttműködés lényeges eszköz az emberkereskedő hálózatok elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

W.

mivel a tagállamok, az Europol, valamint az emberkereskedelem áldozatainak származási és tranzitországai közötti együttműködés lényeges eszköz az emberkereskedő hálózatok elleni küzdelemben;

| X. | mivel az Unió kiemelt több országot és régiót azzal a céllal, hogy ott további erősítse és hatékonyabbá tegye az emberkereskedelem elleni fellépés terén folytatott együttműködést; |
| --- | --- |

X.

mivel az Unió kiemelt több országot és régiót azzal a céllal, hogy ott további erősítse és hatékonyabbá tegye az emberkereskedelem elleni fellépés terén folytatott együttműködést;

| Y. | mivel a Bizottság 2010-ben kinevezte az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorát az uniós intézmények, ügynökségek és a tagállamok, valamint az Unión kívüli országok és a nemzetközi szereplők közötti koordináció és koherencia javítása céljából; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Bizottság 2010-ben kinevezte az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorát az uniós intézmények, ügynökségek és a tagállamok, valamint az Unión kívüli országok és a nemzetközi szereplők közötti koordináció és koherencia javítása céljából;

Az emberkereskedelem globális trendjei

| 1. | lesújtónak tartja és egyértelműen elítéli az emberkereskedelmet, az emberi szenvedésből tőkét kovácsoló növekvő ágazatot, amely mélyen és tartósan érint minden társadalmat és gazdaságot; |
| --- | --- |

1.

lesújtónak tartja és egyértelműen elítéli az emberkereskedelmet, az emberi szenvedésből tőkét kovácsoló növekvő ágazatot, amely mélyen és tartósan érint minden társadalmat és gazdaságot;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem a rabszolgaság modern formája és az emberi jogok megsértése egyik legsúlyosabb formájának minősülő bűncselekmény, és nem fogadható el olyan társadalmakban, amelyek az emberi jogok tiszteletben tartásán, ezen belül a nemek közötti egyenlőségen alapulnak; úgy véli továbbá, hogy az emberkereskedelmet holisztikus módon kell értelmezni, és nemcsak a szexuális kizsákmányolást kell előtérbe helyezni, hanem a kényszermunkát, a szervkereskedelmet, a koldulásra kényszerítést, a kényszerházasságot, a gyermekkatonák problémáját vagy a csecsemőkereskedelmet is; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem a rabszolgaság modern formája és az emberi jogok megsértése egyik legsúlyosabb formájának minősülő bűncselekmény, és nem fogadható el olyan társadalmakban, amelyek az emberi jogok tiszteletben tartásán, ezen belül a nemek közötti egyenlőségen alapulnak; úgy véli továbbá, hogy az emberkereskedelmet holisztikus módon kell értelmezni, és nemcsak a szexuális kizsákmányolást kell előtérbe helyezni, hanem a kényszermunkát, a szervkereskedelmet, a koldulásra kényszerítést, a kényszerházasságot, a gyermekkatonák problémáját vagy a csecsemőkereskedelmet is;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az emberkereskedelem globális természetű transznacionális bűncselekmény, és hogy minden olyan intézkedésnek, amelynek célja az ez ellen való küzdelem, figyelembe kell vennie a kiváltó okokat és a globális trendeket; hangsúlyozza ebben a tekintetben az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós politikák belső és külső dimenziói közötti következetes megközelítési mód fontosságát; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az emberkereskedelem globális természetű transznacionális bűncselekmény, és hogy minden olyan intézkedésnek, amelynek célja az ez ellen való küzdelem, figyelembe kell vennie a kiváltó okokat és a globális trendeket; hangsúlyozza ebben a tekintetben az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós politikák belső és külső dimenziói közötti következetes megközelítési mód fontosságát;

| 4. | elismeri, hogy az emberkereskedelem mint szervezett bűnözés határokon átnyúló módon és a belső határokon belül egyaránt zajlik, és ezért az emberkereskedelem elleni szigorú belső jogszabályokra, valamint az országok közötti együttműködésre van szükség; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy az emberkereskedelem mint szervezett bűnözés határokon átnyúló módon és a belső határokon belül egyaránt zajlik, és ezért az emberkereskedelem elleni szigorú belső jogszabályokra, valamint az országok közötti együttműködésre van szükség;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a világ számos országa továbbra sem rendelkezik megfelelő jogszabályokkal, melyek lehetővé tennék az emberkereskedelem bűncselekménnyé nyilvánítását és hatékony visszaszorítását; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a világ számos országa továbbra sem rendelkezik megfelelő jogszabályokkal, melyek lehetővé tennék az emberkereskedelem bűncselekménnyé nyilvánítását és hatékony visszaszorítását;

| 6. | sajnálatát fejezi ki továbbá az érvényben lévő jogszabályok és az azok végrehajtása között tátongó szakadék miatt, ide számítva egyrészről azt, hogy az áldozatok csak korlátozottan, vagy egyáltalán nem férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz, másrészről azt, hogy az elkövetőket nem vonják felelősségre; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki továbbá az érvényben lévő jogszabályok és az azok végrehajtása között tátongó szakadék miatt, ide számítva egyrészről azt, hogy az áldozatok csak korlátozottan, vagy egyáltalán nem férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz, másrészről azt, hogy az elkövetőket nem vonják felelősségre;

| 7. | különösen sajnálja, hogy az emberkereskedelem azonosított áldozatainak száma továbbra is messze elmarad a tényleges áldozatok becsült számától, és hogy az ilyen ügyekben hozott bírósági ítéletek aránya is rendkívül alacsony; továbbra is mélyen aggasztónak tartja, hogy az emberkereskedelem áldozatainak nagy része nem kap megfelelő támogatást és védelmet, és nem történnek olyan intézkedések, melyek alapvető jogaik megsértésének orvoslását célozzák; |
| --- | --- |

7.

különösen sajnálja, hogy az emberkereskedelem azonosított áldozatainak száma továbbra is messze elmarad a tényleges áldozatok becsült számától, és hogy az ilyen ügyekben hozott bírósági ítéletek aránya is rendkívül alacsony; továbbra is mélyen aggasztónak tartja, hogy az emberkereskedelem áldozatainak nagy része nem kap megfelelő támogatást és védelmet, és nem történnek olyan intézkedések, melyek alapvető jogaik megsértésének orvoslását célozzák;

| 8. | emlékeztet arra, hogy az emberkereskedelem áldozatai gyakran láthatatlanok abban az országban, ahol kizsákmányolják őket, hogy a kulturális és a nyelvi sokféleség által okozott nehézségekkel szembesülnek, és hogy emiatt még nehezebben tudnak tiltakozni azok ellen a bűncselekmények ellen, amelyeknek áldozataivá váltak; kifogásolja, hogy ezek a nehézségek még súlyosabbak az áldozatok különösen kiszolgáltatott kategóriái, például a nők és a gyermekek esetében; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy az emberkereskedelem áldozatai gyakran láthatatlanok abban az országban, ahol kizsákmányolják őket, hogy a kulturális és a nyelvi sokféleség által okozott nehézségekkel szembesülnek, és hogy emiatt még nehezebben tudnak tiltakozni azok ellen a bűncselekmények ellen, amelyeknek áldozataivá váltak; kifogásolja, hogy ezek a nehézségek még súlyosabbak az áldozatok különösen kiszolgáltatott kategóriái, például a nők és a gyermekek esetében;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a szexuális szolgáltatások iránt a fejlett országok részéről meglévő kereslet gerjeszti a fejlődő országokból származó emberkereskedelmet, kiszolgáltatott helyzetbe hozva az embereket, különösen a nőket és a lányokat; felszólítja a tagállamokat, hogy nyilvánítsák bűncselekménnyé az embercsempészet áldozatai által nyújtott szolgáltatások tudatos igénybevételét; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a szexuális szolgáltatások iránt a fejlett országok részéről meglévő kereslet gerjeszti a fejlődő országokból származó emberkereskedelmet, kiszolgáltatott helyzetbe hozva az embereket, különösen a nőket és a lányokat; felszólítja a tagállamokat, hogy nyilvánítsák bűncselekménnyé az embercsempészet áldozatai által nyújtott szolgáltatások tudatos igénybevételét;

| 10. | emlékeztet arra, hogy nemzetközileg szervezett csoportok titokban vagy hamis ígéretekkel megtévesztett áldozataik beleegyezésével szexuális célú emberkereskedelem keretében gazdagabb régiókba – a lista élén európai országok vannak – szállítják áldozataikat, ahol gazdagabb ügyfelek találhatók; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy nemzetközileg szervezett csoportok titokban vagy hamis ígéretekkel megtévesztett áldozataik beleegyezésével szexuális célú emberkereskedelem keretében gazdagabb régiókba – a lista élén európai országok vannak – szállítják áldozataikat, ahol gazdagabb ügyfelek találhatók;

| 11. | sajnálattal állapítja meg, hogy az Europol vezérkari főnökének sajtónyilatkozata szerint több mint 10 000 kísérő nélküli menekült és migráns gyermek tűnt el Európában; felhívja az Unió és a tagállamok figyelmét arra, hogy az említett gyermekek közül nagyon sokan szexuális célú emberkereskedelmi hálózatok, koldusok, a tiltott és jövedelmező szervátültetési piac vagy a rabszolga-kereskedelem áldozatává váltak; |
| --- | --- |

11.

sajnálattal állapítja meg, hogy az Europol vezérkari főnökének sajtónyilatkozata szerint több mint 10 000 kísérő nélküli menekült és migráns gyermek tűnt el Európában; felhívja az Unió és a tagállamok figyelmét arra, hogy az említett gyermekek közül nagyon sokan szexuális célú emberkereskedelmi hálózatok, koldusok, a tiltott és jövedelmező szervátültetési piac vagy a rabszolga-kereskedelem áldozatává váltak;

| 12. | hangsúlyozza, hogy nagyon fontos különbséget tenni az emberkereskedelem és a migránsokat érintő embercsempészet között; miközben megállapítja, hogy az embercsempészet is a bűnözői hálózatok és a szervezett bűnözés keretébe tartozik, és elvezethet az emberkereskedelemig, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a két fogalom eltérő jogi és gyakorlati megoldásokat tesz szükségessé, és az államokra is eltérő kötelezettségeket ró; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy a migránsok és a menedékkérők fogadásával és azonosításával megbízott személyeket készítsék fel különleges tudatosságnövelő programok révén, amelyeknek célja az embercsempészet és az emberkereskedelem megfelelő megkülönböztetése, különös tekintettel az emberkereskedelem gyermekáldozatainak és az emberkereskedelem veszélyének kitett kísérő nélküli gyermekeknek az azonosítására és védelmére; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy nagyon fontos különbséget tenni az emberkereskedelem és a migránsokat érintő embercsempészet között; miközben megállapítja, hogy az embercsempészet is a bűnözői hálózatok és a szervezett bűnözés keretébe tartozik, és elvezethet az emberkereskedelemig, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a két fogalom eltérő jogi és gyakorlati megoldásokat tesz szükségessé, és az államokra is eltérő kötelezettségeket ró; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy a migránsok és a menedékkérők fogadásával és azonosításával megbízott személyeket készítsék fel különleges tudatosságnövelő programok révén, amelyeknek célja az embercsempészet és az emberkereskedelem megfelelő megkülönböztetése, különös tekintettel az emberkereskedelem gyermekáldozatainak és az emberkereskedelem veszélyének kitett kísérő nélküli gyermekeknek az azonosítására és védelmére;

| 13. | emlékeztet, hogy a migránsok beleegyeztek az embercsempészetbe, aminek eredményeként megérkeznek az úti céljukhoz, szemben az emberkereskedelem áldozataival, akiket a beleegyezés bárminemű lehetősége nélkül kényszerítéssel, megtévesztéssel és erőszakkal kizsákmányolnak; kiemeli, hogy lehet átfedés a két jelenség között, ami azzal a kockázattal jár, hogy a menekülteket vagy más migránsokat az EU-ba csempésző bűnözői csoportok kizsákmányolhatják a menekülteket és migránsokat, különösen a kísérő nélküli kiskorúakat és az egyedül utazó nőket, akik az emberkereskedelem áldozataivá válnak; sürgeti az illetékes tagállami hatóságokat, hogy rendőri, igazságügyi együttműködési és bűnüldözési fellépéseik során fordítsanak figyelmet erre az átfedésre; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet, hogy a migránsok beleegyeztek az embercsempészetbe, aminek eredményeként megérkeznek az úti céljukhoz, szemben az emberkereskedelem áldozataival, akiket a beleegyezés bárminemű lehetősége nélkül kényszerítéssel, megtévesztéssel és erőszakkal kizsákmányolnak; kiemeli, hogy lehet átfedés a két jelenség között, ami azzal a kockázattal jár, hogy a menekülteket vagy más migránsokat az EU-ba csempésző bűnözői csoportok kizsákmányolhatják a menekülteket és migránsokat, különösen a kísérő nélküli kiskorúakat és az egyedül utazó nőket, akik az emberkereskedelem áldozataivá válnak; sürgeti az illetékes tagállami hatóságokat, hogy rendőri, igazságügyi együttműködési és bűnüldözési fellépéseik során fordítsanak figyelmet erre az átfedésre;

| 14. | megjegyzi, hogy az internetet és közösségi hálózatokat egyre növekvő mértékben használják a bűnözői csoportok az áldozatok behálózására és kihasználására; ezért felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy az emberkereskedelem elleni küzdelmük részeként elegendő mértékben fektessenek be a megfelelő technológiákba és szakértelembe, hogy beazonosítsák, felgöngyölítsék és felszámolják a bűnözői hálózatok internet felhasználásával megvalósított visszaéléseit, melyek célja az áldozatok toborzása és az olyan szolgáltatások nyújtása, melyek célja az áldozatok kihasználása; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy az internetet és közösségi hálózatokat egyre növekvő mértékben használják a bűnözői csoportok az áldozatok behálózására és kihasználására; ezért felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy az emberkereskedelem elleni küzdelmük részeként elegendő mértékben fektessenek be a megfelelő technológiákba és szakértelembe, hogy beazonosítsák, felgöngyölítsék és felszámolják a bűnözői hálózatok internet felhasználásával megvalósított visszaéléseit, melyek célja az áldozatok toborzása és az olyan szolgáltatások nyújtása, melyek célja az áldozatok kihasználása;

| 15. | elismeri az információs és kommunikációs technológiák fontosságát és szerepét az emberkereskedelemben, és megjegyzi, hogy miközben a technológiát az áldozatok toborzásának és kizsákmányolásának megkönnyítésére használják fel, az az emberkereskedelem megakadályozásának eszközeként is alkalmazható; megjegyzi, hogy a további kutatásnak az információs és kommunikációs technológiák emberkereskedelemben betöltött szerepére kell összpontosítania; |
| --- | --- |

15.

elismeri az információs és kommunikációs technológiák fontosságát és szerepét az emberkereskedelemben, és megjegyzi, hogy miközben a technológiát az áldozatok toborzásának és kizsákmányolásának megkönnyítésére használják fel, az az emberkereskedelem megakadályozásának eszközeként is alkalmazható; megjegyzi, hogy a további kutatásnak az információs és kommunikációs technológiák emberkereskedelemben betöltött szerepére kell összpontosítania;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az internet emberkereskedelem keretében történő használatát, különösen az online szexuális kizsákmányolás szempontjából; kéri, hogy az Europol fokozza az online emberkereskedelem elleni küzdelmet az EU IRU (Internet Referral Unit) keretében, az emberkereskedelemre használt online eszközök azonosítása, jelzése és kivonása érdekében; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az internet emberkereskedelem keretében történő használatát, különösen az online szexuális kizsákmányolás szempontjából; kéri, hogy az Europol fokozza az online emberkereskedelem elleni küzdelmet az EU IRU (Internet Referral Unit) keretében, az emberkereskedelemre használt online eszközök azonosítása, jelzése és kivonása érdekében;

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal folytatott együttműködését igazítsa az internetes emberkereskedelem fejlődésének legújabb adatainak figyelembevételéhez; felhívja a Bizottságot és az Europolt, hogy vegye számításba az internetes bűnözés elleni küzdelem európai szervei (különös tekintettel az Europolra) és a harmadik országokban működő szervei közötti együttműködés lehetőségét; kéri továbbá a Bizottságot, hogy vegyen számításba minden hasznos együttműködést az internetszolgáltatókkal az online emberkereskedelemmel összefüggő tartalmak azonosítása és az ellenük folytatott küzdelem érdekében; kéri a Bizottságot, hogy megfelelően tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal folytatott együttműködését igazítsa az internetes emberkereskedelem fejlődésének legújabb adatainak figyelembevételéhez; felhívja a Bizottságot és az Europolt, hogy vegye számításba az internetes bűnözés elleni küzdelem európai szervei (különös tekintettel az Europolra) és a harmadik országokban működő szervei közötti együttműködés lehetőségét; kéri továbbá a Bizottságot, hogy vegyen számításba minden hasznos együttműködést az internetszolgáltatókkal az online emberkereskedelemmel összefüggő tartalmak azonosítása és az ellenük folytatott küzdelem érdekében; kéri a Bizottságot, hogy megfelelően tájékoztassa a Parlamentet;

Az emberkereskedelem gazdasági aspektusa

| 18. | sajnálatos tényként állapítja meg, hogy az emberkereskedelem rendkívül jövedelmező üzlet, és a belőle származó jövedelmek nagy része visszaáramlik a globális gazdaságba és pénzügyi rendszerbe; sajnálattal állapítja meg, hogy a legjobban megszervezett és legerősebb nemzetközi bűnszervezetek érintettek az emberkereskedelemben, és valódi nemzetközi és szerteágazó bűnözői hálózatot hoztak létre; felszólítja az összes államot és az ezen a területen érintett szereplőket, hogy változtassák az emberkereskedelmet „alacsony kockázattal járó és magas haszonnal járó” vállalkozásból „magas kockázattal és alacsony haszonnal járó” vállalkozássá; |
| --- | --- |

18.

sajnálatos tényként állapítja meg, hogy az emberkereskedelem rendkívül jövedelmező üzlet, és a belőle származó jövedelmek nagy része visszaáramlik a globális gazdaságba és pénzügyi rendszerbe; sajnálattal állapítja meg, hogy a legjobban megszervezett és legerősebb nemzetközi bűnszervezetek érintettek az emberkereskedelemben, és valódi nemzetközi és szerteágazó bűnözői hálózatot hoztak létre; felszólítja az összes államot és az ezen a területen érintett szereplőket, hogy változtassák az emberkereskedelmet „alacsony kockázattal járó és magas haszonnal járó” vállalkozásból „magas kockázattal és alacsony haszonnal járó” vállalkozássá;

| 19. | úgy véli, hogy a bűncselekményből származó vagyoni eszközök felkutatását, elkobzását és visszaszerzését célzó pénzügyi nyomozások, valamint a pénzmosás elleni fellépés alapvető szerepet töltenek be az emberkereskedelem elleni küzdelemben; emlékeztet arra. hogy több adatra van szükség és jobban oda kell figyelni a pénzmosási tevékenységekre; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberkereskedelem büntetőjogi kivizsgálásának támogatásához szükséges pénzügyi információk összegyűjtésére, elemzésére és megosztására szolgáló intézkedések alkalmazása továbbra is korlátozott, és ez gyakran megnehezíti a pénzügyi vizsgálatoknak az emberkereskedelmi ügyekbe történő teljes integrálását; felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy erősítsék meg a harmadik országokkal folytatott együttműködést, az információk koordinálását és megosztását a bűncselekményekből származó jövedelmek felkutatása és elkobzása érdekében; felszólít arra, hogy az elkobzott javakat használják fel az emberkereskedelem áldozatainak támogatására és kártalanítására; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a bűncselekményből származó vagyoni eszközök felkutatását, elkobzását és visszaszerzését célzó pénzügyi nyomozások, valamint a pénzmosás elleni fellépés alapvető szerepet töltenek be az emberkereskedelem elleni küzdelemben; emlékeztet arra. hogy több adatra van szükség és jobban oda kell figyelni a pénzmosási tevékenységekre; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberkereskedelem büntetőjogi kivizsgálásának támogatásához szükséges pénzügyi információk összegyűjtésére, elemzésére és megosztására szolgáló intézkedések alkalmazása továbbra is korlátozott, és ez gyakran megnehezíti a pénzügyi vizsgálatoknak az emberkereskedelmi ügyekbe történő teljes integrálását; felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy erősítsék meg a harmadik országokkal folytatott együttműködést, az információk koordinálását és megosztását a bűncselekményekből származó jövedelmek felkutatása és elkobzása érdekében; felszólít arra, hogy az elkobzott javakat használják fel az emberkereskedelem áldozatainak támogatására és kártalanítására;

| 20. | felszólítja a kormányokat, hogy alkalmazzanak átvilágítási eljárásokat az emberkereskedelemhez hozzájáruló korrupció elleni küzdelemben, és a közszféra emberkereskedelemben való érintettségének vagy aktív részvételének feltárása és megszüntetése érdekében, többek között azáltal, hogy azokat, akik a közszférában dolgoznak felkészítik az ilyen esetek felismerésére, és belső útmutatásokat biztosítanak számukra, ezzel támogatva őket a gyanús esetek kezelésében; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a kormányokat, hogy alkalmazzanak átvilágítási eljárásokat az emberkereskedelemhez hozzájáruló korrupció elleni küzdelemben, és a közszféra emberkereskedelemben való érintettségének vagy aktív részvételének feltárása és megszüntetése érdekében, többek között azáltal, hogy azokat, akik a közszférában dolgoznak felkészítik az ilyen esetek felismerésére, és belső útmutatásokat biztosítanak számukra, ezzel támogatva őket a gyanús esetek kezelésében;

| 21. | emlékeztet arra, hogy a jelek szerint a munkaerő-felvételhez kapcsolódó visszaélések a világ minden országát és régióját érintik, függetlenül azoktól az országoktól, ahol bekövetkeznek, megállapítja, hogy szorosan kapcsolódnak az emberkereskedelemhez vagy olyan munkaközvetítő ügynökségek útján, amelyek közvetlenül részt vesznek az emberkereskedelemben megtévesztő vagy kényszerítő toborzási gyakorlatok alkalmazásával, vagy pedig azáltal, hogy kiszolgáltatott helyzetbe sodorják az embereket, hogy aztán kizsákmányoló munkát végeztessenek velük, magas közvetítési díjat követelve tőlük, amivel különösen a migránsokat és az alacsony képzettséggel rendelkező munkavállalókat pénzügyi szempontból kiszolgáltatott vagy függő helyzetbe sodorják; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy a jelek szerint a munkaerő-felvételhez kapcsolódó visszaélések a világ minden országát és régióját érintik, függetlenül azoktól az országoktól, ahol bekövetkeznek, megállapítja, hogy szorosan kapcsolódnak az emberkereskedelemhez vagy olyan munkaközvetítő ügynökségek útján, amelyek közvetlenül részt vesznek az emberkereskedelemben megtévesztő vagy kényszerítő toborzási gyakorlatok alkalmazásával, vagy pedig azáltal, hogy kiszolgáltatott helyzetbe sodorják az embereket, hogy aztán kizsákmányoló munkát végeztessenek velük, magas közvetítési díjat követelve tőlük, amivel különösen a migránsokat és az alacsony képzettséggel rendelkező munkavállalókat pénzügyi szempontból kiszolgáltatott vagy függő helyzetbe sodorják;

| 22. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy fokozzák a harmadik országokkal való együttműködést az emberkereskedelem valamennyi szakaszának – ideértve a munkaerő-toborzást is – felderítése, az információcsere javítása és proaktív műveletek, (pénzügyi) nyomozások és vádhatósági eljárások elindítása érdekében; felszólít valamennyi államot, hogy javítsák a munkaközvetítő ügynökségek felügyeletét és szabályozását; |
| --- | --- |

22.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy fokozzák a harmadik országokkal való együttműködést az emberkereskedelem valamennyi szakaszának – ideértve a munkaerő-toborzást is – felderítése, az információcsere javítása és proaktív műveletek, (pénzügyi) nyomozások és vádhatósági eljárások elindítása érdekében; felszólít valamennyi államot, hogy javítsák a munkaközvetítő ügynökségek felügyeletét és szabályozását;

| 23. | úgy véli, hogy nem lehet szó érvényes beleegyezésről olyan helyzetekben, amikor egy harmadik ország állampolgárát prostitúció, illetve a szexuális kizsákmányolás vagy a kényszermunka bármilyen más formája céljából a saját országából elszállítanak és az EU-ba visznek (vagy egy uniós polgárt egy másik tagállamba visznek); |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy nem lehet szó érvényes beleegyezésről olyan helyzetekben, amikor egy harmadik ország állampolgárát prostitúció, illetve a szexuális kizsákmányolás vagy a kényszermunka bármilyen más formája céljából a saját országából elszállítanak és az EU-ba visznek (vagy egy uniós polgárt egy másik tagállamba visznek);

| 24. | úgy véli, hogy a kormányoknak bátorítaniuk kell a több érdekelt fél részvételével zajló párbeszédet és partnerségeket, amelyek keretében összefogják a vállalkozásokat, az emberkereskedelem elleni küzdelem szakértőit és a nem kormányzati szervezeteket, és közösen lépnek fel az emberkereskedelem ellen, továbbá biztosítják a munkavállalói jogok, köztük az alapvető munkajogok fenntartását; felszólítja a kormányokat, hogy vezessenek be jogi intézkedéseket, melyek garantálják az ellátási lánc átláthatóságát és a termékek nyomon követhetőségét, és a vállalatokat arra kötelezik, hogy megfelelőbben számoljanak be az ellátási láncaik emberkereskedelemtől való megtisztítására irányuló erőfeszítéseikről; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy tevékenyen fogjanak össze a nemzeti és nemzetközi vállalatokkal annak biztosítása érdekében, hogy termékeik az ellátási lánc egészének egyetlen pontján se kerüljenek kapcsolatba a kizsákmányolás jelenségével, valamint szavatolják a vállalkozások elszámoltathatóságát a teljes ellátási lánc bármely pontján – a kapcsolt vállalkozásoknál és az alvállalkozóknál is – tetten ért emberkereskedelem szempontjából; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a kormányoknak bátorítaniuk kell a több érdekelt fél részvételével zajló párbeszédet és partnerségeket, amelyek keretében összefogják a vállalkozásokat, az emberkereskedelem elleni küzdelem szakértőit és a nem kormányzati szervezeteket, és közösen lépnek fel az emberkereskedelem ellen, továbbá biztosítják a munkavállalói jogok, köztük az alapvető munkajogok fenntartását; felszólítja a kormányokat, hogy vezessenek be jogi intézkedéseket, melyek garantálják az ellátási lánc átláthatóságát és a termékek nyomon követhetőségét, és a vállalatokat arra kötelezik, hogy megfelelőbben számoljanak be az ellátási láncaik emberkereskedelemtől való megtisztítására irányuló erőfeszítéseikről; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy tevékenyen fogjanak össze a nemzeti és nemzetközi vállalatokkal annak biztosítása érdekében, hogy termékeik az ellátási lánc egészének egyetlen pontján se kerüljenek kapcsolatba a kizsákmányolás jelenségével, valamint szavatolják a vállalkozások elszámoltathatóságát a teljes ellátási lánc bármely pontján – a kapcsolt vállalkozásoknál és az alvállalkozóknál is – tetten ért emberkereskedelem szempontjából;

| 25. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy konstruktívan vegyenek részt a nyitott kormányközi munkacsoportnak a transznacionális vállalatok és más üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó kötelező nemzetközi jogi norma kidolgozásáról szóló tárgyalásaiban, és hajtsák végre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy konstruktívan vegyenek részt a nyitott kormányközi munkacsoportnak a transznacionális vállalatok és más üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó kötelező nemzetközi jogi norma kidolgozásáról szóló tárgyalásaiban, és hajtsák végre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket;

A kizsákmányolás különböző formái

| 26. | sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket a kényszermunka felszámolására a külföldön működő, uniós tulajdonú vállalkozásoknál – a harmadik országok vonatkozásában is –, munkaügyi előírások alkalmazása és végrehajtása révén, valamint a kormányok abban való támogatása révén, hogy minimális munkavédelmi normákat biztosító munkajogi jogszabályokat fogadjanak el – a külföldi munkavállalókra vonatkozóan is – és biztosítsák, hogy a harmadik országokban működő európai vállalatok tiszteletben tartsák a szóban forgó normákat; sürgeti a kormányokat, hogy tartassák be a munkaügyi jogszabályokat, bánjanak tisztességesen minden munkavállalóval, azonos jogokat garantáljanak valamennyi munkavállaló esetében állampolgárságuktól vagy származásuktól függetlenül, és számolják fel a korrupciót; további nemzetközi együttműködést kér a munkaerő-migrációval kapcsolatos politikák megerősítése és a munkaerő-közvetítők tevékenységeire vonatkozó szabályozás megfelelőbb kidolgozása és végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

26.

sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket a kényszermunka felszámolására a külföldön működő, uniós tulajdonú vállalkozásoknál – a harmadik országok vonatkozásában is –, munkaügyi előírások alkalmazása és végrehajtása révén, valamint a kormányok abban való támogatása révén, hogy minimális munkavédelmi normákat biztosító munkajogi jogszabályokat fogadjanak el – a külföldi munkavállalókra vonatkozóan is – és biztosítsák, hogy a harmadik országokban működő európai vállalatok tiszteletben tartsák a szóban forgó normákat; sürgeti a kormányokat, hogy tartassák be a munkaügyi jogszabályokat, bánjanak tisztességesen minden munkavállalóval, azonos jogokat garantáljanak valamennyi munkavállaló esetében állampolgárságuktól vagy származásuktól függetlenül, és számolják fel a korrupciót; további nemzetközi együttműködést kér a munkaerő-migrációval kapcsolatos politikák megerősítése és a munkaerő-közvetítők tevékenységeire vonatkozó szabályozás megfelelőbb kidolgozása és végrehajtása érdekében;

| 27. | felszólít az ILO alapvető munkaügyi és környezetvédelmi normáinak fokozott betartására valamennyi szakaszban, többek között a szociális biztonsági és munkaügyi ellenőrzések megerősítése révén; felszólít továbbá az ILO háztartási alkalmazottakról szóló 2011. évi (189. sz.) egyezményének megerősítésére és végrehajtására, és rendelkezéseinek a nemzeti jogba való átültetésére, oly módon, hogy azok a diplomaták háztartásaiban dolgozó alkalmazottakra is vonatkozzanak; |
| --- | --- |

27.

felszólít az ILO alapvető munkaügyi és környezetvédelmi normáinak fokozott betartására valamennyi szakaszban, többek között a szociális biztonsági és munkaügyi ellenőrzések megerősítése révén; felszólít továbbá az ILO háztartási alkalmazottakról szóló 2011. évi (189. sz.) egyezményének megerősítésére és végrehajtására, és rendelkezéseinek a nemzeti jogba való átültetésére, oly módon, hogy azok a diplomaták háztartásaiban dolgozó alkalmazottakra is vonatkozzanak;

| 28. | hangsúlyozza, hogy egyértelmű kapcsolat van a szexuális célú emberkereskedelem és a prostitúció között, és intézkedéseket szorgalmaz, amelyek véget vetnek a prostitúció iránti keresletnek; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy egyértelmű kapcsolat van a szexuális célú emberkereskedelem és a prostitúció között, és intézkedéseket szorgalmaz, amelyek véget vetnek a prostitúció iránti keresletnek;

| 29. | rámutat arra, hogy a kényszerprostitúció áldozatai a legtöbb tagállamban nehezen jutnak pszichológiai ellátáshoz, és következésképpen szinte teljes mértékben a jótékonysági szervezetek támogatására vannak utalva; kéri ezért, hogy ezen szervezetek részesüljenek nagyobb támogatásban, és felhívja a tagállamokat, hogy hárítsák el a pszichológiai ellátáshoz való hozzáférés akadályait; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy a kényszerprostitúció áldozatai a legtöbb tagállamban nehezen jutnak pszichológiai ellátáshoz, és következésképpen szinte teljes mértékben a jótékonysági szervezetek támogatására vannak utalva; kéri ezért, hogy ezen szervezetek részesüljenek nagyobb támogatásban, és felhívja a tagállamokat, hogy hárítsák el a pszichológiai ellátáshoz való hozzáférés akadályait;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a kényszerházasságot az emberkereskedelem egy formájának kell tekinteni, amennyiben fennáll az áldozat kizsákmányolása, és felszólítja az összes tagállamot, hogy vegyék fel a szempontok közé ezt a vetületet is, amikor meghatározzák az emberkereskedelem fogalmát; hangsúlyozza, hogy a kizsákmányolás lehet szexuális (házasságon belüli erőszak, kényszerített prostitúció és pornográfia) vagy gazdasági (háztartási munka és koldulásra kényszerítés) jellegű, valamint hogy a kényszerházasság lehet az emberkereskedelem végcélja (az áldozat feleségnek történő eladása vagy kényszer alatt megkötött házasság); emlékeztet arra, hogy a kényszerházasság transznacionális jellegű is lehet; kéri ezért a tagállamokat, hogy győződjenek meg a migrációért felelős nemzeti hatóságok megfelelő képzettségéről a kényszerházasság problémaköre terén az emberkereskedelemmel összefüggésben; felhívja a Bizottságot, hogy erre vonatkozóan fokozza a bevált gyakorlatok megosztását is; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a kényszerházasságot az emberkereskedelem egy formájának kell tekinteni, amennyiben fennáll az áldozat kizsákmányolása, és felszólítja az összes tagállamot, hogy vegyék fel a szempontok közé ezt a vetületet is, amikor meghatározzák az emberkereskedelem fogalmát; hangsúlyozza, hogy a kizsákmányolás lehet szexuális (házasságon belüli erőszak, kényszerített prostitúció és pornográfia) vagy gazdasági (háztartási munka és koldulásra kényszerítés) jellegű, valamint hogy a kényszerházasság lehet az emberkereskedelem végcélja (az áldozat feleségnek történő eladása vagy kényszer alatt megkötött házasság); emlékeztet arra, hogy a kényszerházasság transznacionális jellegű is lehet; kéri ezért a tagállamokat, hogy győződjenek meg a migrációért felelős nemzeti hatóságok megfelelő képzettségéről a kényszerházasság problémaköre terén az emberkereskedelemmel összefüggésben; felhívja a Bizottságot, hogy erre vonatkozóan fokozza a bevált gyakorlatok megosztását is;

| 31. | elítéli a kényszerített béranyaság céljából folytatott emberkereskedelem gyakorlatát, ami sérti a nők és a gyermekek jogait; megjegyzi, hogy a keresletet a fejlett országok gerjesztik a gyakran fejlődő országokban élő kiszolgáltatott és szegény emberek kárára, és arra kéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék korlátozó reprodukciós politikájuk következményeit; |
| --- | --- |

31.

elítéli a kényszerített béranyaság céljából folytatott emberkereskedelem gyakorlatát, ami sérti a nők és a gyermekek jogait; megjegyzi, hogy a keresletet a fejlett országok gerjesztik a gyakran fejlődő országokban élő kiszolgáltatott és szegény emberek kárára, és arra kéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék korlátozó reprodukciós politikájuk következményeit;

| 32. | ragaszkodik ahhoz, hogy az emberkereskedelem áldozatává vált gyermekek esetében mondják ki hivatalosan, hogy ők emberkereskedelem áldozatai, és mindenkor tekintsék kiemelten fontosnak e gyermekek mindenek felett álló érdekeit, jogait és szükségleteit; kéri számukra mind rövid, mind hosszú távon jogi, fizikai és pszichológiai, valamint más támogatás és védelem biztosítását, valamint a gyermek mindenek felett álló érdekének és méltóságának és jogainak figyelembevételével adott esetben a családegyesítés megkönnyítését célzó intézkedések meghozatalát, vagy a megfelelő gondozás megszervezését; |
| --- | --- |

32.

ragaszkodik ahhoz, hogy az emberkereskedelem áldozatává vált gyermekek esetében mondják ki hivatalosan, hogy ők emberkereskedelem áldozatai, és mindenkor tekintsék kiemelten fontosnak e gyermekek mindenek felett álló érdekeit, jogait és szükségleteit; kéri számukra mind rövid, mind hosszú távon jogi, fizikai és pszichológiai, valamint más támogatás és védelem biztosítását, valamint a gyermek mindenek felett álló érdekének és méltóságának és jogainak figyelembevételével adott esetben a családegyesítés megkönnyítését célzó intézkedések meghozatalát, vagy a megfelelő gondozás megszervezését;

| 33. | emlékeztet, hogy a gyermekkereskedelem szexuális erőszakhoz, prostitúcióhoz, kényszermunkához vagy szerveltávolításhoz és -kereskedelemhez vezet, és hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem áldozatává vált gyermekek részéről a munkavégzésbe vagy szolgáltatások nyújtásába való esetleges beleegyezés sohasem tekinthető érvényesnek; sajnálja, hogy a veszélyeztetett gyermekeket gyakran elkövetőként vagy irreguláris migránsként kezelik a bűnüldöző szervek tisztviselői, akik nem figyelik rendszeresen az emberkereskedelem mutatóit, hogy azonosítsák az áldozatokat; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet, hogy a gyermekkereskedelem szexuális erőszakhoz, prostitúcióhoz, kényszermunkához vagy szerveltávolításhoz és -kereskedelemhez vezet, és hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem áldozatává vált gyermekek részéről a munkavégzésbe vagy szolgáltatások nyújtásába való esetleges beleegyezés sohasem tekinthető érvényesnek; sajnálja, hogy a veszélyeztetett gyermekeket gyakran elkövetőként vagy irreguláris migránsként kezelik a bűnüldöző szervek tisztviselői, akik nem figyelik rendszeresen az emberkereskedelem mutatóit, hogy azonosítsák az áldozatokat;

| 34. | elengedhetetlennek tartja, hogy a kísérő nélküli kiskorúak esetében jobban és proaktívabb módon tudják azonosítani az emberkereskedelem áldozatául esett gyermekeket, különösen a határátkelőhelyeken és a befogadóállomásokon, továbbá hogy erőteljesebb multidiszciplináris együttműködést folytassanak annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan védelmezzék a gyermek mindenek felett álló érdekét; szükségesnek tartja az uniós tagállamokban a gyámsági rendszerek megerősítését annak megelőzése érdekében, hogy a kísérő nélküli és szüleiktől elválasztott gyermekek szervezett emberkereskedő hálózatok kezébe essenek; |
| --- | --- |

34.

elengedhetetlennek tartja, hogy a kísérő nélküli kiskorúak esetében jobban és proaktívabb módon tudják azonosítani az emberkereskedelem áldozatául esett gyermekeket, különösen a határátkelőhelyeken és a befogadóállomásokon, továbbá hogy erőteljesebb multidiszciplináris együttműködést folytassanak annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan védelmezzék a gyermek mindenek felett álló érdekét; szükségesnek tartja az uniós tagállamokban a gyámsági rendszerek megerősítését annak megelőzése érdekében, hogy a kísérő nélküli és szüleiktől elválasztott gyermekek szervezett emberkereskedő hálózatok kezébe essenek;

| 35. | felszólít az európai nemzeti gyermekvédelmi gyámsági rendszerek megerősítésére az Unió emberkereskedelem elleni stratégiájának részeként, amely elismeri azt a fontos szerepet, amelyet a gyámok töltenek be a gyermekek ártalmaktól való megóvásában; |
| --- | --- |

35.

felszólít az európai nemzeti gyermekvédelmi gyámsági rendszerek megerősítésére az Unió emberkereskedelem elleni stratégiájának részeként, amely elismeri azt a fontos szerepet, amelyet a gyámok töltenek be a gyermekek ártalmaktól való megóvásában;

| 36. | sürgeti az Uniót, hogy folytassa erőfeszítéseit a gyermekkatonák jelenségének felszámolása érdekében, azaz a kérdés kezelésében támogassa a kormányokat és a helyi szinten aktív civil társadalmi csoportokat a gyermekkatonák jövőbeni toborzásának és felhasználásának megakadályozása érdekében, támogassa a gyermekvédelmi jogszabályok fejlesztését, ideértve a gyermekek toborzásának és felhasználásának büntethetővé tételét, valamint mozgósítson erőforrásokat az ellenálló képesség fejlesztéséhez és a gyermekeknek szánt védett környezetek megerősítéséhez; felszólítja az Uniót, hogy vegye rá a harmadik országokat a vonatkozó nemzetközi normák ratifikálására és végrehajtására, beleértve többek között a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött, a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

36.

sürgeti az Uniót, hogy folytassa erőfeszítéseit a gyermekkatonák jelenségének felszámolása érdekében, azaz a kérdés kezelésében támogassa a kormányokat és a helyi szinten aktív civil társadalmi csoportokat a gyermekkatonák jövőbeni toborzásának és felhasználásának megakadályozása érdekében, támogassa a gyermekvédelmi jogszabályok fejlesztését, ideértve a gyermekek toborzásának és felhasználásának büntethetővé tételét, valamint mozgósítson erőforrásokat az ellenálló képesség fejlesztéséhez és a gyermekeknek szánt védett környezetek megerősítéséhez; felszólítja az Uniót, hogy vegye rá a harmadik országokat a vonatkozó nemzetközi normák ratifikálására és végrehajtására, beleértve többek között a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött, a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvet;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a gyermekeket és a fogyatékossággal élő embereket az emberkereskedelem veszélyeztetett áldozatainak kell tekinteni; kiemeli, hogy az emberkereskedelem áldozataiban fogyatékosság alakulhat ki az emberkereskedők által elkövetett visszaélések miatt, másrészt a fogyatékossággal élő személy kiszolgáltatottsága miatt az emberkereskedők célkeresztjébe kerülhet; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a gyermekeket és a fogyatékossággal élő embereket az emberkereskedelem veszélyeztetett áldozatainak kell tekinteni; kiemeli, hogy az emberkereskedelem áldozataiban fogyatékosság alakulhat ki az emberkereskedők által elkövetett visszaélések miatt, másrészt a fogyatékossággal élő személy kiszolgáltatottsága miatt az emberkereskedők célkeresztjébe kerülhet;

| 38. | üdvözli, hogy a 2011/36/EU irányelv immár említi a kényszer hatására folytatott koldulást mint az emberkereskedelem egyik formáját; sürgeti a tagállamokat, hogy harmonizálják a nemzeti jogszabályokat, illetve szólítsák fel a harmadik országok kormányait, hogy hozzanak a problémát kezelő jogszabályokat és hajtsák is végre azokat; elítéli a kényszer hatására kolduló személyek kriminalizálását, és felszólít a munka- és lakhatási lehetőségek biztosítására; kitart amellett, hogy képzésben kell részesíteni a rendőröket és más tisztviselőket a kényszerkoldulás áldozatainak megfelelő azonosításához és kezeléséhez a szükséges segítség biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy sok áldozat szegény és marginalizált környezetből származik; felszólít olyan megelőző intézkedések megtételére, amelyek a veszélynek kitett csoportok kiszolgáltatottságának csökkentésére összpontosítanak, az alapvető struktúráknál kezdve, ilyen például az oktatás vagy a munkaerő-piaci integráció, valamint a menedékhelyek és az olyan helyek számának növelése, ahol a kiszolgáltatott személyeknek segítséget nyújtanak; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy a 2011/36/EU irányelv immár említi a kényszer hatására folytatott koldulást mint az emberkereskedelem egyik formáját; sürgeti a tagállamokat, hogy harmonizálják a nemzeti jogszabályokat, illetve szólítsák fel a harmadik országok kormányait, hogy hozzanak a problémát kezelő jogszabályokat és hajtsák is végre azokat; elítéli a kényszer hatására kolduló személyek kriminalizálását, és felszólít a munka- és lakhatási lehetőségek biztosítására; kitart amellett, hogy képzésben kell részesíteni a rendőröket és más tisztviselőket a kényszerkoldulás áldozatainak megfelelő azonosításához és kezeléséhez a szükséges segítség biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy sok áldozat szegény és marginalizált környezetből származik; felszólít olyan megelőző intézkedések megtételére, amelyek a veszélynek kitett csoportok kiszolgáltatottságának csökkentésére összpontosítanak, az alapvető struktúráknál kezdve, ilyen például az oktatás vagy a munkaerő-piaci integráció, valamint a menedékhelyek és az olyan helyek számának növelése, ahol a kiszolgáltatott személyeknek segítséget nyújtanak;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ palermói jegyzőkönyve előírja a rabszolgamunka mint az emberkereskedelem egyik formájának büntetendővé tételét; sürgeti a kormányokat, hogy hajtsák végre a jogszabályokat és gondoskodjanak azok megbüntetéséről, akik hasznot húznak a rabszolgamunkából; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ palermói jegyzőkönyve előírja a rabszolgamunka mint az emberkereskedelem egyik formájának büntetendővé tételét; sürgeti a kormányokat, hogy hajtsák végre a jogszabályokat és gondoskodjanak azok megbüntetéséről, akik hasznot húznak a rabszolgamunkából;

| 40. | megemlíti az emberkereskedelem egy új formájának kialakulását, amikor az emberekkel váltságdíj reményében kereskednek, miközben súlyos kínzásoknak vetik alá őket; megjegyzi, hogy az emberek árucikként való kezelésének ezt az új formáját a zsarolás, az erőszak és az erőszakos közösülés jellemzi, amit eszközként vetnek be, hogy az adósság visszafizetésére kényszerítsék az EU-ban vagy azon kívül lakó családot és rokonokat; |
| --- | --- |

40.

megemlíti az emberkereskedelem egy új formájának kialakulását, amikor az emberekkel váltságdíj reményében kereskednek, miközben súlyos kínzásoknak vetik alá őket; megjegyzi, hogy az emberek árucikként való kezelésének ezt az új formáját a zsarolás, az erőszak és az erőszakos közösülés jellemzi, amit eszközként vetnek be, hogy az adósság visszafizetésére kényszerítsék az EU-ban vagy azon kívül lakó családot és rokonokat;

| 41. | elítéli az emberi szervekkel, szövetekkel és sejtekkel folytatott kereskedelmet, ideértve az ivarsejtekkel (petesejtekkel és ondósejtekkel), a magzati szövetekkel és sejtekkel, valamint a felnőtt és az embrionális őssejtekkel való jogellenes kereskedelmet; |
| --- | --- |

41.

elítéli az emberi szervekkel, szövetekkel és sejtekkel folytatott kereskedelmet, ideértve az ivarsejtekkel (petesejtekkel és ondósejtekkel), a magzati szövetekkel és sejtekkel, valamint a felnőtt és az embrionális őssejtekkel való jogellenes kereskedelmet;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a Global Financial Integrity kutatóintézet egyik jelentése szerint az emberi szervek kereskedelme a világon a tíz legjobban jövedelmező illegális pénzkereseti tevékenység egyike, amely évente 600 millió és 1,2 milliárd amerikai dollár közötti hasznot generál, és számos országra kiterjed; hangsúlyozza továbbá, hogy az ENSZ szerint ennek bármilyen korú emberek áldozatává válhatnak, de a migránsok, hajléktalanok és az olvasni nem tudók különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a Global Financial Integrity kutatóintézet egyik jelentése szerint az emberi szervek kereskedelme a világon a tíz legjobban jövedelmező illegális pénzkereseti tevékenység egyike, amely évente 600 millió és 1,2 milliárd amerikai dollár közötti hasznot generál, és számos országra kiterjed; hangsúlyozza továbbá, hogy az ENSZ szerint ennek bármilyen korú emberek áldozatává válhatnak, de a migránsok, hajléktalanok és az olvasni nem tudók különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a gazdaság megtorpanása, a fejlődő országokban fennálló joghézagok és a bűnüldözés terén tapasztalható hiányosságok a globalizációval és a kommunikációs technológia fejlődésével kombinálva tökéletes terepet nyújtanak az illegális szervkereskedelemmel foglalkozó bűnszövetkezeteknek; rámutat, hogy a gazdasági lehetőségek hiánya olyan opciók mérlegelésére kényszeríti az embereket, melyeket egyébként veszélyesnek vagy elítélendőnek tartanának, emellett pedig a nem megfelelő jogérvényesítés miatt az emberkereskedők úgy folytathatják tevékenységüket, hogy aligha kell tartaniuk a felelősségre vonástól; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a gazdaság megtorpanása, a fejlődő országokban fennálló joghézagok és a bűnüldözés terén tapasztalható hiányosságok a globalizációval és a kommunikációs technológia fejlődésével kombinálva tökéletes terepet nyújtanak az illegális szervkereskedelemmel foglalkozó bűnszövetkezeteknek; rámutat, hogy a gazdasági lehetőségek hiánya olyan opciók mérlegelésére kényszeríti az embereket, melyeket egyébként veszélyesnek vagy elítélendőnek tartanának, emellett pedig a nem megfelelő jogérvényesítés miatt az emberkereskedők úgy folytathatják tevékenységüket, hogy aligha kell tartaniuk a felelősségre vonástól;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az emberi szervek, szövetek és sejtek vásárlása jogellenes; megjegyzi, hogy a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelem elszenvedőinek jelentős kihívásokkal kell szembenézniük, és hogy az áldozatok gyakran nincsenek tisztában a szervek eltávolításának, valamint a műtét utáni ellátás hiányának hosszú távú és káros egészségügyi következményeivel, sem pedig a műtét pszichológiai hatásaival; célzottabb tudatosságnövelő kezdeményezéseket kér a szervek értékesítésével összefüggő károk ismertebbé tétele érdekében, különösen a legszegényebbek és legkiszolgáltatottabbak körében, akik adott esetben úgy vélhetik, hogy gazdasági helyzetük javításáért érdemes áruba bocsátaniuk valamely szervüket; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az emberi szervek, szövetek és sejtek vásárlása jogellenes; megjegyzi, hogy a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelem elszenvedőinek jelentős kihívásokkal kell szembenézniük, és hogy az áldozatok gyakran nincsenek tisztában a szervek eltávolításának, valamint a műtét utáni ellátás hiányának hosszú távú és káros egészségügyi következményeivel, sem pedig a műtét pszichológiai hatásaival; célzottabb tudatosságnövelő kezdeményezéseket kér a szervek értékesítésével összefüggő károk ismertebbé tétele érdekében, különösen a legszegényebbek és legkiszolgáltatottabbak körében, akik adott esetben úgy vélhetik, hogy gazdasági helyzetük javításáért érdemes áruba bocsátaniuk valamely szervüket;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy ítélje el a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelmet és egyértelmű hozzáállást tanúsítson az emberi szervek, szövetek és sejtek illegális kereskedelmével szemben; felszólítja az Uniót, hogy ösztönözzék az orvosi egyesületeket és transzplantációs társaságokat egy egészségügyi szakembereknek és transzplantációs központoknak szóló etikus magatartási kódex kidolgozására az átültetendő szerv külföldről történő megszerzésének módjáról és a szervátültetést követő utókezelésről; rámutat, hogy a világ legszegényebb közösségeinek polgárai különösen kiszolgáltatottak abból a szempontból, hogy a tiltott szervkereskedelem áldozataivá válhatnak; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot, hogy ítélje el a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelmet és egyértelmű hozzáállást tanúsítson az emberi szervek, szövetek és sejtek illegális kereskedelmével szemben; felszólítja az Uniót, hogy ösztönözzék az orvosi egyesületeket és transzplantációs társaságokat egy egészségügyi szakembereknek és transzplantációs központoknak szóló etikus magatartási kódex kidolgozására az átültetendő szerv külföldről történő megszerzésének módjáról és a szervátültetést követő utókezelésről; rámutat, hogy a világ legszegényebb közösségeinek polgárai különösen kiszolgáltatottak abból a szempontból, hogy a tiltott szervkereskedelem áldozataivá válhatnak;

| 46. | felszólít az Európa Tanács szervkereskedelem elleni egyezményének megerősítésére és végrehajtására; kéri, hogy az EU szólítsa fel a harmadik országok kormányait, hogy tegyenek jogi lépéseket a tiltott és jövedelmező szervátültetési piacon tevékenykedő egészségügyi szakemberekkel, kórházakkal és magánklinikákkal szemben; |
| --- | --- |

46.

felszólít az Európa Tanács szervkereskedelem elleni egyezményének megerősítésére és végrehajtására; kéri, hogy az EU szólítsa fel a harmadik országok kormányait, hogy tegyenek jogi lépéseket a tiltott és jövedelmező szervátültetési piacon tevékenykedő egészségügyi szakemberekkel, kórházakkal és magánklinikákkal szemben;

| 47. | felszólítja a tagállamokat, hogy az emberkereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó figyelemfelkeltés és kötelező képzés révén ösztönözzék az egészségügyi dolgozóknak a kereskedelem e formája elleni küzdelem terén tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a tagállamokat, hogy az emberkereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó figyelemfelkeltés és kötelező képzés révén ösztönözzék az egészségügyi dolgozóknak a kereskedelem e formája elleni küzdelem terén tett erőfeszítéseit;

| 48. | hangsúlyozza a megelőzés, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelem több ágazatra és területre kiterjedő megközelítésének fontosságát az emberi szervek tiltott beszerzésének kezelése során, beleértve a szervek eltávolítása céljából folytatott, mára globális problémává váló emberkereskedelmet; célzottabb tudatosságnövelő kezdeményezéseket kér a szervek értékesítésével összefüggő károk ismertebbé tétele, valamint az áldozatok és a potenciális áldozatok fizikai és pszichológiai kockázatokkal kapcsolatos jobb tájékoztatása érdekében, különösen a legszegényebbek és legkiszolgáltatottabbak körében, akik adott esetben úgy vélhetik, hogy gazdasági helyzetük javításáért érdemes áruba bocsátaniuk valamely szervüket; hangsúlyozza, hogy a figyelemfelkeltő kampányok az európai szomszédságpolitika és az uniós fejlesztési együttműködés szerves részét kell hogy képezzék; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a megelőzés, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelem több ágazatra és területre kiterjedő megközelítésének fontosságát az emberi szervek tiltott beszerzésének kezelése során, beleértve a szervek eltávolítása céljából folytatott, mára globális problémává váló emberkereskedelmet; célzottabb tudatosságnövelő kezdeményezéseket kér a szervek értékesítésével összefüggő károk ismertebbé tétele, valamint az áldozatok és a potenciális áldozatok fizikai és pszichológiai kockázatokkal kapcsolatos jobb tájékoztatása érdekében, különösen a legszegényebbek és legkiszolgáltatottabbak körében, akik adott esetben úgy vélhetik, hogy gazdasági helyzetük javításáért érdemes áruba bocsátaniuk valamely szervüket; hangsúlyozza, hogy a figyelemfelkeltő kampányok az európai szomszédságpolitika és az uniós fejlesztési együttműködés szerves részét kell hogy képezzék;

| 49. | rámutat az orvosok, nővérek, szociális munkások és más egészségügyi szakemberek szerepének fontosságára, akik egyedüli személyekként szakmai kapcsolatba kerülhetnek a fogva tartott áldozatokkal és kulcsfontosságú szerepet játszanak az emberkereskedelem megelőzésében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy pillanatnyilag ezt a beavatkozási lehetőséget elszalasztják; megállapítja, hogy az orvosi közösséget képzésben kell részesíteni az emberkereskedelemre utaló figyelmeztető jelek észlelése céljából, és az áldozatok fokozott megsegítésére szükség van bejelentési eljárásokra, és szigorú büntetéseket kell kiszabni a szervkereskedelemben való bármilyen részvétel esetén; |
| --- | --- |

49.

rámutat az orvosok, nővérek, szociális munkások és más egészségügyi szakemberek szerepének fontosságára, akik egyedüli személyekként szakmai kapcsolatba kerülhetnek a fogva tartott áldozatokkal és kulcsfontosságú szerepet játszanak az emberkereskedelem megelőzésében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy pillanatnyilag ezt a beavatkozási lehetőséget elszalasztják; megállapítja, hogy az orvosi közösséget képzésben kell részesíteni az emberkereskedelemre utaló figyelmeztető jelek észlelése céljából, és az áldozatok fokozott megsegítésére szükség van bejelentési eljárásokra, és szigorú büntetéseket kell kiszabni a szervkereskedelemben való bármilyen részvétel esetén;

| 50. | ösztönzi a különböző országokban kialakítandó feltételezett beleegyezési programokat és azokat a rendszereket, amelyek révén a polgároknak bizonyos adminisztratív eljárások után lehetőségük nyílik közvetlenül csatlakozni valamely szervdonori nyilvántartásba, ami csökkenti a betegek fekete piacra való ráutaltságát, ugyanakkor növeli a rendelkezésre álló szervek számát a szervátültetés pénzügyi költségeinek csökkentése és az orvosi turizmus iránti késztetés mérséklése érdekében; |
| --- | --- |

50.

ösztönzi a különböző országokban kialakítandó feltételezett beleegyezési programokat és azokat a rendszereket, amelyek révén a polgároknak bizonyos adminisztratív eljárások után lehetőségük nyílik közvetlenül csatlakozni valamely szervdonori nyilvántartásba, ami csökkenti a betegek fekete piacra való ráutaltságát, ugyanakkor növeli a rendelkezésre álló szervek számát a szervátültetés pénzügyi költségeinek csökkentése és az orvosi turizmus iránti késztetés mérséklése érdekében;

| 51. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a „szervátültetési turizmus” megelőzésére olyan intézkedések elfogadásával, amelyek a tiltott szervbeszerzések megakadályozásának fokozása érdekében növelik a jogszerűen szerzett szervek hozzáférhetőségét, valamint az átültetett szervek jobb nyomonkövethetőségét biztosító, átlátható rendszert hoznak létre, a donorok névtelenségének biztosítása mellett; felszólítja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg iránymutatásokat a tagállamok olyan együttműködési partnerségekben való részvételének ösztönzésére mint az Eurotransplant és a Scandiatransplant; |
| --- | --- |

51.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a „szervátültetési turizmus” megelőzésére olyan intézkedések elfogadásával, amelyek a tiltott szervbeszerzések megakadályozásának fokozása érdekében növelik a jogszerűen szerzett szervek hozzáférhetőségét, valamint az átültetett szervek jobb nyomonkövethetőségét biztosító, átlátható rendszert hoznak létre, a donorok névtelenségének biztosítása mellett; felszólítja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg iránymutatásokat a tagállamok olyan együttműködési partnerségekben való részvételének ösztönzésére mint az Eurotransplant és a Scandiatransplant;

| 52. | rámutat, hogy az Egészségügyi Világszervezet szerint az emberkereskedelemre és az egészségre, különösen a lelki és pszichológiai egészségre vonatkozóan korlátozott mennyiségű tudományos adat áll rendelkezésre; rámutat továbbá, hogy az áldozatok és a túlélők szükségleteit gyakran alábecsülik; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamok érintett hatóságait, hogy hozzanak létre nyomonkövetési rendszert és terjesszék az emberkereskedelem következményeire és az áldozatok testi és pszichológiai egészségével kapcsolatos szükségleteire vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

52.

rámutat, hogy az Egészségügyi Világszervezet szerint az emberkereskedelemre és az egészségre, különösen a lelki és pszichológiai egészségre vonatkozóan korlátozott mennyiségű tudományos adat áll rendelkezésre; rámutat továbbá, hogy az áldozatok és a túlélők szükségleteit gyakran alábecsülik; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamok érintett hatóságait, hogy hozzanak létre nyomonkövetési rendszert és terjesszék az emberkereskedelem következményeire és az áldozatok testi és pszichológiai egészségével kapcsolatos szükségleteire vonatkozó információkat;

Az áldozatok jogai, ideértve a jogorvoslathoz való jogot is

| 53. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy alakítsanak ki az emberi jogokon alapuló és az áldozatokra összpontosító megközelítést, valamint állítsák az áldozatokat és a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjait az emberkereskedelem elleni küzdelem, a megelőzés és az áldozatok védelme érdekében tett valamennyi erőfeszítésük fókuszába; |
| --- | --- |

53.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy alakítsanak ki az emberi jogokon alapuló és az áldozatokra összpontosító megközelítést, valamint állítsák az áldozatokat és a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjait az emberkereskedelem elleni küzdelem, a megelőzés és az áldozatok védelme érdekében tett valamennyi erőfeszítésük fókuszába;

| 54. | kifogásolja, hogy aggasztóan nagy a távolság az áldozatok jogai tekintetében az államra háruló elvi kötelezettségek, valamint azok gyakorlati teljesítése között; üdvözli a bűncselekmények áldozatainak támogatására, védelmére és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelvet; reméli, hogy az említett irányelvet, amelynek végrehajtási határideje 2015. november 16. volt, a tagállamok megfelelően átültetik saját nemzeti jogszabályaikba; felszólítja a tagállamokat, közöttük a származási, a tranzit- és a célországokat is, hogy saját területükön belül és saját joghatóságuknak megfelelően gondoskodjanak jogorvoslatról, vagy könnyítsék meg olyan jogorvoslati lehetőségek elérését, amelyek méltányosak, helyénvalóak és megfelelőek az emberkereskedelem minden áldozata számára, a külföldi állampolgárok számára is; |
| --- | --- |

54.

kifogásolja, hogy aggasztóan nagy a távolság az áldozatok jogai tekintetében az államra háruló elvi kötelezettségek, valamint azok gyakorlati teljesítése között; üdvözli a bűncselekmények áldozatainak támogatására, védelmére és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelvet; reméli, hogy az említett irányelvet, amelynek végrehajtási határideje 2015. november 16. volt, a tagállamok megfelelően átültetik saját nemzeti jogszabályaikba; felszólítja a tagállamokat, közöttük a származási, a tranzit- és a célországokat is, hogy saját területükön belül és saját joghatóságuknak megfelelően gondoskodjanak jogorvoslatról, vagy könnyítsék meg olyan jogorvoslati lehetőségek elérését, amelyek méltányosak, helyénvalóak és megfelelőek az emberkereskedelem minden áldozata számára, a külföldi állampolgárok számára is;

| 55. | emlékeztet arra, hogy az áldozatok gyors és pontos azonosítása alapvető fontosságú az őket törvény szerint megillető jogok érvényesítése szempontjából; kapacitásépítési intézkedések meghozatalát szorgalmazza az emberkereskedelem áldozatainak azonosításához kapcsolódóan, különösen a migráció, a biztonság és a határellenőrzés területén; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy az áldozatok gyors és pontos azonosítása alapvető fontosságú az őket törvény szerint megillető jogok érvényesítése szempontjából; kapacitásépítési intézkedések meghozatalát szorgalmazza az emberkereskedelem áldozatainak azonosításához kapcsolódóan, különösen a migráció, a biztonság és a határellenőrzés területén;

| 56. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy cserélje ki a bevált gyakorlatokat a harmadik országokkal, először is a rendőri hatóságok és a szociális munkások képzésével kapcsolatban arról, hogy miként lehet a legmegfelelőbben megszólítani az áldozatokat, másrészt pedig az áldozatok egyéni elbírálása elvének alkalmazásával kapcsolatban, hogy megállapítsák a sajátos szükségleteiket, valamint a szükséges segítséget és védelmet; |
| --- | --- |

56.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy cserélje ki a bevált gyakorlatokat a harmadik országokkal, először is a rendőri hatóságok és a szociális munkások képzésével kapcsolatban arról, hogy miként lehet a legmegfelelőbben megszólítani az áldozatokat, másrészt pedig az áldozatok egyéni elbírálása elvének alkalmazásával kapcsolatban, hogy megállapítsák a sajátos szükségleteiket, valamint a szükséges segítséget és védelmet;

| 57. | hangsúlyozza a kölcsönös elismerés elvének fontosságát, amely az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdésében van rögzítve; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az uniós ügynökségeket, hogy a bírósági és közigazgatási határozatok – többek között az emberkereskedelem áldozatai számára biztosított védelmi intézkedésekről hozott határozatok – teljes körű kölcsönös elismerésén keresztül erősítsék meg az emberkereskedelem áldozatainak jogállását, ami azt jelenti, hogy ha egy tagállamban áldozatnak minősítettek egy személyt, akkor az az egész Európai Unióban alkalmazandó, és ennélfogva az áldozatokat (vagy az őket képviselő szövetségeket) támogatni kellene abban az esetben, ha nem ismerik el jogállásukat, amikor az Unión belül utaznak; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza a kölcsönös elismerés elvének fontosságát, amely az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdésében van rögzítve; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az uniós ügynökségeket, hogy a bírósági és közigazgatási határozatok – többek között az emberkereskedelem áldozatai számára biztosított védelmi intézkedésekről hozott határozatok – teljes körű kölcsönös elismerésén keresztül erősítsék meg az emberkereskedelem áldozatainak jogállását, ami azt jelenti, hogy ha egy tagállamban áldozatnak minősítettek egy személyt, akkor az az egész Európai Unióban alkalmazandó, és ennélfogva az áldozatokat (vagy az őket képviselő szövetségeket) támogatni kellene abban az esetben, ha nem ismerik el jogállásukat, amikor az Unión belül utaznak;

| 58. | sürgeti, hogy a büntető igazságszolgáltatási válaszlépések biztosítsanak egyenlő és tényleges hozzáférést az áldozatok számára az igazságszolgáltatáshoz, illetve tájékoztatást az őket megillető jogokról; felszólítja az összes államot, hogy tegyenek eleget azon nemzetközi kötelezettségüknek, hogy joghatóságuk területén biztosítsák az áldozatok jogainak védelmét, valamint biztosítsanak teljes körű támogatást – ideértve a pszichológiai támogatást is – az áldozatok számára, függetlenül a büntetőeljárásban való együttműködési készségüktől; |
| --- | --- |

58.

sürgeti, hogy a büntető igazságszolgáltatási válaszlépések biztosítsanak egyenlő és tényleges hozzáférést az áldozatok számára az igazságszolgáltatáshoz, illetve tájékoztatást az őket megillető jogokról; felszólítja az összes államot, hogy tegyenek eleget azon nemzetközi kötelezettségüknek, hogy joghatóságuk területén biztosítsák az áldozatok jogainak védelmét, valamint biztosítsanak teljes körű támogatást – ideértve a pszichológiai támogatást is – az áldozatok számára, függetlenül a büntetőeljárásban való együttműködési készségüktől;

| 59. | megerősíti, hogy az emberkereskedelem áldozatait megilleti a hatékony jogorvoslathoz való jog, ezen belül az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a jogi identitás és állampolgárság elismerése, a tulajdon visszaszolgáltatása, a megfelelő jóvátétel, valamint az orvosi és pszichológiai ellátás, jogi és szociális szolgáltatások, és a hosszú távú (re)integrációs támogatás, beleértve a gazdasági támogatást is; |
| --- | --- |

59.

megerősíti, hogy az emberkereskedelem áldozatait megilleti a hatékony jogorvoslathoz való jog, ezen belül az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a jogi identitás és állampolgárság elismerése, a tulajdon visszaszolgáltatása, a megfelelő jóvátétel, valamint az orvosi és pszichológiai ellátás, jogi és szociális szolgáltatások, és a hosszú távú (re)integrációs támogatás, beleértve a gazdasági támogatást is;

| 60. | felhívja a figyelmet az egészségügyi ellátáshoz és a szexuális és reprodukciós egészséghez való egyetemes hozzáférés fontosságára, különösen az emberkereskedelem áldozatai számára, akiknek kizsákmányolásuk közvetlen eredményeképpen valószínűleg számos fizikai és pszichológiai problémával kell megküzdeniük; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak könnyen hozzáférhető egészségügyi szolgáltatásokat és utógondozást az emberkereskedelem áldozatainak; |
| --- | --- |

60.

felhívja a figyelmet az egészségügyi ellátáshoz és a szexuális és reprodukciós egészséghez való egyetemes hozzáférés fontosságára, különösen az emberkereskedelem áldozatai számára, akiknek kizsákmányolásuk közvetlen eredményeképpen valószínűleg számos fizikai és pszichológiai problémával kell megküzdeniük; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak könnyen hozzáférhető egészségügyi szolgáltatásokat és utógondozást az emberkereskedelem áldozatainak;

| 61. | felhívja azon tagállamokat, amelyekben az emberkereskedelem áldozatainak kizsákmányolása előfordult, hogy biztosítsák a nemi kérdéseket figyelembe vevő megfelelő és az egyéni igényekre alapuló orvosi ellátást, különös tekintettel a szexuális kizsákmányolás céljával történő emberkereskedelem áldozataira; |
| --- | --- |

61.

felhívja azon tagállamokat, amelyekben az emberkereskedelem áldozatainak kizsákmányolása előfordult, hogy biztosítsák a nemi kérdéseket figyelembe vevő megfelelő és az egyéni igényekre alapuló orvosi ellátást, különös tekintettel a szexuális kizsákmányolás céljával történő emberkereskedelem áldozataira;

| 62. | megjegyzi, hogy a fogyatékossággal élő személyeknek, vagy akik fogyatékossá válnak az emberkereskedelem megtörténte során, további védelemre van szükségük a kizsákmányolással szemben, és felszólítja az Uniót és a tagállamokat arra, hogy az azonosított áldozatoknak nyújtott segítség során megfelelő módon kezeljék különleges szükségleteiket; |
| --- | --- |

62.

megjegyzi, hogy a fogyatékossággal élő személyeknek, vagy akik fogyatékossá válnak az emberkereskedelem megtörténte során, további védelemre van szükségük a kizsákmányolással szemben, és felszólítja az Uniót és a tagállamokat arra, hogy az azonosított áldozatoknak nyújtott segítség során megfelelő módon kezeljék különleges szükségleteiket;

| 63. | hangsúlyozza, hogy szükség van az emberkereskedelem áldozatainak társadalmi integrációjára és védelemhez való joguk érvényesítésére; felhívja a tagállamokat, hogy hozzák létre és erősítsék meg az emberkereskedelem áldozatai számára segítséget és lakhatást biztosító hálózatokat, és a szolgáltatásokat az áldozat által ismert nyelven biztosítsák, továbbá garantálják számukra az oktatáshoz való hozzáférést; felszólít arra, hogy a célországokban és a származási országokban működő nem kormányzati szervezetek, nemzetközi szervezetek, kormányzati szervek és ügynökségek közötti együttes erőfeszítés révén elő kell mozdítani a társadalmi befogadást és gondoskodni kell segítségről, különösen akkor, ha az áldozatok visszatérnek hazájukba; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy szükség van az emberkereskedelem áldozatainak társadalmi integrációjára és védelemhez való joguk érvényesítésére; felhívja a tagállamokat, hogy hozzák létre és erősítsék meg az emberkereskedelem áldozatai számára segítséget és lakhatást biztosító hálózatokat, és a szolgáltatásokat az áldozat által ismert nyelven biztosítsák, továbbá garantálják számukra az oktatáshoz való hozzáférést; felszólít arra, hogy a célországokban és a származási országokban működő nem kormányzati szervezetek, nemzetközi szervezetek, kormányzati szervek és ügynökségek közötti együttes erőfeszítés révén elő kell mozdítani a társadalmi befogadást és gondoskodni kell segítségről, különösen akkor, ha az áldozatok visszatérnek hazájukba;

| 64. | hangsúlyozza az emberkereskedelem azon áldozatai biztonságának garantálását, akik bíróságon tanúskodnak az emberkereskedők ellen; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza az emberkereskedelem azon áldozatai biztonságának garantálását, akik bíróságon tanúskodnak az emberkereskedők ellen;

| 65. | kéri, hogy fordítsanak fokozott figyelmet az áldozatokra a büntetőeljárások során; kéri az illetékes hatóságokat, hogy az emberkereskedelem áldozatául esett személyeket ne tartsák fogva, és ne fordulhasson elő, hogy az emberkereskedelem áldozati helyzetében elkövetett esetleges – elsősorban prostitúcióból vagy a szexuális kizsákmányolásból és kényszermunkából eredő – vétségekért büntetést kapjanak; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a megkülönböztetésmentesség elvét; |
| --- | --- |

65.

kéri, hogy fordítsanak fokozott figyelmet az áldozatokra a büntetőeljárások során; kéri az illetékes hatóságokat, hogy az emberkereskedelem áldozatául esett személyeket ne tartsák fogva, és ne fordulhasson elő, hogy az emberkereskedelem áldozati helyzetében elkövetett esetleges – elsősorban prostitúcióból vagy a szexuális kizsákmányolásból és kényszermunkából eredő – vétségekért büntetést kapjanak; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a megkülönböztetésmentesség elvét;

| 66. | felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzanak jogi eszközöket annak megkönnyítésére, hogy az emberkereskedelem áldozatai könnyebben kapcsolatba léphessenek a hatóságokkal, anélkül hogy biztonságuk és áldozatkénti jogaik veszélyeztetve lennének; |
| --- | --- |

66.

felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzanak jogi eszközöket annak megkönnyítésére, hogy az emberkereskedelem áldozatai könnyebben kapcsolatba léphessenek a hatóságokkal, anélkül hogy biztonságuk és áldozatkénti jogaik veszélyeztetve lennének;

| 67. | felszólítja a tagállamokat, hogy az emberkereskedelemre vonatkozó összes jogi kereten felül haladéktalanul hajtsák végre a 2011/36/EU irányelvet és különösen annak 8. cikkét; sürgeti a Bizottságot, hogy jogilag lépjen fel azon tagállamokkal szemben, amelyek elmulasztják a végrehajtást, és a lehető leghamarabb tegye közzé a végrehajtási jelentést, amelyet 2015 áprilisában kellett volna közzétenni; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a tagállamokat, hogy az emberkereskedelemre vonatkozó összes jogi kereten felül haladéktalanul hajtsák végre a 2011/36/EU irányelvet és különösen annak 8. cikkét; sürgeti a Bizottságot, hogy jogilag lépjen fel azon tagállamokkal szemben, amelyek elmulasztják a végrehajtást, és a lehető leghamarabb tegye közzé a végrehajtási jelentést, amelyet 2015 áprilisában kellett volna közzétenni;

| 68. | felszólítja a kormányokat, hogy állítsanak fel tűzfalakat a bevándorlási hatóságok és a munkaügyi felügyeletek között, ezzel bátorítva az áldozatokat arra, hogy nyújtsák be panaszaikat és gondoskodjanak arról, hogy ha fényt derítenek emberkereskedelmi esetekre, akkor az áldozatok ne féljenek a bevándorlási hatóságok lépéseitől; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a kormányokat, hogy állítsanak fel tűzfalakat a bevándorlási hatóságok és a munkaügyi felügyeletek között, ezzel bátorítva az áldozatokat arra, hogy nyújtsák be panaszaikat és gondoskodjanak arról, hogy ha fényt derítenek emberkereskedelmi esetekre, akkor az áldozatok ne féljenek a bevándorlási hatóságok lépéseitől;

| 69. | felszólítja a tagállamokat, hogy nyilvánítsák bűncselekménnyé az embercsempészet áldozatai – beleértve a prostitúció céljából folytatott emberkereskedelem áldozatait – által nyújtott szolgáltatások tudatos igénybevételét, mások prostitúció révén történő kizsákmányolását vagy a szexuális kizsákmányolás, a kényszermunka, illetve -szolgáltatások egyéb formáit, – a koldulást, a rabszolgatartást vagy a rabszolgatartáshoz hasonló gyakorlatot és a szolgaságot is ideértve –, a bűncselekményhez kapcsolódó kizsákmányolást és a szervek kivételét; |
| --- | --- |

69.

felszólítja a tagállamokat, hogy nyilvánítsák bűncselekménnyé az embercsempészet áldozatai – beleértve a prostitúció céljából folytatott emberkereskedelem áldozatait – által nyújtott szolgáltatások tudatos igénybevételét, mások prostitúció révén történő kizsákmányolását vagy a szexuális kizsákmányolás, a kényszermunka, illetve -szolgáltatások egyéb formáit, – a koldulást, a rabszolgatartást vagy a rabszolgatartáshoz hasonló gyakorlatot és a szolgaságot is ideértve –, a bűncselekményhez kapcsolódó kizsákmányolást és a szervek kivételét;

| 70. | úgy véli, hogy ha valaki menekült, menedékkérő, humanitárius célú vízum birtokosa vagy nemzetközi védelemre szoruló személy, akkor azt olyan tényezőnek kell tekinteni, amely kiszolgáltatottá teszi, és emiatt az emberkereskedelem áldozatává válhat; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bűnüldöző hatóságok és a menekültügyi hatóságok működjenek együtt annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak az emberkereskedelem nemzetközi védelemre szoruló áldozatainak a védelem iránti kérelem benyújtásában; újra megerősíti, hogy az emberkereskedelem ellen hozott intézkedések nem érinthetik hátrányosan az emberkereskedelem áldozatainak, a migránsoknak, a menekülteknek és a nemzetközi védelemre szoruló személyeknek a jogait; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy ha valaki menekült, menedékkérő, humanitárius célú vízum birtokosa vagy nemzetközi védelemre szoruló személy, akkor azt olyan tényezőnek kell tekinteni, amely kiszolgáltatottá teszi, és emiatt az emberkereskedelem áldozatává válhat; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bűnüldöző hatóságok és a menekültügyi hatóságok működjenek együtt annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak az emberkereskedelem nemzetközi védelemre szoruló áldozatainak a védelem iránti kérelem benyújtásában; újra megerősíti, hogy az emberkereskedelem ellen hozott intézkedések nem érinthetik hátrányosan az emberkereskedelem áldozatainak, a migránsoknak, a menekülteknek és a nemzetközi védelemre szoruló személyeknek a jogait;

| 71. | felhívja a tagállamokat, hogy a menekültügyi és a visszatérési eljárások során hajtsák végre a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő intézkedéseket az emberkereskedelem áldozatainak jobb azonosítása érdekében, vezessenek részletesebb és nemek szerint lebontott adatokat tartalmazó nyilvántartást, és biztosítsanak az ilyen áldozatok számára is megfelelő támogatási lehetőséget; |
| --- | --- |

71.

felhívja a tagállamokat, hogy a menekültügyi és a visszatérési eljárások során hajtsák végre a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő intézkedéseket az emberkereskedelem áldozatainak jobb azonosítása érdekében, vezessenek részletesebb és nemek szerint lebontott adatokat tartalmazó nyilvántartást, és biztosítsanak az ilyen áldozatok számára is megfelelő támogatási lehetőséget;

| 72. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a 2011/36/EU irányelv nem érinti a visszaküldés tilalmának elvét, összhangban a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi egyezménnyel; |
| --- | --- |

72.

emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a 2011/36/EU irányelv nem érinti a visszaküldés tilalmának elvét, összhangban a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi egyezménnyel;

| 73. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az emberkereskedelem menedéket kérő áldozatai számára ugyanazokat a jogokat biztosítsák, mint amelyeket az emberkereskedelem más áldozatai számára felkínálnak; |
| --- | --- |

73.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az emberkereskedelem menedéket kérő áldozatai számára ugyanazokat a jogokat biztosítsák, mint amelyeket az emberkereskedelem más áldozatai számára felkínálnak;

| 74. | megjegyzi, hogy a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint a migránsok és menekültek visszaküldése azzal az eredendő biztonsági kockázattal jár, hogy újra az emberkereskedelem áldozataivá válnak, amely kockázatot azonosítani, értékelni és mérsékelni kell, mivel az emberkereskedelem áldozataivá vált migránsok gyakran még nagyobb kockázatnak vannak kitéve a kizsákmányolóik miatt akkor, ha sikerült megmenekülniük, kapcsolatban léptek a bűnüldöző szervek tagjaival, vagy tanúvallomást tettek a bíróságon (2); |
| --- | --- |

74.

megjegyzi, hogy a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint a migránsok és menekültek visszaküldése azzal az eredendő biztonsági kockázattal jár, hogy újra az emberkereskedelem áldozataivá válnak, amely kockázatot azonosítani, értékelni és mérsékelni kell, mivel az emberkereskedelem áldozataivá vált migránsok gyakran még nagyobb kockázatnak vannak kitéve a kizsákmányolóik miatt akkor, ha sikerült megmenekülniük, kapcsolatban léptek a bűnüldöző szervek tagjaival, vagy tanúvallomást tettek a bíróságon (2);

| 75. | felhívja az Uniót és tagállamokat, hogy különösen a repülőtereken, a vasútállomásokon, az autóbuszokon, az iskolákban, az egyetemeken és a munkahelyeken tegyék láthatóbbá a lakosság körében az emberkereskedelem ellen folytatott küzdelmet; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy hívják fel alkalmazottaik figyelmét az emberkereskedelem áldozatainak azonosításáról szóló uniós útmutatásokra, valamint az emberkereskedelem áldozatainak uniós jogairól szóló bizottsági kiadványra, és ösztönözzék ezeknek aktív használatát; |
| --- | --- |

75.

felhívja az Uniót és tagállamokat, hogy különösen a repülőtereken, a vasútállomásokon, az autóbuszokon, az iskolákban, az egyetemeken és a munkahelyeken tegyék láthatóbbá a lakosság körében az emberkereskedelem ellen folytatott küzdelmet; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy hívják fel alkalmazottaik figyelmét az emberkereskedelem áldozatainak azonosításáról szóló uniós útmutatásokra, valamint az emberkereskedelem áldozatainak uniós jogairól szóló bizottsági kiadványra, és ösztönözzék ezeknek aktív használatát;

| 76. | ösztönzi az Uniót, hogy nyújtson célzott pénzügyi támogatást a helyi nem kormányzati szervezeteknek az emberkereskedelem áldozatainak azonosítása és támogatása céljából, emellett hívják fel a kizsákmányolással és az emberkereskedelemmel szemben kiszolgáltatott népesség figyelmét a veszélyekre; üdvözli ezzel összefüggésben a média szerepét, amely növelheti a tudatosságot, és tájékoztatást nyújthat a kockázatokról; |
| --- | --- |

76.

ösztönzi az Uniót, hogy nyújtson célzott pénzügyi támogatást a helyi nem kormányzati szervezeteknek az emberkereskedelem áldozatainak azonosítása és támogatása céljából, emellett hívják fel a kizsákmányolással és az emberkereskedelemmel szemben kiszolgáltatott népesség figyelmét a veszélyekre; üdvözli ezzel összefüggésben a média szerepét, amely növelheti a tudatosságot, és tájékoztatást nyújthat a kockázatokról;

Az emberkereskedelem elleni regionális és nemzetközi szinten

| 77. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberkereskedelemmel kapcsolatos nemzetközi együttműködés szintje elégtelen, különösen akkor, ha ez a származási és a tranzitországokat is érinti, és ez súlyosan akadályozza az emberkereskedelem elleni küzdelem hatékonyságát; kéri, hogy fokozott koordinációval és együttműködéssel és az információk szisztematikus megosztásával vizsgálják ki és küzdjék le a transznacionális emberkereskedelmet a pénzügyi és technikai segítségnyújtás, valamint a határokon átnyúló kommunikáció, az együttműködés és kapacitásépítés erősítésével a kormányzat és a bűnüldözés szintjén, többek között a határőrök, bevándorlási és menekültügyi tisztviselők, a büntetőügyekben eljáró nyomozók és az áldozatokat támogató hivatalok, a civil társadalom és az ENSZ ügynökségei részvételével, ideértve azt is, hogy hogyan kell az áldozatokat azonosítani és védeni, továbbá annak megvitatását, hogy hogyan lehet kezelni azokat a származási, tranzit- és célországokat, amelyek még nem ratifikálták az ENSZ palermói jegyzőkönyvét; felszólítja az Uniót, hogy alakítson ki regionális megközelítési módot, amely az „emberkereskedelmi útvonalakra” összpontosít és amely konkrét, a kizsákmányolás típusához igazított válaszlépéseket tud kínálni a különböző régiók számára; hangsúlyozza továbbá az emberkereskedelem elleni küzdelem szakértői számára szervezett nemzetközi csereprogramok hasznosságát; |
| --- | --- |

77.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberkereskedelemmel kapcsolatos nemzetközi együttműködés szintje elégtelen, különösen akkor, ha ez a származási és a tranzitországokat is érinti, és ez súlyosan akadályozza az emberkereskedelem elleni küzdelem hatékonyságát; kéri, hogy fokozott koordinációval és együttműködéssel és az információk szisztematikus megosztásával vizsgálják ki és küzdjék le a transznacionális emberkereskedelmet a pénzügyi és technikai segítségnyújtás, valamint a határokon átnyúló kommunikáció, az együttműködés és kapacitásépítés erősítésével a kormányzat és a bűnüldözés szintjén, többek között a határőrök, bevándorlási és menekültügyi tisztviselők, a büntetőügyekben eljáró nyomozók és az áldozatokat támogató hivatalok, a civil társadalom és az ENSZ ügynökségei részvételével, ideértve azt is, hogy hogyan kell az áldozatokat azonosítani és védeni, továbbá annak megvitatását, hogy hogyan lehet kezelni azokat a származási, tranzit- és célországokat, amelyek még nem ratifikálták az ENSZ palermói jegyzőkönyvét; felszólítja az Uniót, hogy alakítson ki regionális megközelítési módot, amely az „emberkereskedelmi útvonalakra” összpontosít és amely konkrét, a kizsákmányolás típusához igazított válaszlépéseket tud kínálni a különböző régiók számára; hangsúlyozza továbbá az emberkereskedelem elleni küzdelem szakértői számára szervezett nemzetközi csereprogramok hasznosságát;

| 78. | felhívja a Bizottságot, az illetékes uniós ügynökségeket és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemspecifikus képzéseket a bűnüldöző és a határokon dolgozó személyzet számára annak érdekében, hogy hatékonyabban azonosíthassák és segíthessék az emberkereskedelem, különösen a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem potenciális áldozatait; |
| --- | --- |

78.

felhívja a Bizottságot, az illetékes uniós ügynökségeket és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemspecifikus képzéseket a bűnüldöző és a határokon dolgozó személyzet számára annak érdekében, hogy hatékonyabban azonosíthassák és segíthessék az emberkereskedelem, különösen a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem potenciális áldozatait;

| 79. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak fokoznia kell a tagállamok közötti és a harmadik országokkal, elsősorban az emberkereskedelem áldozatainak származási és tranzitországaival – különösen az Europol és az Eurojust keretében – folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést az emberkereskedelemmel kapcsolatos megelőzés, nyomozás és büntetőeljárás területén, többek között információmegosztás, különösen a csempészútvonalak megismerése tekintetében, közös nyomozócsoportokban való részvétel, továbbá az interneten és más digitális eszközökön emberkereskedelem céljából történő toborzás elleni fellépés formájában; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak, valamint az Europol Focal Point Phoenix és Focal Point Twins adatbázisoknak módszeres adatcserét és adatszolgáltatást kell végezniük; nagyobb fokú együttműködést szorgalmaz az Europol és az Interpol között az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, és emlékeztet, hogy a tagállamok közötti és harmadik országokkal folytatott adatcserének teljes mértékben tiszteletben kell tartania az uniós adatvédelmi szabályokat; felhívja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek jobban összehasonlítható adatokat az emberkereskedelem elleni küzdelemről, és javítsák az ilyen adatok egymás közötti és harmadik országokkal való kicserélését; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak fokoznia kell a tagállamok közötti és a harmadik országokkal, elsősorban az emberkereskedelem áldozatainak származási és tranzitországaival – különösen az Europol és az Eurojust keretében – folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést az emberkereskedelemmel kapcsolatos megelőzés, nyomozás és büntetőeljárás területén, többek között információmegosztás, különösen a csempészútvonalak megismerése tekintetében, közös nyomozócsoportokban való részvétel, továbbá az interneten és más digitális eszközökön emberkereskedelem céljából történő toborzás elleni fellépés formájában; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak, valamint az Europol Focal Point Phoenix és Focal Point Twins adatbázisoknak módszeres adatcserét és adatszolgáltatást kell végezniük; nagyobb fokú együttműködést szorgalmaz az Europol és az Interpol között az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, és emlékeztet, hogy a tagállamok közötti és harmadik országokkal folytatott adatcserének teljes mértékben tiszteletben kell tartania az uniós adatvédelmi szabályokat; felhívja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek jobban összehasonlítható adatokat az emberkereskedelem elleni küzdelemről, és javítsák az ilyen adatok egymás közötti és harmadik országokkal való kicserélését;

| 80. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy biztosítsák bűnüldöző és rendőri hatóságaik számára a szükséges személyzetet és erőforrásokat, hogy képesek legyenek információkat fogadni a családoktól vagy más forrásokból, kicserélni az információkat az illetékes európai és nemzeti hatóságokkal, és megfelelően kezelni és elemezni ezeket az információkat; |
| --- | --- |

80.

felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy biztosítsák bűnüldöző és rendőri hatóságaik számára a szükséges személyzetet és erőforrásokat, hogy képesek legyenek információkat fogadni a családoktól vagy más forrásokból, kicserélni az információkat az illetékes európai és nemzeti hatóságokkal, és megfelelően kezelni és elemezni ezeket az információkat;

| 81. | hangsúlyozza, hogy a tranzitországok kulcsszerepet játszanak az emberkereskedelem elleni küzdelemben, mivel ebben a szakaszban még nem kezdődött el az áldozatok kizsákmányolása; hangsúlyozza, hogy a határőröket további képzésben kell részesíteni, hogy jobban tudják azonosítani a határátlépőket; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a tranzitországok kulcsszerepet játszanak az emberkereskedelem elleni küzdelemben, mivel ebben a szakaszban még nem kezdődött el az áldozatok kizsákmányolása; hangsúlyozza, hogy a határőröket további képzésben kell részesíteni, hogy jobban tudják azonosítani a határátlépőket;

| 82. | hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló munkaerő-migráció jelentette számos kihívást, különösen azt, hogy a migránsok törvényen kívülre rekednek, és megfosztják őket legalapvetőbb jogaiktól; felszólít a határokon átnyúló munkaerő-migrációra vonatkozó mechanizmusok kidolgozására az EU-ban és nemzetközi szinten a legális munkaerő-migráció növelése és hivatalossá tétele érdekében; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló munkaerő-migráció jelentette számos kihívást, különösen azt, hogy a migránsok törvényen kívülre rekednek, és megfosztják őket legalapvetőbb jogaiktól; felszólít a határokon átnyúló munkaerő-migrációra vonatkozó mechanizmusok kidolgozására az EU-ban és nemzetközi szinten a legális munkaerő-migráció növelése és hivatalossá tétele érdekében;

| 83. | elismeri az Unió arra irányuló erőfeszítéseit, hogy létrehozza a határokon átnyúló munkaerő-migráció hivatalos csatornáit, és koherensebb és fokozottabb erőfeszítésekre szólít fel ebben a tekintetben; hangsúlyozza a munkaerő-migráció hivatalossá tételében rejlő lehetőséget az emberkereskedelem megelőzése és az emberi életek megmentése szempontjából; hangsúlyozza a munkaerő-migráció hivatalossá tételében rejlő lehetőséget az emberkereskedelem megelőzése és az emberi életek megmentése szempontjából; |
| --- | --- |

83.

elismeri az Unió arra irányuló erőfeszítéseit, hogy létrehozza a határokon átnyúló munkaerő-migráció hivatalos csatornáit, és koherensebb és fokozottabb erőfeszítésekre szólít fel ebben a tekintetben; hangsúlyozza a munkaerő-migráció hivatalossá tételében rejlő lehetőséget az emberkereskedelem megelőzése és az emberi életek megmentése szempontjából; hangsúlyozza a munkaerő-migráció hivatalossá tételében rejlő lehetőséget az emberkereskedelem megelőzése és az emberi életek megmentése szempontjából;

| 84. | sürgeti az EU-t, hogy erősítse meg az együttműködést a nem kormányzati szervezetekkel és egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel annak érdekében, hogy fokozzák a bevált gyakorlatok cseréjét, a politikák kidolgozását, végrehajtását, és növeljék a többek között a helyi szereplőkkel végzett kutatást, és különösen összpontosítsanak arra, hogy az áldozatok férjenek hozzá az igazságszolgáltatáshoz és az elkövetőket ténylegesen felelősségre vonják; |
| --- | --- |

84.

sürgeti az EU-t, hogy erősítse meg az együttműködést a nem kormányzati szervezetekkel és egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel annak érdekében, hogy fokozzák a bevált gyakorlatok cseréjét, a politikák kidolgozását, végrehajtását, és növeljék a többek között a helyi szereplőkkel végzett kutatást, és különösen összpontosítsanak arra, hogy az áldozatok férjenek hozzá az igazságszolgáltatáshoz és az elkövetőket ténylegesen felelősségre vonják;

| 85. | emlékeztet arra, hogy a 2011/36/EU irányelv szerint a tagállamoknak ösztönözniük kell a civil szervezeteket, és szorosan együtt kell működniük velük a politikai döntéshozatal, a tudatosság növelését célzó kampányok, a kutató és oktató programok, a képzés, valamint az emberkereskedelem elleni intézkedések hatásainak ellenőrzése és értékelése terén; rámutat továbbá, hogy a nem kormányzati szervezeteknek támogatást kell nyújtaniuk az áldozatok korai azonosítása, megsegítése és támogatása terén is; ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a nem kormányzati szervezetek védelmet kapjanak a megtorlással, fenyegetésekkel és megfélemlítéssel szemben, és még inkább azt, hogy mentesüljenek a büntetőeljárás alól, amikor az emberkereskedelem irreguláris helyzetben lévő áldozatainak segítenek; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet arra, hogy a 2011/36/EU irányelv szerint a tagállamoknak ösztönözniük kell a civil szervezeteket, és szorosan együtt kell működniük velük a politikai döntéshozatal, a tudatosság növelését célzó kampányok, a kutató és oktató programok, a képzés, valamint az emberkereskedelem elleni intézkedések hatásainak ellenőrzése és értékelése terén; rámutat továbbá, hogy a nem kormányzati szervezeteknek támogatást kell nyújtaniuk az áldozatok korai azonosítása, megsegítése és támogatása terén is; ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a nem kormányzati szervezetek védelmet kapjanak a megtorlással, fenyegetésekkel és megfélemlítéssel szemben, és még inkább azt, hogy mentesüljenek a büntetőeljárás alól, amikor az emberkereskedelem irreguláris helyzetben lévő áldozatainak segítenek;

| 86. | felszólítja az Uniót, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy fordítsanak különös figyelmet az emberkereskedelem megelőzésére és leküzdésére a humanitárius válsághelyzetben lévő területeken, például a természeti katasztrófák és fegyveres konfliktusok sújtotta területeken áldozatok emberkereskedők és egyéb bűnözői hálózatokkal szembeni kiszolgáltatottságának csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy védelmet kell biztosítani mindenkinek, akik a nemzetközi és a regionális egyezmények értelmében arra jogosult; |
| --- | --- |

86.

felszólítja az Uniót, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy fordítsanak különös figyelmet az emberkereskedelem megelőzésére és leküzdésére a humanitárius válsághelyzetben lévő területeken, például a természeti katasztrófák és fegyveres konfliktusok sújtotta területeken áldozatok emberkereskedők és egyéb bűnözői hálózatokkal szembeni kiszolgáltatottságának csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy védelmet kell biztosítani mindenkinek, akik a nemzetközi és a regionális egyezmények értelmében arra jogosult;

| 87. | kiemeli, hogy azok esetében, akik hirtelen vagy fokozatosan bekövetkezett, az éghajlathoz köthető, az életükre vagy életkörülményeikre negatív hatást gyakorló változás miatt kényszerülnek elhagyni szokásos lakóhelyüket, nagy a kockázata annak, hogy emberkereskedelem áldozatául esnek; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó emberi mobilitás ezen típusának komoly gazdasági dimenziója van, többek között a megélhetési lehetőségek elvesztése és a háztartások jövedelmének csökkenése, ezért közvetlen veszély fenyeget a tekintetben, hogy az érintett személyek kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek, és kényszermunka vagy rabszolgaság áldozatává válnak; |
| --- | --- |

87.

kiemeli, hogy azok esetében, akik hirtelen vagy fokozatosan bekövetkezett, az éghajlathoz köthető, az életükre vagy életkörülményeikre negatív hatást gyakorló változás miatt kényszerülnek elhagyni szokásos lakóhelyüket, nagy a kockázata annak, hogy emberkereskedelem áldozatául esnek; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó emberi mobilitás ezen típusának komoly gazdasági dimenziója van, többek között a megélhetési lehetőségek elvesztése és a háztartások jövedelmének csökkenése, ezért közvetlen veszély fenyeget a tekintetben, hogy az érintett személyek kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek, és kényszermunka vagy rabszolgaság áldozatává válnak;

Az EU emberkereskedelemmel kapcsolatos politikája külső fellépései során

| 88. | elismeri és támogatja az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának munkáját, amely pozíciót azért hozták létre, hogy javítsák a koordinációt és a koherenciát az uniós intézmények, szervek, a tagállamok, valamint a harmadik országok és a nemzetközi szereplők között, és szorgalmazza, hogy a koordinátor dolgozzon ki további konkrét közös cselekvéseket és intézkedéseket az Unió, a tagállamok, a harmadik országok és a nemzetközi szereplők között egy koherensebb és hatékonyabb együttműködés létrehozása céljából, olyan rendszerek létrehozásával, amelyek azonosítják, megvédik és támogatják az emberkereskedelem áldozatait, javítják az emberkereskedelem megelőzését, az emberkereskedők fokozott felelősségre vonására törekednek és egy hálózatot hoznak létre, amely képes reagálni a felmerülő aggályokra; |
| --- | --- |

88.

elismeri és támogatja az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának munkáját, amely pozíciót azért hozták létre, hogy javítsák a koordinációt és a koherenciát az uniós intézmények, szervek, a tagállamok, valamint a harmadik országok és a nemzetközi szereplők között, és szorgalmazza, hogy a koordinátor dolgozzon ki további konkrét közös cselekvéseket és intézkedéseket az Unió, a tagállamok, a harmadik országok és a nemzetközi szereplők között egy koherensebb és hatékonyabb együttműködés létrehozása céljából, olyan rendszerek létrehozásával, amelyek azonosítják, megvédik és támogatják az emberkereskedelem áldozatait, javítják az emberkereskedelem megelőzését, az emberkereskedők fokozott felelősségre vonására törekednek és egy hálózatot hoznak létre, amely képes reagálni a felmerülő aggályokra;

| 89. | sürgeti az Uniót, hogy nemzetközi szinten tegye meg a szükséges erőfeszítéseket a rabszolga-kereskedelem megelőzése és visszaszorítása érdekében, hogy fokozatosan, de a lehető leghamarabb érje el a rabszolgaság minden formájának teljes eltörlését; |
| --- | --- |

89.

sürgeti az Uniót, hogy nemzetközi szinten tegye meg a szükséges erőfeszítéseket a rabszolga-kereskedelem megelőzése és visszaszorítása érdekében, hogy fokozatosan, de a lehető leghamarabb érje el a rabszolgaság minden formájának teljes eltörlését;

| 90. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy az emberkereskedelem megelőzését célzó stratégiák segítsék elő az emberkereskedelmet előmozdító tényezők és a jelenséget kiváltó okok és a mögötte álló körülmények felszámolását és olyan integrált megközelítést kövessenek, amelyek hazai és nemzetközi szinten egyesítik a különböző szereplőket, mandátumokat és perspektívákat; hangsúlyozza, hogy a megelőzést célzó stratégiáknak ki kell terjedniük a szegénység, az elnyomás, az emberi jogok tiszteletben tartásának hiánya, a fegyveres konfliktusok és a gazdasági és szociális egyenlőtlenségek elleni küzdelemre, és céljuknak a potenciális áldozatok kiszolgáltatottsága csökkentésének, az emberkereskedelem áldozatai szolgálatainak igénybevételétől – ami az emberkereskedelem kiváltó oka – való eltántorításnak, a közoktatás helyzete javításának és a korrupció köztisztviselők körében történő megszüntetésének kell lennie; felszólítja továbbá az összes államot, hogy ténylegesen hajtsák végre a palermói jegyzőkönyv alapján fennálló kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

90.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy az emberkereskedelem megelőzését célzó stratégiák segítsék elő az emberkereskedelmet előmozdító tényezők és a jelenséget kiváltó okok és a mögötte álló körülmények felszámolását és olyan integrált megközelítést kövessenek, amelyek hazai és nemzetközi szinten egyesítik a különböző szereplőket, mandátumokat és perspektívákat; hangsúlyozza, hogy a megelőzést célzó stratégiáknak ki kell terjedniük a szegénység, az elnyomás, az emberi jogok tiszteletben tartásának hiánya, a fegyveres konfliktusok és a gazdasági és szociális egyenlőtlenségek elleni küzdelemre, és céljuknak a potenciális áldozatok kiszolgáltatottsága csökkentésének, az emberkereskedelem áldozatai szolgálatainak igénybevételétől – ami az emberkereskedelem kiváltó oka – való eltántorításnak, a közoktatás helyzete javításának és a korrupció köztisztviselők körében történő megszüntetésének kell lennie; felszólítja továbbá az összes államot, hogy ténylegesen hajtsák végre a palermói jegyzőkönyv alapján fennálló kötelezettségeiket;

| 91. | felszólítja a tagállamokat, hogy ratifikáljanak minden releváns nemzetközi okmányt, megállapodást és jogszabályi kötelezettséget – ideértve az Isztambuli Egyezményt –, valamint hogy fokozzák az erőfeszítéseket az emberkereskedelem elleni küzdelem hatékonyabbá, összehangoltabbá és koherensebbé tétele érdekében; ösztönzi az Uniót, hogy szólítson fel az összes vonatkozó nemzetközi okmány ratifikálására; |
| --- | --- |

91.

felszólítja a tagállamokat, hogy ratifikáljanak minden releváns nemzetközi okmányt, megállapodást és jogszabályi kötelezettséget – ideértve az Isztambuli Egyezményt –, valamint hogy fokozzák az erőfeszítéseket az emberkereskedelem elleni küzdelem hatékonyabbá, összehangoltabbá és koherensebbé tétele érdekében; ösztönzi az Uniót, hogy szólítson fel az összes vonatkozó nemzetközi okmány ratifikálására;

| 92. | felszólítja az EU képviselőit, hogy kísérjék fokozott figyelemmel az emberkereskedelem problémáját az Unió harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédében, együttműködési programjaiban és a többoldalú és regionális fórumokon, többek között a nyilvános nyilatkozatokban is; |
| --- | --- |

92.

felszólítja az EU képviselőit, hogy kísérjék fokozott figyelemmel az emberkereskedelem problémáját az Unió harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédében, együttműködési programjaiban és a többoldalú és regionális fórumokon, többek között a nyilvános nyilatkozatokban is;

| 93. | felszólítja az EU-t, hogy az emberkereskedelem tükrében vizsgálja felül a támogatási programokat annak érdekében, hogy a forrásokat célzottabbá tegye, és hogy az emberkereskedelmet saját jogán az együttműködés egyik területévé tegye; ebben az összefüggésben ösztönzi az uniós intézményeken belül az emberkereskedelem kezelésével foglalkozó szolgálatok erőforrásainak növelését; sürgeti a Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje újra az elsőbbséget élvező országok jegyzékét, beleértve a kiválasztási kritériumokat is, annak érdekében, hogy az tükrözze a terepen tapasztalható realitásokat, és hogy rugalmasabbak legyenek és jobban alkalmazkodjanak a változó körülményekhez és a kibontakozó trendekhez; |
| --- | --- |

93.

felszólítja az EU-t, hogy az emberkereskedelem tükrében vizsgálja felül a támogatási programokat annak érdekében, hogy a forrásokat célzottabbá tegye, és hogy az emberkereskedelmet saját jogán az együttműködés egyik területévé tegye; ebben az összefüggésben ösztönzi az uniós intézményeken belül az emberkereskedelem kezelésével foglalkozó szolgálatok erőforrásainak növelését; sürgeti a Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje újra az elsőbbséget élvező országok jegyzékét, beleértve a kiválasztási kritériumokat is, annak érdekében, hogy az tükrözze a terepen tapasztalható realitásokat, és hogy rugalmasabbak legyenek és jobban alkalmazkodjanak a változó körülményekhez és a kibontakozó trendekhez;

| 94. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberkereskedelem elleni jogi intézkedések fokozása mellett bővítsék ki az emberkereskedelem definícióját is, hivatkozva annak újabb formáira is; |
| --- | --- |

94.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberkereskedelem elleni jogi intézkedések fokozása mellett bővítsék ki az emberkereskedelem definícióját is, hivatkozva annak újabb formáira is;

| 95. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az emberkereskedelem elleni harc kapcsán az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó jelenlegi uniós cselekvési tervben és az emberkereskedelem felszámolására irányuló uniós stratégiával összhangban; |
| --- | --- |

95.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az emberkereskedelem elleni harc kapcsán az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó jelenlegi uniós cselekvési tervben és az emberkereskedelem felszámolására irányuló uniós stratégiával összhangban;

| 96. | felhívja a Bizottságot hogy mérje fel, szükséges-e a létrehozandó európai ügyészség mandátumának az esetleges felülvizsgálata, hogy létrejöttét követően hatáskörei közé felvegyék az emberkereskedelem elleni küzdelmet is; |
| --- | --- |

96.

felhívja a Bizottságot hogy mérje fel, szükséges-e a létrehozandó európai ügyészség mandátumának az esetleges felülvizsgálata, hogy létrejöttét követően hatáskörei közé felvegyék az emberkereskedelem elleni küzdelmet is;

| 97. | felszólít az emberkereskedelem elleni uniós politikák hatékonyabbá tételére és mélyebb beágyazására az általánosabb, biztonsági kérdésekkel, a nemek közötti egyenlőséggel, gazdasági növekedéssel, számítógépes biztonsággal, migrációval és külkapcsolatokkal foglalkozó uniós stratégiákba; |
| --- | --- |

97.

felszólít az emberkereskedelem elleni uniós politikák hatékonyabbá tételére és mélyebb beágyazására az általánosabb, biztonsági kérdésekkel, a nemek közötti egyenlőséggel, gazdasági növekedéssel, számítógépes biztonsággal, migrációval és külkapcsolatokkal foglalkozó uniós stratégiákba;

| 98. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy az Unió alapvető értékeivel összhangban az Unión belül és kívül egyaránt folytassanak következetes politikát azáltal, hogy az emberi jogokat központi elemként kezelik az Unió valamennyi harmadik országhoz fűződő kapcsolatában, és az emberi jogok érvényesülését előmozdító eszközként használják különösen a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat; |
| --- | --- |

98.

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy az Unió alapvető értékeivel összhangban az Unión belül és kívül egyaránt folytassanak következetes politikát azáltal, hogy az emberi jogokat központi elemként kezelik az Unió valamennyi harmadik országhoz fűződő kapcsolatában, és az emberi jogok érvényesülését előmozdító eszközként használják különösen a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat;

| 99. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az emberi jogok, a nemek közötti egyenlőség és az emberkereskedelem elleni küzdelem továbbra is központi helyet foglaljon el az EU fejlesztési politikáiban, valamint harmadik országokkal létrehozott partnerségeiben; felhívja a Bizottságot, hogy az új fejlesztési politikák kialakítása és a jelenlegi politikák felülvizsgálata során hozzon a nemi szempontokat figyelembe vevő intézkedéseket; |
| --- | --- |

99.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az emberi jogok, a nemek közötti egyenlőség és az emberkereskedelem elleni küzdelem továbbra is központi helyet foglaljon el az EU fejlesztési politikáiban, valamint harmadik országokkal létrehozott partnerségeiben; felhívja a Bizottságot, hogy az új fejlesztési politikák kialakítása és a jelenlegi politikák felülvizsgálata során hozzon a nemi szempontokat figyelembe vevő intézkedéseket;

| 100. | hangsúlyozza, hogy a nők és a leányok gazdasági és társadalmi szerepvállalása csökkentené kiszolgáltatottságukat, hogy áldozattá váljanak, és felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a nemek közti egyenlőség érvényesítésére irányuló célzott fellépését az összes fejlesztési műveletben, és biztosítsa, hogy az a nők jogaival együtt továbbra is a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd napirendjén maradjon; |
| --- | --- |

100.

hangsúlyozza, hogy a nők és a leányok gazdasági és társadalmi szerepvállalása csökkentené kiszolgáltatottságukat, hogy áldozattá váljanak, és felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a nemek közti egyenlőség érvényesítésére irányuló célzott fellépését az összes fejlesztési műveletben, és biztosítsa, hogy az a nők jogaival együtt továbbra is a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd napirendjén maradjon;

| 101. | hangsúlyozza a fenntartható fejlődési célok jelentőségét, és különösen az 5.2 célét, amely a nők és leányok ellen elkövetett erőszak valamennyi formájának felszámolására hív fel a köz- és magánterületeken, beleértve az emberkereskedelmet és a szexuális és egyéb kizsákmányolást is; |
| --- | --- |

101.

hangsúlyozza a fenntartható fejlődési célok jelentőségét, és különösen az 5.2 célét, amely a nők és leányok ellen elkövetett erőszak valamennyi formájának felszámolására hív fel a köz- és magánterületeken, beleértve az emberkereskedelmet és a szexuális és egyéb kizsákmányolást is;

| 102. | felszólítja az EU-t, hogy támogassa a harmadik országok erőfeszítéseit arra, hogy fokozzák az áldozatok azonosítását, támogatását és reintegrációját és az emberkereskedelemmel kapcsolatos büntetőeljárásokat, megfelelő jogszabályokat bevezetve és végrehajtva és a nemzetközi normákkal összhangban harmonizálva a jogi fogalommeghatározásokat, az eljárásokat és az együttműködést; |
| --- | --- |

102.

felszólítja az EU-t, hogy támogassa a harmadik országok erőfeszítéseit arra, hogy fokozzák az áldozatok azonosítását, támogatását és reintegrációját és az emberkereskedelemmel kapcsolatos büntetőeljárásokat, megfelelő jogszabályokat bevezetve és végrehajtva és a nemzetközi normákkal összhangban harmonizálva a jogi fogalommeghatározásokat, az eljárásokat és az együttműködést;

| 103. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bűnüldöző szervek – többek között az ügynökségek, például a Frontex, az Europol és az EASO kereteiben működők – tagjai, valamint más tisztviselők, akik valószínűleg kapcsolatba kerülnek az emberkereskedelem áldozataival vagy potenciális áldozataival, az emberkereskedelemmel kapcsolatosan megfelelő képzésben részesüljenek, hogy képesek legyenek az emberkereskedelem eseteinek kezelésére integrált interszekcionális megközelítést alkalmazva, különleges hangsúlyt fektetve az emberkereskedelem áldozatául esett nők, gyermekek és más veszélyeztetett helyzetben lévő csoportok, például a romák és menekültek különleges igényeire, valamint arra, hogy hogyan lehetne ösztönözni – és őket teljes körűen védelmezni – az emberkereskedelem áldozatául esett személyeket és másokat az emberkereskedők feljelentésére; |
| --- | --- |

103.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bűnüldöző szervek – többek között az ügynökségek, például a Frontex, az Europol és az EASO kereteiben működők – tagjai, valamint más tisztviselők, akik valószínűleg kapcsolatba kerülnek az emberkereskedelem áldozataival vagy potenciális áldozataival, az emberkereskedelemmel kapcsolatosan megfelelő képzésben részesüljenek, hogy képesek legyenek az emberkereskedelem eseteinek kezelésére integrált interszekcionális megközelítést alkalmazva, különleges hangsúlyt fektetve az emberkereskedelem áldozatául esett nők, gyermekek és más veszélyeztetett helyzetben lévő csoportok, például a romák és menekültek különleges igényeire, valamint arra, hogy hogyan lehetne ösztönözni – és őket teljes körűen védelmezni – az emberkereskedelem áldozatául esett személyeket és másokat az emberkereskedők feljelentésére;

| 104. | úgy véli, hogy az emberkereskedelem harmadik országokból származó áldozatainak azonosítását amennyire lehet, a hálózatig fel kell tárni és fokozni kell az erőfeszítéseket a határokon annak érdekében, hogy az áldozatokat már az Unióba belépésük pillanatában azonosítani lehessen; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a harmadik országokkal a meglévő iránymutatások javítása érdekében, amelyek segítséget tudnak nyújtani a konzuli szolgálatoknak és a határőröknek az emberkereskedelem áldozatainak azonosításában, és hangsúlyozza e tekintetben a bevált gyakorlatok cseréjének fontosságát, nevezetesen a határokon folytatott meghallgatások lebonyolítása terén, hangsúlyozza azt is, hogy a határőrségek és parti őrségek számára elérhetővé kell tenni az Europol adatbankjait; |
| --- | --- |

104.

úgy véli, hogy az emberkereskedelem harmadik országokból származó áldozatainak azonosítását amennyire lehet, a hálózatig fel kell tárni és fokozni kell az erőfeszítéseket a határokon annak érdekében, hogy az áldozatokat már az Unióba belépésük pillanatában azonosítani lehessen; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a harmadik országokkal a meglévő iránymutatások javítása érdekében, amelyek segítséget tudnak nyújtani a konzuli szolgálatoknak és a határőröknek az emberkereskedelem áldozatainak azonosításában, és hangsúlyozza e tekintetben a bevált gyakorlatok cseréjének fontosságát, nevezetesen a határokon folytatott meghallgatások lebonyolítása terén, hangsúlyozza azt is, hogy a határőrségek és parti őrségek számára elérhetővé kell tenni az Europol adatbankjait;

| 105. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a harmadik országokkal folytatott együttműködést az emberkereskedelem valamennyi formájának felszámolására, és különös tekintettel az emberkereskedelem nemi vetületeire lépjenek fel a gyermekházassággal, a nők és leányok szexuális kizsákmányolásával és a szexturizmussal szemben; felhívja a Bizottságot és az EKSZT-t, hogy kettőzze meg erőfeszítéseit a kartúmi folyamat keretében, célzottabb projektek folytatása révén és több ország aktív részvételének biztosításával; |
| --- | --- |

105.

felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a harmadik országokkal folytatott együttműködést az emberkereskedelem valamennyi formájának felszámolására, és különös tekintettel az emberkereskedelem nemi vetületeire lépjenek fel a gyermekházassággal, a nők és leányok szexuális kizsákmányolásával és a szexturizmussal szemben; felhívja a Bizottságot és az EKSZT-t, hogy kettőzze meg erőfeszítéseit a kartúmi folyamat keretében, célzottabb projektek folytatása révén és több ország aktív részvételének biztosításával;

| 106. | kéri, hogy a Bizottság, a Tanács és az EKSZ által a harmadik országokkal nemzetközi megállapodásokról, visszafogadási megállapodásokról és együttműködési megállapodásokról folytatott tárgyalások során helyezzenek hangsúlyt arra, hogy a harmadik országoknak hatékonyan küzdeniük kell az emberkereskedelem ellen, fokozniuk kell az elkövetők ellen indított büntetőeljárásokat, és javítaniuk kell az áldozatok védelmét; |
| --- | --- |

106.

kéri, hogy a Bizottság, a Tanács és az EKSZ által a harmadik országokkal nemzetközi megállapodásokról, visszafogadási megállapodásokról és együttműködési megállapodásokról folytatott tárgyalások során helyezzenek hangsúlyt arra, hogy a harmadik országoknak hatékonyan küzdeniük kell az emberkereskedelem ellen, fokozniuk kell az elkövetők ellen indított büntetőeljárásokat, és javítaniuk kell az áldozatok védelmét;

| 107. | sürgeti, hogy az Unió hatékonyan összpontosítsa erőfeszítéseit az emberkereskedelem és az embercsempészet elleni küzdelemre; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy fektessenek be azon menekültek és a migránsok azonosításába, akik az emberkereskedelem és a bűnhálózatok által ellenőrzött csempészakciók keretében elkövetett erőszak és visszaélések áldozataivá váltak; |
| --- | --- |

107.

sürgeti, hogy az Unió hatékonyan összpontosítsa erőfeszítéseit az emberkereskedelem és az embercsempészet elleni küzdelemre; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy fektessenek be azon menekültek és a migránsok azonosításába, akik az emberkereskedelem és a bűnhálózatok által ellenőrzött csempészakciók keretében elkövetett erőszak és visszaélések áldozataivá váltak;

| 108. | hangsúlyozza az előkészítő munka, valamint a nemzetközi polgári rendőrségi missziók, valamint a diplomaták, összekötő tisztviselők és a konzuli és fejlesztési együttműködési tisztviselők képzésének szükségességét az emberkereskedelem áldozatai azonosításának javítása érdekében; szükségesnek tartja ezeknek a csoportoknak a képzését, mert gyakran ők jelentik az első érintkezési pontot az emberkereskedelem áldozatai számára, és úgy véli, hogy lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy ezek a tisztviselők hozzáférjenek a megfelelő anyagokhoz azoknak a személyeknek a tájékoztatása érdekben, akik az emberkereskedelem áldozataivá válhatnak; |
| --- | --- |

108.

hangsúlyozza az előkészítő munka, valamint a nemzetközi polgári rendőrségi missziók, valamint a diplomaták, összekötő tisztviselők és a konzuli és fejlesztési együttműködési tisztviselők képzésének szükségességét az emberkereskedelem áldozatai azonosításának javítása érdekében; szükségesnek tartja ezeknek a csoportoknak a képzését, mert gyakran ők jelentik az első érintkezési pontot az emberkereskedelem áldozatai számára, és úgy véli, hogy lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy ezek a tisztviselők hozzáférjenek a megfelelő anyagokhoz azoknak a személyeknek a tájékoztatása érdekben, akik az emberkereskedelem áldozataivá válhatnak;

| 109. | emlékeztet arra, hogy az EUNAVFOR MED, vagy más néven Sophia művelet második szakaszának 2015. október 7-i elindítása lehetővé tette az emberkereskedelem elleni konkrét fellépést, mivel engedélyezi az átvizsgálást, az átkutatást, a lefoglalást azon hajók és csónakok nyílt tengeri útja során, amelyek esetében felmerül az embercsempészet gyanúja; emlékeztet arra, hogy eddig 48 feltételezett embercsempészt hallgattak ki, akik az olasz igazságszolgáltatás kezében vannak; kéri az Uniót, hogy folytassa és fokozza műveleteit a Földközi-tenger térségében; |
| --- | --- |

109.

emlékeztet arra, hogy az EUNAVFOR MED, vagy más néven Sophia művelet második szakaszának 2015. október 7-i elindítása lehetővé tette az emberkereskedelem elleni konkrét fellépést, mivel engedélyezi az átvizsgálást, az átkutatást, a lefoglalást azon hajók és csónakok nyílt tengeri útja során, amelyek esetében felmerül az embercsempészet gyanúja; emlékeztet arra, hogy eddig 48 feltételezett embercsempészt hallgattak ki, akik az olasz igazságszolgáltatás kezében vannak; kéri az Uniót, hogy folytassa és fokozza műveleteit a Földközi-tenger térségében;

| 110. | kéri az EU-t, hogy találjon kézzelfogható megoldásokat arra, hogy a migránsok és a menekültek jogszerűen, legálisan és biztonságos módon juthassanak be az EU-ba és anélkül, hogy kizsákmányolás áldozataivá válnának; emlékezteti a tagállamokat és az EU-t, hogy minden – különösen a migrációra vonatkozó – szakpolitikájukban tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi jogot, beleértve a visszaküldés tilalmának elvét; emlékeztet arra, hogy a fogadó állam és a származási állam részéről garantálni kell az emberkereskedelem áldozatává vált személyek számára a biztonságos és önkéntes hazatérést, továbbá jogszerű alternatívákat kell kínálni az olyan esetekben, amikor a hazatérés kockázatot jelentene a biztonságukra és/vagy családtagjaik biztonságára nézve; úgy véli, hogy a fogadó államnak és a származási államnak a visszatérést követően biztosítania kell a szükséges biztonsági és visszailleszkedési feltételeket az áldozatok számára; |
| --- | --- |

110.

kéri az EU-t, hogy találjon kézzelfogható megoldásokat arra, hogy a migránsok és a menekültek jogszerűen, legálisan és biztonságos módon juthassanak be az EU-ba és anélkül, hogy kizsákmányolás áldozataivá válnának; emlékezteti a tagállamokat és az EU-t, hogy minden – különösen a migrációra vonatkozó – szakpolitikájukban tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi jogot, beleértve a visszaküldés tilalmának elvét; emlékeztet arra, hogy a fogadó állam és a származási állam részéről garantálni kell az emberkereskedelem áldozatává vált személyek számára a biztonságos és önkéntes hazatérést, továbbá jogszerű alternatívákat kell kínálni az olyan esetekben, amikor a hazatérés kockázatot jelentene a biztonságukra és/vagy családtagjaik biztonságára nézve; úgy véli, hogy a fogadó államnak és a származási államnak a visszatérést követően biztosítania kell a szükséges biztonsági és visszailleszkedési feltételeket az áldozatok számára;

| 111. | nyomatékosan felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az ENSZ Alapokmányának és a menedékjogi elveknek a tiszteletben tartására. |
| --- | --- |

111.

nyomatékosan felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az ENSZ Alapokmányának és a menedékjogi elveknek a tiszteletben tartására.

| 112. | felszólítja az Uniót, hogy mozdítson elő olyan programokat, amelyek támogatják a migránsok és a menekültek befogadását, harmadik országokból származó kulcsfontosságú szereplők, valamint kulturális közvetítők bevonásával, hogy hozzájáruljanak a közösségek emberkereskedelemmel kapcsolatos tudatosságának növeléséhez, és hogy jobban ellenállhassanak a szervezett bűnözés beszivárgásának; |
| --- | --- |

112.

felszólítja az Uniót, hogy mozdítson elő olyan programokat, amelyek támogatják a migránsok és a menekültek befogadását, harmadik országokból származó kulcsfontosságú szereplők, valamint kulturális közvetítők bevonásával, hogy hozzájáruljanak a közösségek emberkereskedelemmel kapcsolatos tudatosságának növeléséhez, és hogy jobban ellenállhassanak a szervezett bűnözés beszivárgásának;

| 113. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket az európai területre való megérkezésüket követően eltűnt menekültek vagy migránsok megtalálása és védelme érdekében, különös tekintettel a gyermekekre; |
| --- | --- |

113.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket az európai területre való megérkezésüket követően eltűnt menekültek vagy migránsok megtalálása és védelme érdekében, különös tekintettel a gyermekekre;

| 114. | üdvözli az Europol azon fellépését a Focal Point Twins keretében, amely a gyermekek kizsákmányolása céljából harmadik országokba utazó személyek azonosítását célozza; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt az Europollal és gondoskodjanak a módszeres és gyors adatcseréről; |
| --- | --- |

114.

üdvözli az Europol azon fellépését a Focal Point Twins keretében, amely a gyermekek kizsákmányolása céljából harmadik országokba utazó személyek azonosítását célozza; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt az Europollal és gondoskodjanak a módszeres és gyors adatcseréről;

| 115. | emlékeztet arra, hogy egy vízumliberalizációs megállapodás megkötése előtt a Bizottság fel kell mérnie, hogy milyen kockázatokat jelent az érintett harmadik ország az illegális bevándorlás szempontjából; kiemeli azt a tényt, hogy az emberkereskedő hálózatok is használhatják a legális migrációs utakat; kéri ezért a Bizottságot, hogy az emberkereskedelemben érintett harmadik országok tényleges együttműködését vegye fel a vízumliberalizációs megállapodások megkötéséhez teljesítendő követelmények közé; |
| --- | --- |

115.

emlékeztet arra, hogy egy vízumliberalizációs megállapodás megkötése előtt a Bizottság fel kell mérnie, hogy milyen kockázatokat jelent az érintett harmadik ország az illegális bevándorlás szempontjából; kiemeli azt a tényt, hogy az emberkereskedő hálózatok is használhatják a legális migrációs utakat; kéri ezért a Bizottságot, hogy az emberkereskedelemben érintett harmadik országok tényleges együttműködését vegye fel a vízumliberalizációs megállapodások megkötéséhez teljesítendő követelmények közé;

| 116. | rámutat arra, hogy az EU-nak egy jogilag kötelező erejű és kötelező jogalkotási megközelítést kell követnie az áttelepítéssel kapcsolatban a Bizottság migrációra vonatkozó programjával összhangban; rámutat arra, hogy a humanitárius befogadás az áttelepítést kiegészítő lehetőségként használható fel annak érdekében, hogy a leginkább kiszolgáltatott személyek, pl. a kísérő nélküli kiskorúak, a fogyatékkal élő vagy sürgős orvosi beavatkozásra szoruló menekültek sürgős, gyakran időszakos védelemben részesülhessenek; |
| --- | --- |

116.

rámutat arra, hogy az EU-nak egy jogilag kötelező erejű és kötelező jogalkotási megközelítést kell követnie az áttelepítéssel kapcsolatban a Bizottság migrációra vonatkozó programjával összhangban; rámutat arra, hogy a humanitárius befogadás az áttelepítést kiegészítő lehetőségként használható fel annak érdekében, hogy a leginkább kiszolgáltatott személyek, pl. a kísérő nélküli kiskorúak, a fogyatékkal élő vagy sürgős orvosi beavatkozásra szoruló menekültek sürgős, gyakran időszakos védelemben részesülhessenek;

| 117. | felszólítja az Uniót, hogy harmadik országokkal közösen dolgozzon ki kvalitatív és kvantitatív adatok összegyűjtésére és az emberkereskedelem elemzésére szolgáló szabványosított rendszereket, közös, vagy legalábbis összehasonlítható sablon kidolgozása érdekében az Unióban és harmadik országokban, az emberkereskedelem összes aspektusára vonatkozó adatok összegyűjtése és elemzése céljából; hangsúlyozza, hogy elégséges pénzalapot kell hozzárendelni az emberkereskedelemmel kapcsolatos adatok összegyűjtéséhez és kutatásához; |
| --- | --- |

117.

felszólítja az Uniót, hogy harmadik országokkal közösen dolgozzon ki kvalitatív és kvantitatív adatok összegyűjtésére és az emberkereskedelem elemzésére szolgáló szabványosított rendszereket, közös, vagy legalábbis összehasonlítható sablon kidolgozása érdekében az Unióban és harmadik országokban, az emberkereskedelem összes aspektusára vonatkozó adatok összegyűjtése és elemzése céljából; hangsúlyozza, hogy elégséges pénzalapot kell hozzárendelni az emberkereskedelemmel kapcsolatos adatok összegyűjtéséhez és kutatásához;

| 118. | ösztönzi az EU-t, hogy dolgozzon ki a 2016 utáni időszakra szóló új emberkereskedelem elleni stratégiát erőteljesebb és célirányosabb külső dimenzióval, amely elsődlegességet biztosít a nem uniós származási, tranzit- és célországokban a partnerségek kialakításának a helyi civil társadalommal, a kormányokkal és a magánszférával, valamint az emberkereskedelem pénzügyi és gazdasági aspektusai kezelésének; |
| --- | --- |

118.

ösztönzi az EU-t, hogy dolgozzon ki a 2016 utáni időszakra szóló új emberkereskedelem elleni stratégiát erőteljesebb és célirányosabb külső dimenzióval, amely elsődlegességet biztosít a nem uniós származási, tranzit- és célországokban a partnerségek kialakításának a helyi civil társadalommal, a kormányokkal és a magánszférával, valamint az emberkereskedelem pénzügyi és gazdasági aspektusai kezelésének;

o

o o

| 119. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) és az EU küldöttségeinek. |
| --- | --- |

119.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) és az EU küldöttségeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0470.

(2)  Lásd a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) emberkereskedelem elleni fellépésről és a kiszolgáltatott migránsoknak nyújtott támogatásról szóló, 2011-es éves tevékenységi jelentésének 23. oldalát.

---

2016. július 6., szerda

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/64

---

P8_TA(2016)0309

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítéséről: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően (2015/2353(INI))

(2018/C 101/05)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az EUMSZ 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Tanács 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom határozatára az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom határozatára az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel „A 2014–2020. évi többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalások: megszerzett tapasztalatok és a továbbvezető út” című, 2014. április 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020. évi többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalások: megszerzett tapasztalatok és a továbbvezető út” című, 2014. április 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a nemzeti kormányokat képviselő intézmények közötti kapcsolatokról szóló, 2013. december 12-i állásfoglalásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a nemzeti kormányokat képviselő intézmények közötti kapcsolatokról szóló, 2013. december 12-i állásfoglalásra (7),

| — | tekintettel a 2014–2020. évi többéves pénzügyi keretről szóló 2013. november 19-i állásfoglalására (8), és a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodással kapcsolatos állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020. évi többéves pénzügyi keretről szóló 2013. november 19-i állásfoglalására (8), és a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodással kapcsolatos állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a 2014–2020. évi többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalásokra vonatkozó politikai megállapodásról szóló, 2013. július 3-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020. évi többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalásokra vonatkozó politikai megállapodásról szóló, 2013. július 3-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a 2014–2020. évi többéves pénzügyi keret pozitív végkifejletének elérésére vonatkozó érdekekről szóló, 2012. október 23-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020. évi többéves pénzügyi keret pozitív végkifejletének elérésére vonatkozó érdekekről szóló, 2012. október 23-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (TPK) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (TPK) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a többéves pénzügyi kerethez csatolt, a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló intézményközi közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a többéves pénzügyi kerethez csatolt, a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló intézményközi közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2016. június 15-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2016. június 15-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0224/2016),

| A. | mivel a jelenlegi többéves pénzügyi keretet (TPK) most fogadták el első alkalommal a Lisszaboni Szerződés új rendelkezései szerint, amely szerint a Tanács, különleges jogalkotási eljárás keretében cselekedve, egyhangúlag fogadja el a többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendeletet, az Európai Parlament beleegyezésének megszerzése után; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi többéves pénzügyi keretet (TPK) most fogadták el első alkalommal a Lisszaboni Szerződés új rendelkezései szerint, amely szerint a Tanács, különleges jogalkotási eljárás keretében cselekedve, egyhangúlag fogadja el a többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendeletet, az Európai Parlament beleegyezésének megszerzése után;

| B. | mivel a jelenlegi – 2013-ban elfogadott – többéves pénzügyi keret az elfogadás idején érvényes uniós prioritásokat tükrözi; mivel az EU a következő években továbbra is olyan kihívásokkal néz szembe, amelyekkel nem számoltak a többéves pénzügyi keret jóváhagyásakor; mivel az uniós finanszírozási prioritások megszaporodtak, miközben a többéves pénzügyi keret változatlan maradt; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenlegi – 2013-ban elfogadott – többéves pénzügyi keret az elfogadás idején érvényes uniós prioritásokat tükrözi; mivel az EU a következő években továbbra is olyan kihívásokkal néz szembe, amelyekkel nem számoltak a többéves pénzügyi keret jóváhagyásakor; mivel az uniós finanszírozási prioritások megszaporodtak, miközben a többéves pénzügyi keret változatlan maradt;

| C. | mivel az új pénzügyi keret demokratikus legitimitásának biztosítása érdekében, és hogy az új Bizottság és az újonnan megválasztott Parlament lehetőséget kapjon az Unió politikai és költségvetési prioritásainak újbóli megerősítésére és kiértékelésére azáltal, hogy ennek megfelelően kiigazítja a többéves pénzügyi keretet, a Parlament követelte egy választások utáni átdolgozási záradék beillesztését; |
| --- | --- |

C.

mivel az új pénzügyi keret demokratikus legitimitásának biztosítása érdekében, és hogy az új Bizottság és az újonnan megválasztott Parlament lehetőséget kapjon az Unió politikai és költségvetési prioritásainak újbóli megerősítésére és kiértékelésére azáltal, hogy ennek megfelelően kiigazítja a többéves pénzügyi keretet, a Parlament követelte egy választások utáni átdolgozási záradék beillesztését;

| D. | mivel a 2014–2020. évi többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás egy hosszú és fáradságos tárgyalási folyamat eredményeként született meg, amelyre rendkívül bonyolult társadalmi, gazdasági és pénzügyi helyzetben került sor; mivel ennek következtében a többéves pénzügyi keret általános színvonala ténylegesen csökkent az előző tervezési időszakhoz képest; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2014–2020. évi többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás egy hosszú és fáradságos tárgyalási folyamat eredményeként született meg, amelyre rendkívül bonyolult társadalmi, gazdasági és pénzügyi helyzetben került sor; mivel ennek következtében a többéves pénzügyi keret általános színvonala ténylegesen csökkent az előző tervezési időszakhoz képest;

| E. | mivel politikailag szembenézve azzal, hogy lehetetlen megváltoztatni a többéves pénzügyi keretnek az Európai Tanács által elfogadott általános számadatait, a Parlament sikeres tárgyalások eredményeként beillesztett egy különleges cikket a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe, a többéves pénzügyi keret kötelező és átfogó felülvizsgálatáról, illetve átdolgozásáról, új és továbbfejlesztett rugalmassági rendelkezések létrehozásáról, és a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport felállításáról; |
| --- | --- |

E.

mivel politikailag szembenézve azzal, hogy lehetetlen megváltoztatni a többéves pénzügyi keretnek az Európai Tanács által elfogadott általános számadatait, a Parlament sikeres tárgyalások eredményeként beillesztett egy különleges cikket a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe, a többéves pénzügyi keret kötelező és átfogó felülvizsgálatáról, illetve átdolgozásáról, új és továbbfejlesztett rugalmassági rendelkezések létrehozásáról, és a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport felállításáról;

A félidős felülvizsgálat és átdolgozás jogi keretei és hatálya

| 1. | emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2. cikkével összhangban a Bizottság 2016 vége előtt benyújtja a többéves pénzügyi keret működésének kötelező felülvizsgálatát, az akkor uralkodó gazdasági helyzet, valamint a legújabb makroökonómiai előrejelzések teljes körű figyelembevételével, és hogy ehhez a felülvizsgálathoz szükség esetén a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet átdolgozására vonatkozó jogalkotási javaslatot is csatolni kell; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2. cikkével összhangban a Bizottság 2016 vége előtt benyújtja a többéves pénzügyi keret működésének kötelező felülvizsgálatát, az akkor uralkodó gazdasági helyzet, valamint a legújabb makroökonómiai előrejelzések teljes körű figyelembevételével, és hogy ehhez a felülvizsgálathoz szükség esetén a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet átdolgozására vonatkozó jogalkotási javaslatot is csatolni kell;

| 2. | e tekintetben úgy véli, hogy míg a felülvizsgálat célja a többéves pénzügyi keret működésének felmérése és kiértékelése a végrehajtáshoz, az új gazdasági feltételekhez, és más új fejleményekhez képest, és ilyen módon a jogalkotási állapot fenntartása, az átdolgozás magába foglalja a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítását, ami viszont magába foglalja (a jogszabályi rendelkezések mellett) a többéves pénzügyi keret felső határait, az EUMSZ 312. cikkének és a többéves pénzügyi keret átdolgozásának hatókörére vonatkozó korlátozások tiszteletben tartása alapján, amelyet a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2. cikkének utolsó mondata előír; emlékeztet arra, hogy ez a cikk kiköti, hogy az előzetesen előirányzott nemzeti keretösszegek ilyen átdolgozás révén nem csökkenthetők; kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keret átdolgozás tekintetében nem állapítottak meg egyéb korlátozást, ezért lehetőség van a többéves pénzügyi keret felső határainak megemelésére; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az EUMSZ 323. cikke előírja, hogy gondoskodni kell a harmadik felekkel kapcsolatos uniós jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközökről; |
| --- | --- |

2.

e tekintetben úgy véli, hogy míg a felülvizsgálat célja a többéves pénzügyi keret működésének felmérése és kiértékelése a végrehajtáshoz, az új gazdasági feltételekhez, és más új fejleményekhez képest, és ilyen módon a jogalkotási állapot fenntartása, az átdolgozás magába foglalja a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítását, ami viszont magába foglalja (a jogszabályi rendelkezések mellett) a többéves pénzügyi keret felső határait, az EUMSZ 312. cikkének és a többéves pénzügyi keret átdolgozásának hatókörére vonatkozó korlátozások tiszteletben tartása alapján, amelyet a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2. cikkének utolsó mondata előír; emlékeztet arra, hogy ez a cikk kiköti, hogy az előzetesen előirányzott nemzeti keretösszegek ilyen átdolgozás révén nem csökkenthetők; kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keret átdolgozás tekintetében nem állapítottak meg egyéb korlátozást, ezért lehetőség van a többéves pénzügyi keret felső határainak megemelésére; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az EUMSZ 323. cikke előírja, hogy gondoskodni kell a harmadik felekkel kapcsolatos uniós jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközökről;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 311. cikkének értelmében az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről; ezért úgy véli, hogy amennyiben a felülvizsgálat arra a következtetésre jut, hogy a jelenlegi felső határok túl alacsonyak voltak, akkor elsődleges jogi követelmény lesz a felső határok megemelése; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 311. cikkének értelmében az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről; ezért úgy véli, hogy amennyiben a felülvizsgálat arra a következtetésre jut, hogy a jelenlegi felső határok túl alacsonyak voltak, akkor elsődleges jogi követelmény lesz a felső határok megemelése;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 17. cikke lehetőséget biztosít a többéves pénzügyi keret átdolgozására előre nem látható körülmények bekövetkezése esetén; rámutat a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2013-as elfogadása óta az Uniót érő válságok mértékére; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 17. cikke lehetőséget biztosít a többéves pénzügyi keret átdolgozására előre nem látható körülmények bekövetkezése esetén; rámutat a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2013-as elfogadása óta az Uniót érő válságok mértékére;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az állásfoglalás hatóköre a többéves pénzügyi keret működésének tisztán költségvetési szempontú elemzésére terjed ki, és hogy ez nem érinti az ágazati jogszabályok jogi alapjait; megjegyzi azonban, hogy sok uniós politika és program rendelkezik saját felülvizsgálati és átdolgozási követelményeiről, alapvetően 2017-re beütemezve; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az állásfoglalás hatóköre a többéves pénzügyi keret működésének tisztán költségvetési szempontú elemzésére terjed ki, és hogy ez nem érinti az ágazati jogszabályok jogi alapjait; megjegyzi azonban, hogy sok uniós politika és program rendelkezik saját felülvizsgálati és átdolgozási követelményeiről, alapvetően 2017-re beütemezve;

I.   
  A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata – az első évek kiértékelése

| 6. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret 2016. évi felülvizsgálatának számba kell vennie számos súlyos válságot és új politikai kezdeményezést és azok költségvetési következményeit, amelyekkel a többéves pénzügyi keret elfogadásakor nem számoltak; megemlíti többek között a migrációt és a menekültválságot, a külső vészhelyzeteket, a belső biztonsági kérdéseket, a mezőgazdasági válságot, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) finanszírozását, az uniós költségvetés kifizetési válságát, a munkanélküliség tartósan magas szintjét, különösen a fiatalok körében, valamint a szegénységet és a társadalmi kirekesztést; rámutat továbbá a közelmúltban elfogadott nemzetközi éghajlatváltozási megállapodásra és a fejlesztési politikára nehezedő egyre nagyobb nyomásra; megállapítja, hogy a további sürgető szükségletek finanszírozása érdekében szükségesnek tartották, hogy példátlan mértékben támaszkodjunk a többéves pénzügyi keret rugalmassági mechanizmusaira és különleges eszközeire, mivel a többéves pénzügyi keret felső határai túlságosan szorosnak bizonyultak egyes fejezetekben; úgy véli, hogy az elmúlt két évben a többéves pénzügyi keret lényegében teljesítőképességének határain mozog; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret 2016. évi felülvizsgálatának számba kell vennie számos súlyos válságot és új politikai kezdeményezést és azok költségvetési következményeit, amelyekkel a többéves pénzügyi keret elfogadásakor nem számoltak; megemlíti többek között a migrációt és a menekültválságot, a külső vészhelyzeteket, a belső biztonsági kérdéseket, a mezőgazdasági válságot, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) finanszírozását, az uniós költségvetés kifizetési válságát, a munkanélküliség tartósan magas szintjét, különösen a fiatalok körében, valamint a szegénységet és a társadalmi kirekesztést; rámutat továbbá a közelmúltban elfogadott nemzetközi éghajlatváltozási megállapodásra és a fejlesztési politikára nehezedő egyre nagyobb nyomásra; megállapítja, hogy a további sürgető szükségletek finanszírozása érdekében szükségesnek tartották, hogy példátlan mértékben támaszkodjunk a többéves pénzügyi keret rugalmassági mechanizmusaira és különleges eszközeire, mivel a többéves pénzügyi keret felső határai túlságosan szorosnak bizonyultak egyes fejezetekben; úgy véli, hogy az elmúlt két évben a többéves pénzügyi keret lényegében teljesítőképességének határain mozog;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek az uniós szakpolitikák politikai és stratégiai prioritásaihoz kell igazodnia, valamint biztosítania kell a hosszú távú prioritások és az új kihívások közötti egyensúlyt; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek alapvető szerepet kell játszania a közösen elfogadott Európa 2020 stratégia megvalósításában, amely jelzi a költségvetés fő irányvonalait és megadja annak átfogó prioritását; ezért úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának egy arra vonatkozó minőségi elemzésre is ki kell terjednie, hogy elérték-e, illetve milyen mértékben érték el az e stratégiában meghatározott célokat; kitart amellett, hogy ehhez az értékeléshez olyan előrejelzéseknek kell társulniuk, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret fennmaradó éveiben az e stratégia támogatására előirányzott pénzügyi erőforrások elegendőek lesznek-e annak sikeres megvalósíthatóságához; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek az uniós szakpolitikák politikai és stratégiai prioritásaihoz kell igazodnia, valamint biztosítania kell a hosszú távú prioritások és az új kihívások közötti egyensúlyt; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek alapvető szerepet kell játszania a közösen elfogadott Európa 2020 stratégia megvalósításában, amely jelzi a költségvetés fő irányvonalait és megadja annak átfogó prioritását; ezért úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának egy arra vonatkozó minőségi elemzésre is ki kell terjednie, hogy elérték-e, illetve milyen mértékben érték el az e stratégiában meghatározott célokat; kitart amellett, hogy ehhez az értékeléshez olyan előrejelzéseknek kell társulniuk, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret fennmaradó éveiben az e stratégia támogatására előirányzott pénzügyi erőforrások elegendőek lesznek-e annak sikeres megvalósíthatóságához;

A.   Kulcsfontosságú események és kihívások

Migrációs és menekültválság

| 8. | hangsúlyozza, hogy a Szíriában, a Közel-Keleten és Afrika egyes régióiban zajló konfliktusok példátlan mértékű humanitárius és migrációs következményeket idéztek elő; emlékeztet arra, hogy az Unióra közvetlen hatást gyakorol az a több mint egymillió menekült, aki csak 2015-ben elérte Európát, és az elkövetkező években még több érkezőre számítanak; emlékeztet arra, hogy ez a válság súlyos pénzügyi válaszokat váltott ki az Unió részéről, és ezért jelentős hatást gyakorolt az Unió költségvetésére, különös tekintettel a 3. fejezetre (Biztonság és uniós polgárság) és a 4. fejezetre (Globális Európa); |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a Szíriában, a Közel-Keleten és Afrika egyes régióiban zajló konfliktusok példátlan mértékű humanitárius és migrációs következményeket idéztek elő; emlékeztet arra, hogy az Unióra közvetlen hatást gyakorol az a több mint egymillió menekült, aki csak 2015-ben elérte Európát, és az elkövetkező években még több érkezőre számítanak; emlékeztet arra, hogy ez a válság súlyos pénzügyi válaszokat váltott ki az Unió részéről, és ezért jelentős hatást gyakorolt az Unió költségvetésére, különös tekintettel a 3. fejezetre (Biztonság és uniós polgárság) és a 4. fejezetre (Globális Európa);

| 9. | emlékeztet arra, hogy 2015 folyamán az európai migrációs stratégiának megfelelően jóváhagyott kiegészítő intézkedések azonnali költségvetési hatásokkal jártak, és ez különösen visszatükröződött az 5/2015. és a 7/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben; ezenkívül emlékeztet arra, hogy jóváhagyták a 2016. évi uniós költségvetés 1 506 millió eurós kiegészítésének felhasználását a rugalmassági eszköz mozgósításával, hogy ezzel kiegészítő erőforrásokat biztosítsanak a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos, a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) alapján meghozott intézkedések finanszírozásához, ilyen például a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF) megnövelése, valamint erőforrások biztosítása a migrációval kapcsolatos három ügynökség, nevezetesen a Frontex, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) és az Europol számára; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy 2015 folyamán az európai migrációs stratégiának megfelelően jóváhagyott kiegészítő intézkedések azonnali költségvetési hatásokkal jártak, és ez különösen visszatükröződött az 5/2015. és a 7/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben; ezenkívül emlékeztet arra, hogy jóváhagyták a 2016. évi uniós költségvetés 1 506 millió eurós kiegészítésének felhasználását a rugalmassági eszköz mozgósításával, hogy ezzel kiegészítő erőforrásokat biztosítsanak a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos, a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) alapján meghozott intézkedések finanszírozásához, ilyen például a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF) megnövelése, valamint erőforrások biztosítása a migrációval kapcsolatos három ügynökség, nevezetesen a Frontex, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) és az Europol számára;

| 10. | megjegyzi, hogy a fent említett költségvetési döntések teljesen kimerítették az ezen fejezet alapján rendelkezésre álló szűkös kereteket, és valójában a 3. fejezet felső határértékének átdolgozásához vezettek; ezenkívül felhívja a figyelmet a Bizottság új javaslataira, amelyektől azt várja, hogy hatást gyakorol az Unió költségvetésére, különös tekintettel a Dublin III. rendelet átdolgozására irányuló javaslatra, amelynek a többéves pénzügyi keret fennmaradó időszakára vonatkozó teljes költségevetési vonzata 1 829 millió EUR, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló javaslatra, 1 212 millió eurós teljes költségvetéssel a többéves pénzügyi keret hátralévő részére és az új vészhelyzeti támogató mechanizmusra, amely a becslések szerint legalább 700 millió eurós hatást gyakorol a 2016–2018. közötti időszakban; hangsúlyozza, hogy a helyzet annyira kritikus, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) számára 2015 novemberében jóváhagyott további előirányzatokat 2016 márciusában csökkenteni kellett, a még sürgetőbb szükségletek finanszírozása érdekében, például humanitárius segítségnyújtás szükségessége az Unióban, amelyet a fentiekben említett új vészhelyzeti támogatási mechanizmus foglalkozik; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a fent említett költségvetési döntések teljesen kimerítették az ezen fejezet alapján rendelkezésre álló szűkös kereteket, és valójában a 3. fejezet felső határértékének átdolgozásához vezettek; ezenkívül felhívja a figyelmet a Bizottság új javaslataira, amelyektől azt várja, hogy hatást gyakorol az Unió költségvetésére, különös tekintettel a Dublin III. rendelet átdolgozására irányuló javaslatra, amelynek a többéves pénzügyi keret fennmaradó időszakára vonatkozó teljes költségevetési vonzata 1 829 millió EUR, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló javaslatra, 1 212 millió eurós teljes költségvetéssel a többéves pénzügyi keret hátralévő részére és az új vészhelyzeti támogató mechanizmusra, amely a becslések szerint legalább 700 millió eurós hatást gyakorol a 2016–2018. közötti időszakban; hangsúlyozza, hogy a helyzet annyira kritikus, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) számára 2015 novemberében jóváhagyott további előirányzatokat 2016 márciusában csökkenteni kellett, a még sürgetőbb szükségletek finanszírozása érdekében, például humanitárius segítségnyújtás szükségessége az Unióban, amelyet a fentiekben említett új vészhelyzeti támogatási mechanizmus foglalkozik;

| 11. | úgy véli, hogy az európai migrációs és menekültválság megoldásához szolidaritáson és igazságos tehermegosztáson alapuló európai megközelítésre van szükség; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek támogatnia kell a tagállamokat a menekültek befogadásához kapcsolódó költségterhek mérséklése céljából, mivel ez enyhíteni fog a különösen nagy menekültbeáramlással küzdő tagállamokra nehezedő költségvetési nyomáson; hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés szinergiákat fog teremteni, ráadásul minden tagállam számára hatékony és költséghatékony; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az európai migrációs és menekültválság megoldásához szolidaritáson és igazságos tehermegosztáson alapuló európai megközelítésre van szükség; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek támogatnia kell a tagállamokat a menekültek befogadásához kapcsolódó költségterhek mérséklése céljából, mivel ez enyhíteni fog a különösen nagy menekültbeáramlással küzdő tagállamokra nehezedő költségvetési nyomáson; hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés szinergiákat fog teremteni, ráadásul minden tagállam számára hatékony és költséghatékony;

| 12. | hangsúlyozza, hogy jelentős, de még mindig nem elegendő költségvetési eszközöket vetettek be a menekült- és migrációs válság kiváltó okainak a 4. fejezetben szereplő különleges uniós programok megerősítésén keresztül történő megoldása érdekében; emlékeztet a meghozott intézkedésekre, például arra, hogy 2015 folyamán 170 millió eurót átcsoportosítottak a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos tevékenységek javára, ezenkívül 2016-ban jóváhagytak további 130 millió eurót a 4. fejezet alapján a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos tevékenységekhez, továbbá átcsoportosítottak 430 millió eurót az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, a fejlesztési együttműködési eszköz és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz alatt; emlékeztet továbbá, hogy a migráció és a menekültválság külső dimenziójának megoldása érdekében a Bizottság több különféle további javaslatot tett, amelyek hatást gyakorolnak az Unió költségvetésére, ilyen például az uniós vagyonkezelő alapok létrehozására vonatkozó javaslat (a Madad vagyonkezelő alap és a vészhelyzeti vagyonkezelő alap Afrika számára, amelynek becsült kezdeti költségvetési hatása 570 millió, illetve 405 millió euró), valamint a törökországi menekültügyi program, amelyre egymilliárd eurót különítettek el az Unió költségvetéséből, nem számítva a lehetséges további kiadásokat; hangsúlyozza, hogy további nyomások fognak nehezedni az Unió költségvetésére a Bizottság által bejelentett további tervezett cselekvések miatt, ilyen például a „Londoni kötelezettségvállalás”, vagy például a 2016. március 18-án megrendezett EU-Törökország csúcstalálkozóból fakadó kötelezettségek; hangsúlyozza, hogy a későbbi pótlólagos költségvetési eszközöknek lehetővé kell tenniük a legkiszolgáltatottabb bevándorlók, különösen a nők és a gyermekek, valamint az LMBTI migránsok befogadását is; aggodalmának ad hangot azonban amiatt, hogy azoknak a problémáknak a nagyságrendje miatt, amelyekkel az Unió jelenleg szembenéz, esetleg további cselekvésekre is szükség lesz; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy jelentős, de még mindig nem elegendő költségvetési eszközöket vetettek be a menekült- és migrációs válság kiváltó okainak a 4. fejezetben szereplő különleges uniós programok megerősítésén keresztül történő megoldása érdekében; emlékeztet a meghozott intézkedésekre, például arra, hogy 2015 folyamán 170 millió eurót átcsoportosítottak a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos tevékenységek javára, ezenkívül 2016-ban jóváhagytak további 130 millió eurót a 4. fejezet alapján a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos tevékenységekhez, továbbá átcsoportosítottak 430 millió eurót az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, a fejlesztési együttműködési eszköz és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz alatt; emlékeztet továbbá, hogy a migráció és a menekültválság külső dimenziójának megoldása érdekében a Bizottság több különféle további javaslatot tett, amelyek hatást gyakorolnak az Unió költségvetésére, ilyen például az uniós vagyonkezelő alapok létrehozására vonatkozó javaslat (a Madad vagyonkezelő alap és a vészhelyzeti vagyonkezelő alap Afrika számára, amelynek becsült kezdeti költségvetési hatása 570 millió, illetve 405 millió euró), valamint a törökországi menekültügyi program, amelyre egymilliárd eurót különítettek el az Unió költségvetéséből, nem számítva a lehetséges további kiadásokat; hangsúlyozza, hogy további nyomások fognak nehezedni az Unió költségvetésére a Bizottság által bejelentett további tervezett cselekvések miatt, ilyen például a „Londoni kötelezettségvállalás”, vagy például a 2016. március 18-án megrendezett EU-Törökország csúcstalálkozóból fakadó kötelezettségek; hangsúlyozza, hogy a későbbi pótlólagos költségvetési eszközöknek lehetővé kell tenniük a legkiszolgáltatottabb bevándorlók, különösen a nők és a gyermekek, valamint az LMBTI migránsok befogadását is; aggodalmának ad hangot azonban amiatt, hogy azoknak a problémáknak a nagyságrendje miatt, amelyekkel az Unió jelenleg szembenéz, esetleg további cselekvésekre is szükség lesz;

| 13. | arra a következtetésre jut, hogy a migráns- és menekültválság mértékét és a Bizottság által e kérdés kezelése érdekében kezdeményezett intézkedések pénzügyi hatását nem lehetett előre látni a 2014–2020. évi többéves pénzügyi keret elfogadásának időpontjában; rávilágít arra, hogy az elégséges erőforrások hiánya miatt az Unió kénytelen volt a tagállamok, az uniós költségvetés és az Európai Fejlesztési Alap, konkrétan az uniós vagyonkezelő alapok (a Madad vagyonkezelő alap és a vészhelyzeti vagyonkezelő alap Afrika számára) és a törökországi menekültügyi program által közösen finanszírozott, ad hoc, „kisegítő” eszközöket létrehozni; emlékeztet arra, hogy a migrációs és menekültválság kezelését célzó általános költségvetési stratégia hiánya ahhoz vezetett, hogy az Európai Parlament kiszorul az uniós költségvetési források felhasználásával kapcsolatos döntésekből; kiemeli, hogy az ilyen eszközök elszaporodása elszámoltathatósági problémákat vet fel az EU-ban, amelyekkel foglalkozni kell; sajnálja, hogy a tagállamok mindezidáig nem teljesítették a vagyonkezelő alapok tekintetében várt hozzájárulásokat, és ez aláássa ezeknek az alapoknak a sikerét; ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek eleget hozzájárulási kötelezettségvállalásaiknak és teljesítsék feladataikat; |
| --- | --- |

13.

arra a következtetésre jut, hogy a migráns- és menekültválság mértékét és a Bizottság által e kérdés kezelése érdekében kezdeményezett intézkedések pénzügyi hatását nem lehetett előre látni a 2014–2020. évi többéves pénzügyi keret elfogadásának időpontjában; rávilágít arra, hogy az elégséges erőforrások hiánya miatt az Unió kénytelen volt a tagállamok, az uniós költségvetés és az Európai Fejlesztési Alap, konkrétan az uniós vagyonkezelő alapok (a Madad vagyonkezelő alap és a vészhelyzeti vagyonkezelő alap Afrika számára) és a törökországi menekültügyi program által közösen finanszírozott, ad hoc, „kisegítő” eszközöket létrehozni; emlékeztet arra, hogy a migrációs és menekültválság kezelését célzó általános költségvetési stratégia hiánya ahhoz vezetett, hogy az Európai Parlament kiszorul az uniós költségvetési források felhasználásával kapcsolatos döntésekből; kiemeli, hogy az ilyen eszközök elszaporodása elszámoltathatósági problémákat vet fel az EU-ban, amelyekkel foglalkozni kell; sajnálja, hogy a tagállamok mindezidáig nem teljesítették a vagyonkezelő alapok tekintetében várt hozzájárulásokat, és ez aláássa ezeknek az alapoknak a sikerét; ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek eleget hozzájárulási kötelezettségvállalásaiknak és teljesítsék feladataikat;

A beruházások alacsony szintje

| 14. | emlékeztet arra, hogy a globális gazdasági és pénzügyi válság kirobbanása óta az Unió a beruházások alacsony és elégtelen szintje miatt szenved; különösen felhívja a figyelmet arra, hogy 2014-ben az összes beruházás 15 %-kal elmaradt a 2007. évi szinthez képest, amely 430 milliárd EUR beruházás-visszaesésnek felel meg; úgy véli, hogy a beruházások alacsony szintje lassítja a gazdasági fellendülést, és közvetlen kihatásai vannak a növekedésre, a munkahelyekre és a versenyképességre; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a globális gazdasági és pénzügyi válság kirobbanása óta az Unió a beruházások alacsony és elégtelen szintje miatt szenved; különösen felhívja a figyelmet arra, hogy 2014-ben az összes beruházás 15 %-kal elmaradt a 2007. évi szinthez képest, amely 430 milliárd EUR beruházás-visszaesésnek felel meg; úgy véli, hogy a beruházások alacsony szintje lassítja a gazdasági fellendülést, és közvetlen kihatásai vannak a növekedésre, a munkahelyekre és a versenyképességre;

| 15. | hangsúlyozza, hogy válaszul erre a nyomasztó problémára, az új Bizottság 2014-ben javaslatot tett egy európai beruházási tervre és az ESBA létrehozására, 315 milliárd EUR mozgósítása céljából, a reálgazdaságban végrehajtott új beruházásként; megismétli az ESBA iránti erős elkötelezettségét, amely várhatóan erőteljes és célzott lendületet fog adni a növekedést és a munkahelyteremtést előmozdító gazdasági szektornak; megállapítja, hogy már jelentős számú projektet jóváhagytak, amelyek végrehajtása folyamatban van; megjegyzi, hogy az Unió által az ESBA számára nyújtott garanciát az Unió költségvetésében elkülönített 8 milliárd eurós garanciaalap fedezi; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy válaszul erre a nyomasztó problémára, az új Bizottság 2014-ben javaslatot tett egy európai beruházási tervre és az ESBA létrehozására, 315 milliárd EUR mozgósítása céljából, a reálgazdaságban végrehajtott új beruházásként; megismétli az ESBA iránti erős elkötelezettségét, amely várhatóan erőteljes és célzott lendületet fog adni a növekedést és a munkahelyteremtést előmozdító gazdasági szektornak; megállapítja, hogy már jelentős számú projektet jóváhagytak, amelyek végrehajtása folyamatban van; megjegyzi, hogy az Unió által az ESBA számára nyújtott garanciát az Unió költségvetésében elkülönített 8 milliárd eurós garanciaalap fedezi;

| 16. | emlékeztet arra, hogy ennek a kiegészítő finanszírozásnak a biztosítása érdekében 2,2 milliárd, illetve 2,8 milliárd euróval csökkentették két jelentős uniós program: a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) pénzügyi támogatását, míg a fennmaradó 3 milliárd eurót a TPK fel nem használt tartalékából fedezik; hangsúlyozza a Parlamentnek az ESBA-tárgyalások alatt amellett tanúsított elkötelezettségét, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék az erre a két programra gyakorolt negatív hatásokat, amelyeknek pénzügyi kereteiről csak 2013-ban döntöttek és amelyet már a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások során is jelentős mértékben csökkentettek a bizottsági javaslathoz képest; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy ennek a kiegészítő finanszírozásnak a biztosítása érdekében 2,2 milliárd, illetve 2,8 milliárd euróval csökkentették két jelentős uniós program: a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) pénzügyi támogatását, míg a fennmaradó 3 milliárd eurót a TPK fel nem használt tartalékából fedezik; hangsúlyozza a Parlamentnek az ESBA-tárgyalások alatt amellett tanúsított elkötelezettségét, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék az erre a két programra gyakorolt negatív hatásokat, amelyeknek pénzügyi kereteiről csak 2013-ban döntöttek és amelyet már a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások során is jelentős mértékben csökkentettek a bizottsági javaslathoz képest;

| 17. | sajnálja, hogy gyakran az uniós költségvetés kutatásra és innovációra szánt része érzi meg először a költségvetéssel kapcsolatos intézkedéseket; megjegyzi, hogy a kutatási és innovációs programok uniós hozzáadott értéket teremtenek, és kiemeli e programok kulcsfontosságú szerepét a versenyképesség támogatása, és ezáltal a jövőbeli növekedés és az Unió hosszú távú jóléte szempontjából; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy gyakran az uniós költségvetés kutatásra és innovációra szánt része érzi meg először a költségvetéssel kapcsolatos intézkedéseket; megjegyzi, hogy a kutatási és innovációs programok uniós hozzáadott értéket teremtenek, és kiemeli e programok kulcsfontosságú szerepét a versenyképesség támogatása, és ezáltal a jövőbeli növekedés és az Unió hosszú távú jóléte szempontjából;

| 18. | ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 15. cikke szerint 2014-2015-ben előreütemezték a Horizont 2020 erőforrásait (200 millió EUR az Európai Kutatási Tanács és a Marie Curie cselekvések számára) és a COSME erőforrásait (50 millió EUR), hogy ezzel részben ellentételezzék a 2013–2014. évi előirányzatok csökkentését; megjegyzi, hogy ez az előreütemezés nem változtatja meg a programok teljes pénzügyi keretösszegét, ami a többéves pénzügyi keret második felében kevesebb előirányzathoz vezet; hangsúlyozza azonban, hogy a Horizont 2020 és a COSME előreütemezését teljesen kimerítették, ilyen módon bizonyítva ezeknek a programoknak az erős teljesítményét és még több forrás felszívásával kapcsolatos képességeit; |
| --- | --- |

18.

ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 15. cikke szerint 2014-2015-ben előreütemezték a Horizont 2020 erőforrásait (200 millió EUR az Európai Kutatási Tanács és a Marie Curie cselekvések számára) és a COSME erőforrásait (50 millió EUR), hogy ezzel részben ellentételezzék a 2013–2014. évi előirányzatok csökkentését; megjegyzi, hogy ez az előreütemezés nem változtatja meg a programok teljes pénzügyi keretösszegét, ami a többéves pénzügyi keret második felében kevesebb előirányzathoz vezet; hangsúlyozza azonban, hogy a Horizont 2020 és a COSME előreütemezését teljesen kimerítették, ilyen módon bizonyítva ezeknek a programoknak az erős teljesítményét és még több forrás felszívásával kapcsolatos képességeit;

| 19. | továbbá mély aggodalommal jegyzi meg, hogy a Horizont 2020 sikerességi aránya 13 %-ra csökkent az elődje (FP7) által az előző tervezési időszakban elért 20-22 %-ról; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ennek eredményeként kevesebb magas színvonalú projekt részesül uniós finanszírozásban a kutatás és az innováció területén; hasonló módon azt is megjegyzi, hogy az elégtelen költségvetési finanszírozás miatt sok, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel (CEF) kapcsolatos magas színvonalú pályázatot elutasítanak; |
| --- | --- |

19.

továbbá mély aggodalommal jegyzi meg, hogy a Horizont 2020 sikerességi aránya 13 %-ra csökkent az elődje (FP7) által az előző tervezési időszakban elért 20-22 %-ról; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ennek eredményeként kevesebb magas színvonalú projekt részesül uniós finanszírozásban a kutatás és az innováció területén; hasonló módon azt is megjegyzi, hogy az elégtelen költségvetési finanszírozás miatt sok, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel (CEF) kapcsolatos magas színvonalú pályázatot elutasítanak;

Ifjúsági munkanélküliség

| 20. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség továbbra is drámaian magas, és ez jelenti az Unió egyik legszorítóbb és legsúlyosabb mai problémáját; kiemeli, hogy 4,4 millió, 25 évnél fiatalabb embernek nem volt munkája szerte az Unióban 2016 februárjában, és hogy ez több tagállamban 40 %-nál magasabb aránynak felel meg, illetve ez az EU egyes régióiban több mint 60 %; hangsúlyozza, hogy az EU-ban a foglalkoztatási arány jóval az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzés alatt van; következésképpen kiemeli, hogy túl sok fiatalt érint a társadalmi kirekesztés veszélye, és konkrétabb fellépésekre van szükség a NEET-fiatalok (nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok) bevonása érdekében; kiemeli, hogy a magas végzettségű és jól képzett emberi erőforrások mennyisége komoly hatást gyakorol Európa versenyképességére, innovációs képességére és termelékenységére, valamint e tekintetben hangsúlyozza az oktatásba, képzésbe, fiatalokba és kultúrába irányuló beruházások szükségességét; elismeri továbbá az EU 2010–2018-as időszakra szóló ifjúsági stratégiájának fontosságát; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség továbbra is drámaian magas, és ez jelenti az Unió egyik legszorítóbb és legsúlyosabb mai problémáját; kiemeli, hogy 4,4 millió, 25 évnél fiatalabb embernek nem volt munkája szerte az Unióban 2016 februárjában, és hogy ez több tagállamban 40 %-nál magasabb aránynak felel meg, illetve ez az EU egyes régióiban több mint 60 %; hangsúlyozza, hogy az EU-ban a foglalkoztatási arány jóval az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzés alatt van; következésképpen kiemeli, hogy túl sok fiatalt érint a társadalmi kirekesztés veszélye, és konkrétabb fellépésekre van szükség a NEET-fiatalok (nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok) bevonása érdekében; kiemeli, hogy a magas végzettségű és jól képzett emberi erőforrások mennyisége komoly hatást gyakorol Európa versenyképességére, innovációs képességére és termelékenységére, valamint e tekintetben hangsúlyozza az oktatásba, képzésbe, fiatalokba és kultúrába irányuló beruházások szükségességét; elismeri továbbá az EU 2010–2018-as időszakra szóló ifjúsági stratégiájának fontosságát;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az Unió költségvetése jelentős mértékben hozzájárul a munkanélküliség elleni küzdelemhez, különösen az Európai Szociális Alapon (ESZA) és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésen keresztül; rámutat a Bizottság arra vonatkozó jelzésére, hogy a végrehajtó hatóságok kijelölése jelentős kihívást jelentett a programok pénzügyi folyamatai szempontjából; hangsúlyozza azt is, hogy a hatóságok kijelölésének és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának kezdeti késedelmei ellenére a jelenlegi adatok (részben az e program előfinanszírozási rátájának jelentős növelése révén elért) teljes felvevőképességet tükröznek; megjegyzi, hogy a Bizottság hamarosan elvégzi e kezdeményezés kiértékelését, és arra számít, hogy bevezetik a szükséges kiigazításokat a sikeres végrehajtás érdekében; véleménye szerint a javasolt strukturálisreform-támogató program valószínűsíthetően értékes hozzájárulást tudna nyújtani a tagállamok ezzel kapcsolatos igazgatási kapacitásainak javításához; hangsúlyozza az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés teljesítményének folyamatos értékelését az érintett érdekeltek, köztük az ifjúsági szervezetek részéről; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az Unió költségvetése jelentős mértékben hozzájárul a munkanélküliség elleni küzdelemhez, különösen az Európai Szociális Alapon (ESZA) és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésen keresztül; rámutat a Bizottság arra vonatkozó jelzésére, hogy a végrehajtó hatóságok kijelölése jelentős kihívást jelentett a programok pénzügyi folyamatai szempontjából; hangsúlyozza azt is, hogy a hatóságok kijelölésének és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának kezdeti késedelmei ellenére a jelenlegi adatok (részben az e program előfinanszírozási rátájának jelentős növelése révén elért) teljes felvevőképességet tükröznek; megjegyzi, hogy a Bizottság hamarosan elvégzi e kezdeményezés kiértékelését, és arra számít, hogy bevezetik a szükséges kiigazításokat a sikeres végrehajtás érdekében; véleménye szerint a javasolt strukturálisreform-támogató program valószínűsíthetően értékes hozzájárulást tudna nyújtani a tagállamok ezzel kapcsolatos igazgatási kapacitásainak javításához; hangsúlyozza az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés teljesítményének folyamatos értékelését az érintett érdekeltek, köztük az ifjúsági szervezetek részéről;

| 22. | különösen aggódik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés új, 2016. évi kötelezettségvállalási előirányzatainak hiánya miatt, mivel teljes eredeti költségkeretét előreütemezték 2014–2015-ben (a többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendelet 15. cikke); hangsúlyozza, hogy ennek az előreütemezésnek a támogatásával a Parlamentnek soha nem az volt a szándéka, hogy a kezdeményezést szüntessék meg alig két évvel a létrehozása után, és hogy a folytatás biztosítása céljából más TPK mechanizmusok – például a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék – lépjenek életbe; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékot eddig csak az ESBA finanszírozására vették igénybe; továbbá felhívja a figyelmet az előirányzatok előreütemezésére, ugyanazon cikk alapján, az Erasmus + esetében (150 millió EUR), ez egy másik olyan uniós program, amely jelentős mértékben hozzájárul a fiatalok foglalkoztathatóságának javításához, és amelyet ennek az időszaknak az első két évében teljes mértékben végrehajtottak; emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), szerint egy európai uniós szintű, hatékony ifjúsági garancia az euróövezet országaiban évente 21 milliárd EUR költséggel járna; |
| --- | --- |

22.

különösen aggódik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés új, 2016. évi kötelezettségvállalási előirányzatainak hiánya miatt, mivel teljes eredeti költségkeretét előreütemezték 2014–2015-ben (a többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendelet 15. cikke); hangsúlyozza, hogy ennek az előreütemezésnek a támogatásával a Parlamentnek soha nem az volt a szándéka, hogy a kezdeményezést szüntessék meg alig két évvel a létrehozása után, és hogy a folytatás biztosítása céljából más TPK mechanizmusok – például a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék – lépjenek életbe; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékot eddig csak az ESBA finanszírozására vették igénybe; továbbá felhívja a figyelmet az előirányzatok előreütemezésére, ugyanazon cikk alapján, az Erasmus + esetében (150 millió EUR), ez egy másik olyan uniós program, amely jelentős mértékben hozzájárul a fiatalok foglalkoztathatóságának javításához, és amelyet ennek az időszaknak az első két évében teljes mértékben végrehajtottak; emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), szerint egy európai uniós szintű, hatékony ifjúsági garancia az euróövezet országaiban évente 21 milliárd EUR költséggel járna;

Belső biztonság

| 23. | emlékeztet a Franciaországban és Belgiumban a közelmúltban elkövetett terrorista támadásokra és a más tagállamokban észlelt fokozott fenyegetettségi szintekre, amely összehangoltabb és megerősített uniós szintű cselekvésre és eszközökre szólít fel; hangsúlyozza, hogy az Uniónak rendelkezésére áll megfelelő eszközként a Belső Biztonsági Alap, és több – egyre nagyobb nyomás alatt álló – ügynökség is tevékenykedik ezen a területen; úgy véli, hogy több európai cselekvésre és ezért több finanszírozásra van szükség ezen a területen, hogy megfelelő választ adhassunk erre a fenyegetésre; hangsúlyozza, hogy az ezen a területen folytatott együttműködés a személyzeti állomány növelését teszi szükségessé az érintett ügynökségeknél, ami még nagyobb nyomást gyakorolhat az uniós költségvetésre, és ismét kéri a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja személyzeti állományának Europolon belüli korlátozott megerősítését, amelynek finanszírozása a Belső Biztonsági Alapból származó források átcsoportosításával történik; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet a Franciaországban és Belgiumban a közelmúltban elkövetett terrorista támadásokra és a más tagállamokban észlelt fokozott fenyegetettségi szintekre, amely összehangoltabb és megerősített uniós szintű cselekvésre és eszközökre szólít fel; hangsúlyozza, hogy az Uniónak rendelkezésére áll megfelelő eszközként a Belső Biztonsági Alap, és több – egyre nagyobb nyomás alatt álló – ügynökség is tevékenykedik ezen a területen; úgy véli, hogy több európai cselekvésre és ezért több finanszírozásra van szükség ezen a területen, hogy megfelelő választ adhassunk erre a fenyegetésre; hangsúlyozza, hogy az ezen a területen folytatott együttműködés a személyzeti állomány növelését teszi szükségessé az érintett ügynökségeknél, ami még nagyobb nyomást gyakorolhat az uniós költségvetésre, és ismét kéri a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja személyzeti állományának Europolon belüli korlátozott megerősítését, amelynek finanszírozása a Belső Biztonsági Alapból származó források átcsoportosításával történik;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az igazságügyi együttműködés megerősítését célzó jelenlegi fellépések és jogalkotási javaslatok alapján az Eurojustnak folyamatosan további pénzügyi és emberi erőforrásokra lesz szüksége, ami az uniós költségvetésre is ki fog hatni; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az igazságügyi együttműködés megerősítését célzó jelenlegi fellépések és jogalkotási javaslatok alapján az Eurojustnak folyamatosan további pénzügyi és emberi erőforrásokra lesz szüksége, ami az uniós költségvetésre is ki fog hatni;

Válságok a mezőgazdasági ágazatban

| 25. | hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitika (KAP) 2020-ig szóló feszes felső határértékei sokkal kisebb mozgásteret biztosítanak mint a korábbi többéves pénzügyi keret, miközben az ágazat több kihívással szembesül; emlékeztet arra, hogy ez a politika döntő fontosságú sok mezőgazdasági termelő jövedelmi helyzetét tekintve, különösen válság idején, és rámutat az éves felhasználás közel 100 %-ot elérő magas arányára; emlékeztet azokra a különféle válságokra, amelyekkel az európai gazdálkodóknak a jelenlegi többéves pénzügyi keret kezdete óta szembe kellett nézniük, különös tekintettel a tej-, a sertés-, a szarvasmarha-, a gyümölcs- és zöldségágazat válságára, és azokra a hosszú távú negatív hatásokra, amelyeket az orosz embargó által előidézett veszteségek a mezőgazdasági termékek területén az európai gazdálkodóknak okoztak; megemlíti a cukorkvóták 2017-es eltörlését és annak a cukorágazatra gyakorolt lehetséges hatását, kellő figyelmet szentelve a legkülső régiók sajátos igényeinek; kiemeli az ezekre a válságokra válaszként meghozott – a 2016. évi költségvetésben 500 millió eurót, a 2015. évi költségvetésben pedig 300 millió eurót kitevő – vészhelyzeti intézkedések költségvetésre gyakorolt hatását, amelyeket a 2. fejezeten belüli tartalékokból finanszíroztak; hangsúlyozza, hogy bármilyen erre vonatkozó csökkentés veszélybe sodorhatja az EU – különösen pedig a vidéki térségek – területi kohézióját; ellenez továbbá a mezőgazdasági politika ismét nemzeti hatáskörbe helyezése irányába történő minden elmozdulást, ami piactorzuláshoz és a mezőgazdasági termelők körében tisztességtelen versenyhez vezetne; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitika (KAP) 2020-ig szóló feszes felső határértékei sokkal kisebb mozgásteret biztosítanak mint a korábbi többéves pénzügyi keret, miközben az ágazat több kihívással szembesül; emlékeztet arra, hogy ez a politika döntő fontosságú sok mezőgazdasági termelő jövedelmi helyzetét tekintve, különösen válság idején, és rámutat az éves felhasználás közel 100 %-ot elérő magas arányára; emlékeztet azokra a különféle válságokra, amelyekkel az európai gazdálkodóknak a jelenlegi többéves pénzügyi keret kezdete óta szembe kellett nézniük, különös tekintettel a tej-, a sertés-, a szarvasmarha-, a gyümölcs- és zöldségágazat válságára, és azokra a hosszú távú negatív hatásokra, amelyeket az orosz embargó által előidézett veszteségek a mezőgazdasági termékek területén az európai gazdálkodóknak okoztak; megemlíti a cukorkvóták 2017-es eltörlését és annak a cukorágazatra gyakorolt lehetséges hatását, kellő figyelmet szentelve a legkülső régiók sajátos igényeinek; kiemeli az ezekre a válságokra válaszként meghozott – a 2016. évi költségvetésben 500 millió eurót, a 2015. évi költségvetésben pedig 300 millió eurót kitevő – vészhelyzeti intézkedések költségvetésre gyakorolt hatását, amelyeket a 2. fejezeten belüli tartalékokból finanszíroztak; hangsúlyozza, hogy bármilyen erre vonatkozó csökkentés veszélybe sodorhatja az EU – különösen pedig a vidéki térségek – területi kohézióját; ellenez továbbá a mezőgazdasági politika ismét nemzeti hatáskörbe helyezése irányába történő minden elmozdulást, ami piactorzuláshoz és a mezőgazdasági termelők körében tisztességtelen versenyhez vezetne;

Környezeti kihívások

| 26. | aggodalommal tölti el, hogy nem valósult meg az a célkitűzés, hogy (a jelenlegi többéves pénzügyi kereten belül) az uniós költségvetés legalább 20 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésre fordítsák, és hogy a Bizottság éghajlat-politikai szempontok általános érvényesítését szolgáló módszertanának számításai szerint a költségvetés mintegy 12,7 %-át fordították e célra; rámutat, hogy nagy szükség van az éghajlatváltozás elleni fellépés, a biológiai sokféleség védelmének és a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának finanszírozására, amelyet a jelenlegi globális felmelegedés hatásai tovább fog fokozni; különösen felhívja a figyelmet az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek (COP21) a közelmúltban, 2015-ben tartott párizsi konferenciáján elfogadott éghajlat-változási megállapodásra; |
| --- | --- |

26.

aggodalommal tölti el, hogy nem valósult meg az a célkitűzés, hogy (a jelenlegi többéves pénzügyi kereten belül) az uniós költségvetés legalább 20 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésre fordítsák, és hogy a Bizottság éghajlat-politikai szempontok általános érvényesítését szolgáló módszertanának számításai szerint a költségvetés mintegy 12,7 %-át fordították e célra; rámutat, hogy nagy szükség van az éghajlatváltozás elleni fellépés, a biológiai sokféleség védelmének és a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának finanszírozására, amelyet a jelenlegi globális felmelegedés hatásai tovább fog fokozni; különösen felhívja a figyelmet az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek (COP21) a közelmúltban, 2015-ben tartott párizsi konferenciáján elfogadott éghajlat-változási megállapodásra;

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 27. | emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika az Unió legfőbb beruházási politikája és eszköze az uniós régiók közötti gazdasági, társadalmi és területik különbségek csökkentésére és ezáltal az uniós polgárok életminőségének javítására; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika fontos szerepet játszik az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia megvalósításában, elsősorban az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésekre és a szociális célkitűzésekre szánt összegek egyértelmű elkülönítésével, különös tekintettel a növekvő szegénység –köztük a gyermekszegénység –, az egyenlőtlenségek és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint a foglalkoztatás ösztönzésére; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a fenti célok maradéktalan végrehajtását; úgy véli továbbá, hogy az előzetesen előirányzott nemzeti keretösszegek tiszteletben tartása mellett a strukturális alapok is értékes hozzájárulást képesek nyújtani a felmerülő kihívásokhoz, például a menekültválság következményeihez; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika az Unió legfőbb beruházási politikája és eszköze az uniós régiók közötti gazdasági, társadalmi és területik különbségek csökkentésére és ezáltal az uniós polgárok életminőségének javítására; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika fontos szerepet játszik az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia megvalósításában, elsősorban az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésekre és a szociális célkitűzésekre szánt összegek egyértelmű elkülönítésével, különös tekintettel a növekvő szegénység –köztük a gyermekszegénység –, az egyenlőtlenségek és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint a foglalkoztatás ösztönzésére; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a fenti célok maradéktalan végrehajtását; úgy véli továbbá, hogy az előzetesen előirányzott nemzeti keretösszegek tiszteletben tartása mellett a strukturális alapok is értékes hozzájárulást képesek nyújtani a felmerülő kihívásokhoz, például a menekültválság következményeihez;

A fejlesztési és szomszédsági politikákra nehezedő egyre nagyobb nyomás

| 28. | megállapítja továbbá, hogy a konfliktusok és a háborúk hatásai felfelé irányuló nyomást gyakorolnak a humanitárius segélyek és a katasztrófakockázatok csökkentése iránti globális igényekre; rámutat az addisz-abebai megállapodásra, amely során az állam- és kormányfők megerősítették határozott politikai kötelezettségvállalásukat a fenntartható fejlesztési célok elérése mellett, és felismeri, hogy ehhez kiadásokra van szükség; emlékeztet arra, hogy az EU a közelmúltban megújította arra irányuló kollektív kötelezettségvállalását, hogy hivatalos fejlesztési támogatását (ODA) a GNI 0,7 %-ára emelje és az ODA legalább 20 %-át az alapvető szociális szolgáltatásokra, elsősorban az oktatásra és az egészségügyre fordítja; határozottan ellenzi a fejlesztési támogatás nem fejlesztési célú felhasználását; |
| --- | --- |

28.

megállapítja továbbá, hogy a konfliktusok és a háborúk hatásai felfelé irányuló nyomást gyakorolnak a humanitárius segélyek és a katasztrófakockázatok csökkentése iránti globális igényekre; rámutat az addisz-abebai megállapodásra, amely során az állam- és kormányfők megerősítették határozott politikai kötelezettségvállalásukat a fenntartható fejlesztési célok elérése mellett, és felismeri, hogy ehhez kiadásokra van szükség; emlékeztet arra, hogy az EU a közelmúltban megújította arra irányuló kollektív kötelezettségvállalását, hogy hivatalos fejlesztési támogatását (ODA) a GNI 0,7 %-ára emelje és az ODA legalább 20 %-át az alapvető szociális szolgáltatásokra, elsősorban az oktatásra és az egészségügyre fordítja; határozottan ellenzi a fejlesztési támogatás nem fejlesztési célú felhasználását;

| 29. | emlékeztet arra, hogy a keleti szomszédságban is törékeny a helyzet; hangsúlyozza az uniós költségvetés fontos szerepét a déli és a keleti uniós szomszédságban egyaránt uralkodó helyzet stabilizálásának előmozdításában, e kihívásokat oly módon kezelve, hogy támogatást biztosít a társulási megállapodásokat jelenleg végrehajtó országoknak annak érdekében, hogy elősegítsék a reformokat és biztosítsák az EU és az adott országok közötti kapcsolatok elmélyítését; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy a keleti szomszédságban is törékeny a helyzet; hangsúlyozza az uniós költségvetés fontos szerepét a déli és a keleti uniós szomszédságban egyaránt uralkodó helyzet stabilizálásának előmozdításában, e kihívásokat oly módon kezelve, hogy támogatást biztosít a társulási megállapodásokat jelenleg végrehajtó országoknak annak érdekében, hogy elősegítsék a reformokat és biztosítsák az EU és az adott országok közötti kapcsolatok elmélyítését;

A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése

| 30. | üdvözli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata lehetőséget kínál arra, hogy jelentős előrelépést tegyenek a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének többéves pénzügyi keretbe, illetve ezzel kapcsolatban a többéves pénzügyi kerethez csatolt közös nyilatkozat végrehajtásába és nyomon követésébe való hatékonyabb beépítése terén; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata lehetőséget kínál arra, hogy jelentős előrelépést tegyenek a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének többéves pénzügyi keretbe, illetve ezzel kapcsolatban a többéves pénzügyi kerethez csatolt közös nyilatkozat végrehajtásába és nyomon követésébe való hatékonyabb beépítése terén;

Fizetési elmaradások

| 31. | emlékeztet az előző (2007–2013. évi) többéves pénzügyi keret során felhalmozódott kifizetetlen számlákra, amely a 2010 végére jellemző 5 milliárdos szintről példa nélkül álló mértékben 2011 végéig 11 milliárd, 2012 végéig 16 milliárd, és 2013 végéig 23,4 milliárd euróra emelkedett; figyelmeztet, hogy ez a hátralék továbbgyűrűzött a jelenlegi (2014–2020. évi) többéves pénzügyi keretbe, és 2014 végére elérte a példátlanul magas 24,7 milliárd eurót; hangsúlyozza, hogy a Parlament állhatatos követelésére megegyezés született egy kifizetési tervről, amely szerint 2016 végéig 2 milliárd EUR értékű „normál” szintre csökkentik a kohéziós politikával kapcsolatos, a 2007–2013. évi időszakban felhalmozódott kifizetési követelések hátralékait; rámutat arra, hogy legalább 8,2 milliárd EUR kifizetetlen számlát találtak 2015 végén a 2007–2013. évi időszakból a kohéziós politika területéről, és elvárják, hogy ez a számadat 2016 végére 2 milliárd EUR alá csökkenjen; megjegyzi, hogy ez a csökkenés pusztán ideiglenes könnyebbséget jelent, mivel ez a 2007–2013. és a 2014–-2020. évi programokra benyújtott pénzügyi követeléseknek csak egy részét jelenti; sajnálatát fejezi ki, amiért semmit sem tettek a más fejezetek alatt azonosított „rejtett elmaradások” kezelése érdekében; felhívja a figyelmet arra, hogy konkrét intézkedés hiányában a jelenlegi többéves pénzügyi keret végén ismét bekövetkezhet a 2012–2014 közötti helyzet; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet az előző (2007–2013. évi) többéves pénzügyi keret során felhalmozódott kifizetetlen számlákra, amely a 2010 végére jellemző 5 milliárdos szintről példa nélkül álló mértékben 2011 végéig 11 milliárd, 2012 végéig 16 milliárd, és 2013 végéig 23,4 milliárd euróra emelkedett; figyelmeztet, hogy ez a hátralék továbbgyűrűzött a jelenlegi (2014–2020. évi) többéves pénzügyi keretbe, és 2014 végére elérte a példátlanul magas 24,7 milliárd eurót; hangsúlyozza, hogy a Parlament állhatatos követelésére megegyezés született egy kifizetési tervről, amely szerint 2016 végéig 2 milliárd EUR értékű „normál” szintre csökkentik a kohéziós politikával kapcsolatos, a 2007–2013. évi időszakban felhalmozódott kifizetési követelések hátralékait; rámutat arra, hogy legalább 8,2 milliárd EUR kifizetetlen számlát találtak 2015 végén a 2007–2013. évi időszakból a kohéziós politika területéről, és elvárják, hogy ez a számadat 2016 végére 2 milliárd EUR alá csökkenjen; megjegyzi, hogy ez a csökkenés pusztán ideiglenes könnyebbséget jelent, mivel ez a 2007–2013. és a 2014–-2020. évi programokra benyújtott pénzügyi követeléseknek csak egy részét jelenti; sajnálatát fejezi ki, amiért semmit sem tettek a más fejezetek alatt azonosított „rejtett elmaradások” kezelése érdekében; felhívja a figyelmet arra, hogy konkrét intézkedés hiányában a jelenlegi többéves pénzügyi keret végén ismét bekövetkezhet a 2012–2014 közötti helyzet;

| 32. | sajnálatát fejezi ki, amiért ezen kifizetési válság miatt az uniós költségvetés kedvezményezettjeinek, például egyetemi hallgatóknak, egyetemeknek, kkv-knak, kutatóknak, nem kormányzati szervezeteknek, helyi és regionális hatóságoknak és más releváns szervezeteknek súlyos következményeket kellett elszenvedniük; emlékeztet különösen a kifizetések drámai hiányára a 2014. évi humanitárius műveletek területén, ami negatív hatást gyakorolt az Unió életmentő műveleteire; emlékezet arra, hogy a Bizottság kénytelen volt „enyhítő intézkedéseket” alkalmazni, például csökkentette az előfinanszírozások arányát és elhalasztotta a pályázati felhívások és az ajánlati felhívások meghirdetését és a kapcsolódó szerződések megkötését; emlékeztet arra, hogy mesterségesen lelassították az új, 2014–2020. évi programok végrehajtását a kifizetések általános hiánya miatt, például 2014-ben mesterségesen késleltették egymilliárd EUR értékű pályázati felhívás a Horizont 2020 alapján történő meghirdetését, azzal a céllal, hogy a kifizetésekre 2015-ben, ne 2014-ben kerüljön sor; hangsúlyozza továbbá, hogy a késedelmes kifizetések miatt az Unió költségvetését terhelő büntetések mértéke mintegy hárommillió EUR összeget tett ki 2014-ben és 2015-ben egyaránt; |
| --- | --- |

32.

sajnálatát fejezi ki, amiért ezen kifizetési válság miatt az uniós költségvetés kedvezményezettjeinek, például egyetemi hallgatóknak, egyetemeknek, kkv-knak, kutatóknak, nem kormányzati szervezeteknek, helyi és regionális hatóságoknak és más releváns szervezeteknek súlyos következményeket kellett elszenvedniük; emlékeztet különösen a kifizetések drámai hiányára a 2014. évi humanitárius műveletek területén, ami negatív hatást gyakorolt az Unió életmentő műveleteire; emlékezet arra, hogy a Bizottság kénytelen volt „enyhítő intézkedéseket” alkalmazni, például csökkentette az előfinanszírozások arányát és elhalasztotta a pályázati felhívások és az ajánlati felhívások meghirdetését és a kapcsolódó szerződések megkötését; emlékeztet arra, hogy mesterségesen lelassították az új, 2014–2020. évi programok végrehajtását a kifizetések általános hiánya miatt, például 2014-ben mesterségesen késleltették egymilliárd EUR értékű pályázati felhívás a Horizont 2020 alapján történő meghirdetését, azzal a céllal, hogy a kifizetésekre 2015-ben, ne 2014-ben kerüljön sor; hangsúlyozza továbbá, hogy a késedelmes kifizetések miatt az Unió költségvetését terhelő büntetések mértéke mintegy hárommillió EUR összeget tett ki 2014-ben és 2015-ben egyaránt;

B.   A többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezéseinek fokozott használata

| 33. | hangsúlyozza, hogy azoknak a további előirányzatok biztosítása érdekében, amelyekre 2014 óta szükség van a válságok kezeléséhez vagy új politikai prioritások finanszírozásához, a költségvetési hatóság – az összes rendelkezésre álló tartalék kimerítése után – jóváhagyta a többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezéseinek és különleges eszközeinek jelentős mértékű mozgósítását; emlékeztet arra, hogy több ilyen rendelkezés közvetlenül az Európai Parlament javaslatai alapján jött létre, amely a maximálisan lehetséges rugalmasság követelését az egyik kulcsfontosságú követelménynek tekintette a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalások során; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy azoknak a további előirányzatok biztosítása érdekében, amelyekre 2014 óta szükség van a válságok kezeléséhez vagy új politikai prioritások finanszírozásához, a költségvetési hatóság – az összes rendelkezésre álló tartalék kimerítése után – jóváhagyta a többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezéseinek és különleges eszközeinek jelentős mértékű mozgósítását; emlékeztet arra, hogy több ilyen rendelkezés közvetlenül az Európai Parlament javaslatai alapján jött létre, amely a maximálisan lehetséges rugalmasság követelését az egyik kulcsfontosságú követelménynek tekintette a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalások során;

| 34. | különösen felhívja a figyelmet arra, hogy a különleges eszközöket a menekült- és migrációs válság kezelése érdekében mozgósították (2016-ban a rugalmassági eszköz teljes összegét kimerítették – ez 1 530 millió EUR volt; a sürgősségi segélyre képzett tartalék 2016-ban – 150 millió EUR), a kifizetési hiányok problémája (a 2015-ben aktivált rendkívüli tartalék – 3,16 milliárd EUR), és az ESBA garanciaalap finanszírozása (a 2014. évi kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék teljes összege – 543 millió EUR); emlékeztet arra, hogy a rendkívüli tartaléknak a kifizetésekben való mozgósítására vonatkozó döntés együtt járt a 2018–2020. évre vonatkozó kifizetések felső határának csökkentésével; |
| --- | --- |

34.

különösen felhívja a figyelmet arra, hogy a különleges eszközöket a menekült- és migrációs válság kezelése érdekében mozgósították (2016-ban a rugalmassági eszköz teljes összegét kimerítették – ez 1 530 millió EUR volt; a sürgősségi segélyre képzett tartalék 2016-ban – 150 millió EUR), a kifizetési hiányok problémája (a 2015-ben aktivált rendkívüli tartalék – 3,16 milliárd EUR), és az ESBA garanciaalap finanszírozása (a 2014. évi kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék teljes összege – 543 millió EUR); emlékeztet arra, hogy a rendkívüli tartaléknak a kifizetésekben való mozgósítására vonatkozó döntés együtt járt a 2018–2020. évre vonatkozó kifizetések felső határának csökkentésével;

| 35. | arra számít, hogy minden további igény, amely 2016-ban felmerül a migrációs és menekültválság kapcsán, ide számítva azt a 200 millió eurós részletet, amelyet ki kell fizetni az Unión belül nyújtandó vészhelyzeti támogatások új eszközéért, a rendkívüli tartalék azonnali mozgósításához fog vezetni; emlékeztet arra, hogy nem áll rendelkezésre több tartalék a 3. fejezet alatt, miközben az erre az évre szóló rugalmassági eszközt már teljes egészében felhasználták; ajánlja, hogy vizsgálják meg a felmerülő kihívásokhoz kapcsolódó további rugalmas lehetőségeket; |
| --- | --- |

35.

arra számít, hogy minden további igény, amely 2016-ban felmerül a migrációs és menekültválság kapcsán, ide számítva azt a 200 millió eurós részletet, amelyet ki kell fizetni az Unión belül nyújtandó vészhelyzeti támogatások új eszközéért, a rendkívüli tartalék azonnali mozgósításához fog vezetni; emlékeztet arra, hogy nem áll rendelkezésre több tartalék a 3. fejezet alatt, miközben az erre az évre szóló rugalmassági eszközt már teljes egészében felhasználták; ajánlja, hogy vizsgálják meg a felmerülő kihívásokhoz kapcsolódó további rugalmas lehetőségeket;

| 36. | emlékeztet arra, hogy az Intézményközi Megállapodás (IIA) 17. pontjában szereplő jogalkotási rugalmasság lehetővé teszi a rendes jogalkotási eljárás során elfogadott programok pénzügyi kereteinek legfeljebb +/- 10 %-os megnövelését a hétéves időszak során; megjegyzi, hogy az „új, objektív és tartós körülmények” lehetővé teszik, hogy a költségvetési hatóság még ennél is nagyobb mértékben eltérjen az eredeti pénzügyi keretektől; üdvözli azt a tényt, hogy ezt a rendelkezést már felhasználták, hogy az Unió képes legyen reagálni előre nem látható eseményekre azáltal, hogy jelentős mértékben megnöveli a programok, például az AMIF eredeti éves allokációját; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet arra, hogy az Intézményközi Megállapodás (IIA) 17. pontjában szereplő jogalkotási rugalmasság lehetővé teszi a rendes jogalkotási eljárás során elfogadott programok pénzügyi kereteinek legfeljebb +/- 10 %-os megnövelését a hétéves időszak során; megjegyzi, hogy az „új, objektív és tartós körülmények” lehetővé teszik, hogy a költségvetési hatóság még ennél is nagyobb mértékben eltérjen az eredeti pénzügyi keretektől; üdvözli azt a tényt, hogy ezt a rendelkezést már felhasználták, hogy az Unió képes legyen reagálni előre nem látható eseményekre azáltal, hogy jelentős mértékben megnöveli a programok, például az AMIF eredeti éves allokációját;

II.   
  A többéves pénzügyi keret félidős átdolgozása – elkerülhetetlen követelmény

| 37. | a fenti elemzés alapján meg van győződve arról, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret működésének felülvizsgálata egyben azt is jelenti, hogy a többéves pénzügyi keret valódi félidős átdolgozása, amelyről a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet rendelkezik, teljességgel elengedhetetlen ahhoz, hogy politikai célkitűzéseinek teljesítése során az Unió hatékonyan szembenézhessen a kihívások sokaságával; emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia végrehajtása marad a legfontosabb prioritás, amelyet az Unió költségvetésének támogatnia kell; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetést kellő forrással kell ellátni ahhoz, hogy valóban biztosítsa a növekedést és a munkahelyteremtést előmozdító beruházásokat, megvalósítsa a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és előmozdítsa a szolidaritást; |
| --- | --- |

37.

a fenti elemzés alapján meg van győződve arról, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret működésének felülvizsgálata egyben azt is jelenti, hogy a többéves pénzügyi keret valódi félidős átdolgozása, amelyről a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet rendelkezik, teljességgel elengedhetetlen ahhoz, hogy politikai célkitűzéseinek teljesítése során az Unió hatékonyan szembenézhessen a kihívások sokaságával; emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia végrehajtása marad a legfontosabb prioritás, amelyet az Unió költségvetésének támogatnia kell; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetést kellő forrással kell ellátni ahhoz, hogy valóban biztosítsa a növekedést és a munkahelyteremtést előmozdító beruházásokat, megvalósítsa a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és előmozdítsa a szolidaritást;

| 38. | sürgeti, hogy jogalkotási javaslatának előkészítése során a Bizottság vegye figyelembe a Parlamentnek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettel kapcsolatos következő kéréseit, mind a számadatok, mind pedig néhány olyan rendelkezés tekintetében, amelyek a többéves pénzügyi keret működésére vonatkoznak, és amelyeket már a jelenlegi többéves pénzügyi keretre nézve is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

38.

sürgeti, hogy jogalkotási javaslatának előkészítése során a Bizottság vegye figyelembe a Parlamentnek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettel kapcsolatos következő kéréseit, mind a számadatok, mind pedig néhány olyan rendelkezés tekintetében, amelyek a többéves pénzügyi keret működésére vonatkoznak, és amelyeket már a jelenlegi többéves pénzügyi keretre nézve is alkalmazni kell;

| 39. | hangsúlyozza, hogy 2016 őszén várható két jogalkotási javaslat, amelyek fontos költségvetési vonatkozással bírnak, ezek az ESBA meghosszabbítása és a külső beruházási terv létrehozása. elvárja, hogy a két javaslat finanszírozására vonatkozó összes javaslat mihamarabb elérhető legyen, hogy azokat érdemben figyelembe lehessen venni a TPK félidős felülvizsgálatáról folytatott tárgyalások során; megismétli fő álláspontját, amely szerint az új politikai kezdményezéseket nem a meglévő uniós programok és politikák kárára kell finanszírozni; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy 2016 őszén várható két jogalkotási javaslat, amelyek fontos költségvetési vonatkozással bírnak, ezek az ESBA meghosszabbítása és a külső beruházási terv létrehozása. elvárja, hogy a két javaslat finanszírozására vonatkozó összes javaslat mihamarabb elérhető legyen, hogy azokat érdemben figyelembe lehessen venni a TPK félidős felülvizsgálatáról folytatott tárgyalások során; megismétli fő álláspontját, amely szerint az új politikai kezdményezéseket nem a meglévő uniós programok és politikák kárára kell finanszírozni;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során megállapított módosításokat késlekedés nélkül végre kell hajtani, és már a 2017. évi uniós költségvetésbe is integrálni kell azokat; ezért felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtsa be a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló rendeletre vonatkozó jogalkotási javaslatát, hogy lehetővé váljanak a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára és a 2017. évi uniós költségvetésre vonatkozó tárgyalások párhuzamos folytatása, és időben döntés születhessen e tekintetben; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során megállapított módosításokat késlekedés nélkül végre kell hajtani, és már a 2017. évi uniós költségvetésbe is integrálni kell azokat; ezért felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtsa be a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló rendeletre vonatkozó jogalkotási javaslatát, hogy lehetővé váljanak a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára és a 2017. évi uniós költségvetésre vonatkozó tárgyalások párhuzamos folytatása, és időben döntés születhessen e tekintetben;

| 41. | tudomásul veszi az Egyesült Királyságban 2016. június 23-án tartott népszavazás kimenetelét; ebben a tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a költségvetési hatóságot a népszavazás összes lehetséges költségvetési következményéről, függetlenül az Egyesült Királyság és az Unió közti közelgő tárgyalásoktól; |
| --- | --- |

41.

tudomásul veszi az Egyesült Királyságban 2016. június 23-án tartott népszavazás kimenetelét; ebben a tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a költségvetési hatóságot a népszavazás összes lehetséges költségvetési következményéről, függetlenül az Egyesült Királyság és az Unió közti közelgő tárgyalásoktól;

| 42. | megjegyzi, hogy az Unió jelentősen hozzájárult az írországi béke és megbékélés ösztönzéséhez, különösen a PEACE programok révén, amelyek Észak-Írországot és a déli határ menti megyéket célozták; megjegyzi, hogy az Egyesült Királyságban tartott népszavazás eredménye súlyos problémákat jelenthet a békefolyamatra nézve és alááshatja a békefolyamat és a Nagypénteki Megállapodás sérthetetlenségét; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a békefolyamatot a PEACE program további finanszírozása révén; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy az Unió jelentősen hozzájárult az írországi béke és megbékélés ösztönzéséhez, különösen a PEACE programok révén, amelyek Észak-Írországot és a déli határ menti megyéket célozták; megjegyzi, hogy az Egyesült Királyságban tartott népszavazás eredménye súlyos problémákat jelenthet a békefolyamatra nézve és alááshatja a békefolyamat és a Nagypénteki Megállapodás sérthetetlenségét; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a békefolyamatot a PEACE program további finanszírozása révén;

A.   A Parlament kérései a többéves pénzügyi keret második felére nézve

A többéves pénzügyi keret számadatai (kötelezettségvállalások)

| 43. | meggyőződése, hogy miközben teljes mértékben támogatja az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) átfogó politikai és pénzügyi támogatásának gondolatát, az Unió költségvetése nem finanszírozhat új kezdeményezéseket a már érvényben lévő uniós programok és politikák rovására; szándékában áll teljesíteni azt a kötelezettségvállalását, hogy teljes mértékben ellentételezi az Európai Stratégiai Befektetési Alappal kapcsolatos, a Horizont 2020 és a CEF programot érintő csökkentéseket, hogy teljesíthessék célkitűzéseiket, amint erről alig két évvel ezelőtt megállapodás született, valamint az EU elérhesse kutatási és innovációs céljait; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy ez a kompenzáció nem befolyásolhatja az 1a. alfejezet („Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”) alá tartozó egyéb programok finanszírozási szintjét, rámutatva vitathatatlan hozzájárulásukra a növekedéshez, munkahelyteremtéshez és versenyképességhez; úgy véli, hogy az 1a. alfejezeten belüli mozgástér nem elegendő ezen igények kielégítéséhez, ezért ezen alfejezet felső határának megemelését szorgalmazza; |
| --- | --- |

43.

meggyőződése, hogy miközben teljes mértékben támogatja az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) átfogó politikai és pénzügyi támogatásának gondolatát, az Unió költségvetése nem finanszírozhat új kezdeményezéseket a már érvényben lévő uniós programok és politikák rovására; szándékában áll teljesíteni azt a kötelezettségvállalását, hogy teljes mértékben ellentételezi az Európai Stratégiai Befektetési Alappal kapcsolatos, a Horizont 2020 és a CEF programot érintő csökkentéseket, hogy teljesíthessék célkitűzéseiket, amint erről alig két évvel ezelőtt megállapodás született, valamint az EU elérhesse kutatási és innovációs céljait; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy ez a kompenzáció nem befolyásolhatja az 1a. alfejezet („Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”) alá tartozó egyéb programok finanszírozási szintjét, rámutatva vitathatatlan hozzájárulásukra a növekedéshez, munkahelyteremtéshez és versenyképességhez; úgy véli, hogy az 1a. alfejezeten belüli mozgástér nem elegendő ezen igények kielégítéséhez, ezért ezen alfejezet felső határának megemelését szorgalmazza;

| 44. | határozottan támogatja az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (YEI) folytatását, amely képes azonnali választ adni az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemben, a folyamatos kiértékelés eredményeként végrehajtott szükséges kiigazításokat követően; úgy véli, hogy ezt csak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok legalább a program első két évében évenként elkülönítettel megegyező szintjének (6 milliárd EUR előreütemezése 2014–2015-ben) biztosításával lehet elérni a jelenlegi többéves pénzügyi keret hátralévő éveiben, a Bizottság közelgő értékelésének függvényében; megjegyzi, hogy ezzel együtt át fel kell emelni az 1b. alfejezet („Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”) felső határait, mivel semmiféle tartalék nem áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

44.

határozottan támogatja az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (YEI) folytatását, amely képes azonnali választ adni az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemben, a folyamatos kiértékelés eredményeként végrehajtott szükséges kiigazításokat követően; úgy véli, hogy ezt csak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok legalább a program első két évében évenként elkülönítettel megegyező szintjének (6 milliárd EUR előreütemezése 2014–2015-ben) biztosításával lehet elérni a jelenlegi többéves pénzügyi keret hátralévő éveiben, a Bizottság közelgő értékelésének függvényében; megjegyzi, hogy ezzel együtt át fel kell emelni az 1b. alfejezet („Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”) felső határait, mivel semmiféle tartalék nem áll rendelkezésre;

| 45. | az a határozott véleménye, hogy a KAP számára elkülönített teljes költségvetési előirányzatot és az előirányzott nemzeti keretösszegeket, beleértve a közvetlen kifizetésekre vonatkozó összegeit, érintetlenül kell hagyni a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során; hangsúlyozza továbbá, hogy biztosítani kell azt, hogy ne csökkenjen az Európai Tengerügyi és Halászati Alap számára elkülönített költségvetési előirányzat, hogy végrehajtható legyen a közös halászati politika közelmúltban elfogadott reformja; |
| --- | --- |

45.

az a határozott véleménye, hogy a KAP számára elkülönített teljes költségvetési előirányzatot és az előirányzott nemzeti keretösszegeket, beleértve a közvetlen kifizetésekre vonatkozó összegeit, érintetlenül kell hagyni a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során; hangsúlyozza továbbá, hogy biztosítani kell azt, hogy ne csökkenjen az Európai Tengerügyi és Halászati Alap számára elkülönített költségvetési előirányzat, hogy végrehajtható legyen a közös halászati politika közelmúltban elfogadott reformja;

| 46. | úgy véli, hogy a konfliktusok és az éghajlatváltozás által előidézett migrációs és a menekültválság nagyságrendje azt mutatja, hogy ezen a területen jelentős további költségvetési következmények felmerülésével kell számolni az elkövetkező években a 3. fejezet („Biztonság és uniós polgárság”) alatt; hangsúlyozza továbbá, hogy ugyanezen fejezetben további finanszírozásra lesz szükség az uniós belső biztonság érdekében és a terrorizmus elleni küzdelem terén végzett uniós szintű fellépés fokozása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb készítse el a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig szükséges költségvetés aktualizált előrejelzését, a fenti területeken felmerülő kihívások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a konfliktusok és az éghajlatváltozás által előidézett migrációs és a menekültválság nagyságrendje azt mutatja, hogy ezen a területen jelentős további költségvetési következmények felmerülésével kell számolni az elkövetkező években a 3. fejezet („Biztonság és uniós polgárság”) alatt; hangsúlyozza továbbá, hogy ugyanezen fejezetben további finanszírozásra lesz szükség az uniós belső biztonság érdekében és a terrorizmus elleni küzdelem terén végzett uniós szintű fellépés fokozása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb készítse el a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig szükséges költségvetés aktualizált előrejelzését, a fenti területeken felmerülő kihívások kezelése érdekében;

| 47. | ezért szilárd véleménye, hogy a rendelkezésre álló erőforrások még a 3. fejezet alatt rendelkezésre álló szűkös tartalékok és a meglévő rugalmassági rendelkezések mozgósításával sem lesznek elégségesek az e fejezet alatt felmerülő megnövekedett szükségletek kezelésére; ezért kéri a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és a Belső Biztonsági Alap, valamint az uniós ügynökségek (Frontex, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), az Europol, az Eurojust, és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)) jelentős megerősítését, amelyek e területen új feladatköröket vállaltak, valamint egyéb megvalósítható kezdeményezések megerősítését; úgy véli, hogy szükség van a 3. fejezet alatt meghatározott felső határok felemelésére; |
| --- | --- |

47.

ezért szilárd véleménye, hogy a rendelkezésre álló erőforrások még a 3. fejezet alatt rendelkezésre álló szűkös tartalékok és a meglévő rugalmassági rendelkezések mozgósításával sem lesznek elégségesek az e fejezet alatt felmerülő megnövekedett szükségletek kezelésére; ezért kéri a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és a Belső Biztonsági Alap, valamint az uniós ügynökségek (Frontex, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), az Europol, az Eurojust, és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)) jelentős megerősítését, amelyek e területen új feladatköröket vállaltak, valamint egyéb megvalósítható kezdeményezések megerősítését; úgy véli, hogy szükség van a 3. fejezet alatt meghatározott felső határok felemelésére;

| 48. | arra számít, hogy az elkövetkező évek során a migrációs és menekültválság külső dimenzióira adott hatékony válaszra irányuló összehangolt cselekvés – azaz az európai szomszédság és Szubszaharai-Afrika politikai stabilizációja, valamint a migráció humanitárius és gazdasági okainak kezelése – a következő évek során intenzívebbé fog válni, és ez együtt fog járni a 4. fejezet (Globális Európa) alatti finanszírozás iránti fokozott igényekkel; hangsúlyozza, hogy a finanszírozás iránti ilyen jellegű igényeket nem szabad az Unió jelenlegi külső cselekvésének, többek között a fejlesztési politikának a rovására teljesíteni; ezért a 4. fejezet alatt meghatározott felső határok megemelését szorgalmazza; |
| --- | --- |

48.

arra számít, hogy az elkövetkező évek során a migrációs és menekültválság külső dimenzióira adott hatékony válaszra irányuló összehangolt cselekvés – azaz az európai szomszédság és Szubszaharai-Afrika politikai stabilizációja, valamint a migráció humanitárius és gazdasági okainak kezelése – a következő évek során intenzívebbé fog válni, és ez együtt fog járni a 4. fejezet (Globális Európa) alatti finanszírozás iránti fokozott igényekkel; hangsúlyozza, hogy a finanszírozás iránti ilyen jellegű igényeket nem szabad az Unió jelenlegi külső cselekvésének, többek között a fejlesztési politikának a rovására teljesíteni; ezért a 4. fejezet alatt meghatározott felső határok megemelését szorgalmazza;

| 49. | nagyobb pénzügyi támogatást kér a polgárokat közvetlenül érintő három európai program, a Kreatív Európa, az Európa a polgárokért és az Erasmus+ számára, mivel e programok új támogatási csatornákat hoznak létre a menekültek integrációjával és oktatásával kapcsolatos jelenlegi helyzetre való reagáláshoz, valamint az Unió és a tagállamok által irányított, az általános társadalmi helyzet, a kölcsönös megértés és a különböző társadalmainkon belüli együttélés javítását célzó fellépések előterében állnak; |
| --- | --- |

49.

nagyobb pénzügyi támogatást kér a polgárokat közvetlenül érintő három európai program, a Kreatív Európa, az Európa a polgárokért és az Erasmus+ számára, mivel e programok új támogatási csatornákat hoznak létre a menekültek integrációjával és oktatásával kapcsolatos jelenlegi helyzetre való reagáláshoz, valamint az Unió és a tagállamok által irányított, az általános társadalmi helyzet, a kölcsönös megértés és a különböző társadalmainkon belüli együttélés javítását célzó fellépések előterében állnak;

A többéves pénzügyi keret számadatai (kifizetések)

| 50. | úgy véli, hogy sürgős cselekvésre van szükség egy újabb kifizetési válság megelőzése érdekében, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéhez közeledve bekövetkezhet; szilárd meggyőződése, hogy mindent meg kell tenni a kifizetetlen számlák felhalmozódásának elkerülése érdekében, ami az előző időszak során egyszer már megtörtént; hangsúlyozza azonban, hogy a kifizetési igények szokásos csúcsának elérésével egy időben jelentős nyomás várható a többéves pénzügyi keret második felének kifizetéseit illetően; úgy véli, hogy a szokásosnál nagyobb nyomás oka többek közt a rendkívüli tartalék ellentételezése a 2018–2020. évi kifizetésekre vonatkozó, már így is szigorú felső határok mellett, a megosztott igazgatás hatálya alá tartozó új programok – köztük az IFK – elindításában tapasztalható jelentős késlekedés, az EFSI kifizetési profilja, valamint a migrációs és menekültválság kapcsán vállalt, a közelmúltban megnövelt kötelezettségeknek megfelelő további kifizetések; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy sürgős cselekvésre van szükség egy újabb kifizetési válság megelőzése érdekében, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéhez közeledve bekövetkezhet; szilárd meggyőződése, hogy mindent meg kell tenni a kifizetetlen számlák felhalmozódásának elkerülése érdekében, ami az előző időszak során egyszer már megtörtént; hangsúlyozza azonban, hogy a kifizetési igények szokásos csúcsának elérésével egy időben jelentős nyomás várható a többéves pénzügyi keret második felének kifizetéseit illetően; úgy véli, hogy a szokásosnál nagyobb nyomás oka többek közt a rendkívüli tartalék ellentételezése a 2018–2020. évi kifizetésekre vonatkozó, már így is szigorú felső határok mellett, a megosztott igazgatás hatálya alá tartozó új programok – köztük az IFK – elindításában tapasztalható jelentős késlekedés, az EFSI kifizetési profilja, valamint a migrációs és menekültválság kapcsán vállalt, a közelmúltban megnövelt kötelezettségeknek megfelelő további kifizetések;

| 51. | emlékeztet arra, hogy a kifizetési előirányzatok a múltbeli kötelezettségvállalások egyértelmű következményei; ezért elvárja, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok újabb megerősítéseivel együtt az ezeknek megfelelő kifizetési előirányzatokat is növeljék, és ezen belül emeljék meg a kifizetések felső határait; úgy véli továbbá, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata kiváló lehetőséget kínál a kifizetések végrehajtásának számbavételére és frissített előrejelzések elkészítésére a kifizetések várható alakulásáról a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéhez közeledve; úgy véli, hogy a három intézménynek közösen ki kell dolgoznia és el kell fogadnia egy kötelező, közös kifizetési tervet a 2016–2020. évi időszakra nézve; kitart amellett, hogy az ilyen új kifizetési tervnek hatékony és eredményes pénzgazdálkodáson kell alapulnia és világos stratégiával kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig az összes fejezeten belül eleget tegyenek minden kifizetési igénynek, valamint elkerüljék bizonyos többéves programok és más enyhítő intézkedések – például az előfinanszírozási arányok csökkentésének – mesterségesen lelassított végrehajtása által okozott „rejtett elmaradásokat”; |
| --- | --- |

51.

emlékeztet arra, hogy a kifizetési előirányzatok a múltbeli kötelezettségvállalások egyértelmű következményei; ezért elvárja, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok újabb megerősítéseivel együtt az ezeknek megfelelő kifizetési előirányzatokat is növeljék, és ezen belül emeljék meg a kifizetések felső határait; úgy véli továbbá, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata kiváló lehetőséget kínál a kifizetések végrehajtásának számbavételére és frissített előrejelzések elkészítésére a kifizetések várható alakulásáról a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéhez közeledve; úgy véli, hogy a három intézménynek közösen ki kell dolgoznia és el kell fogadnia egy kötelező, közös kifizetési tervet a 2016–2020. évi időszakra nézve; kitart amellett, hogy az ilyen új kifizetési tervnek hatékony és eredményes pénzgazdálkodáson kell alapulnia és világos stratégiával kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig az összes fejezeten belül eleget tegyenek minden kifizetési igénynek, valamint elkerüljék bizonyos többéves programok és más enyhítő intézkedések – például az előfinanszírozási arányok csökkentésének – mesterségesen lelassított végrehajtása által okozott „rejtett elmaradásokat”;

| 52. | eltökélt szándéka, hogy határozottan rendezi a többéves pénzügyi keret különleges eszközeinek kifizetését a költségvetésben; emlékeztet arra a megoldatlan értelmezési konfliktusra, amely fennáll egyrészről a Bizottság és a Parlament, a másik oldalon a Tanács között, amely az elmúlt években a költségvetési tárgyalások előterében volt; megismétli régóta hangoztatott álláspontját, amely szerint a kötelezettségvállalási előirányzatokban szereplő különleges eszközök mozgósításából fakadó kifizetési előirányzatokat is a többéves pénzügyi keret éves kifizetéseinek felső határa fölött kellene figyelembe venni; |
| --- | --- |

52.

eltökélt szándéka, hogy határozottan rendezi a többéves pénzügyi keret különleges eszközeinek kifizetését a költségvetésben; emlékeztet arra a megoldatlan értelmezési konfliktusra, amely fennáll egyrészről a Bizottság és a Parlament, a másik oldalon a Tanács között, amely az elmúlt években a költségvetési tárgyalások előterében volt; megismétli régóta hangoztatott álláspontját, amely szerint a kötelezettségvállalási előirányzatokban szereplő különleges eszközök mozgósításából fakadó kifizetési előirányzatokat is a többéves pénzügyi keret éves kifizetéseinek felső határa fölött kellene figyelembe venni;

Az EU alapvető jogának biztosításához kapcsolódó feltételesség

| 53. | kitart amellett, hogy minden országnak teljes körű felelősséget kell vállalnia a menekültválsággal és az ezzel fogalkozó újraelosztási mechanizmusra vonatkozó döntéssel kapcsolatban; kéri a Bizottságot, hogy vezessen be egy pénzügyi bonus-malus mechanizmust azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok teljesítik-e vagy sem az Unió által elfogadott intézkedések alá tartozó kötelezettségvállalásaikat; támogatja, hogy az ezen intézkedéseket nem teljesítő tagállamok szankcionálásából származó minden pénzügyi hozzájárulás extra bevételként az uniós költségvetésbe folyjon vissza; |
| --- | --- |

53.

kitart amellett, hogy minden országnak teljes körű felelősséget kell vállalnia a menekültválsággal és az ezzel fogalkozó újraelosztási mechanizmusra vonatkozó döntéssel kapcsolatban; kéri a Bizottságot, hogy vezessen be egy pénzügyi bonus-malus mechanizmust azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok teljesítik-e vagy sem az Unió által elfogadott intézkedések alá tartozó kötelezettségvállalásaikat; támogatja, hogy az ezen intézkedéseket nem teljesítő tagállamok szankcionálásából származó minden pénzügyi hozzájárulás extra bevételként az uniós költségvetésbe folyjon vissza;

Rendkívüli bevétel

| 54. | szilárd meggyőződése, hogy az uniós költségvetés alulteljesítése miatt megmaradt minden többletet vagy a vállalatokra az Unió versenyjogának megsértése miatt kivetett pénzbírságokat rendkívüli bevételként kell az Unió költségvetésébe beilleszteni, a GNI-hozzájárulások ennek megfelelő kiigazítása nélkül; úgy véli, hogy ez az intézkedés jelentősen hozzájárulna az uniós költségvetést érintő kifizetési probléma enyhítéséhez; kéri a Bizottságot, hogy ezzel kapcsolatban terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

54.

szilárd meggyőződése, hogy az uniós költségvetés alulteljesítése miatt megmaradt minden többletet vagy a vállalatokra az Unió versenyjogának megsértése miatt kivetett pénzbírságokat rendkívüli bevételként kell az Unió költségvetésébe beilleszteni, a GNI-hozzájárulások ennek megfelelő kiigazítása nélkül; úgy véli, hogy ez az intézkedés jelentősen hozzájárulna az uniós költségvetést érintő kifizetési probléma enyhítéséhez; kéri a Bizottságot, hogy ezzel kapcsolatban terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat;

| 55. | meggyőződése, hogy az összes fejezet vonatkozásában az előirányzatok által érintett fellépések végrehajtásának teljes vagy részbeni elmaradása miatt visszavont kötelezettségvállalásokat ismét elérhetővé kell tenni az uniós költségvetésen belül, és azokat a költségvetési hatóság mozgósíthatja az éves költségvetési eljárás keretében; szilárd meggyőződése, hogy az uniós költségvetést érintő jelenlegi megszorítások és az Unióban felmerült pótlólagos finanszírozási igények miatt ennek a rendelkezésnek a 2007–2013. évi programok végrehajtásából, többek között a kohéziós politika programjainak lezárásából fakadóan visszavont kötelezettségvállalásokra is vonatkoznia kell; kéri a Bizottságot, hogy ezzel kapcsolatban terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

55.

meggyőződése, hogy az összes fejezet vonatkozásában az előirányzatok által érintett fellépések végrehajtásának teljes vagy részbeni elmaradása miatt visszavont kötelezettségvállalásokat ismét elérhetővé kell tenni az uniós költségvetésen belül, és azokat a költségvetési hatóság mozgósíthatja az éves költségvetési eljárás keretében; szilárd meggyőződése, hogy az uniós költségvetést érintő jelenlegi megszorítások és az Unióban felmerült pótlólagos finanszírozási igények miatt ennek a rendelkezésnek a 2007–2013. évi programok végrehajtásából, többek között a kohéziós politika programjainak lezárásából fakadóan visszavont kötelezettségvállalásokra is vonatkoznia kell; kéri a Bizottságot, hogy ezzel kapcsolatban terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat;

Rugalmassági rendelkezések és különleges eszközök

| 56. | hangsúlyozza, hogy pusztán a többéves pénzügyi keret különleges eszközei mozgósításának gyakorisága és szintje, amely az elmúlt két évben tapasztalható volt, minden kétséget kizáróan bizonyítja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe foglalt rugalmassági rendelkezések és mechanizmusok értékét; hangsúlyozza a Parlament régóta hangoztatott álláspontját, amely szerint a rugalmasságnak lehetővé kell tennie a többéves pénzügyi keret általános felső határainak maximális kihasználását a kötelezettségvállalások és a kifizetések teljesítéséhez; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy pusztán a többéves pénzügyi keret különleges eszközei mozgósításának gyakorisága és szintje, amely az elmúlt két évben tapasztalható volt, minden kétséget kizáróan bizonyítja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe foglalt rugalmassági rendelkezések és mechanizmusok értékét; hangsúlyozza a Parlament régóta hangoztatott álláspontját, amely szerint a rugalmasságnak lehetővé kell tennie a többéves pénzügyi keret általános felső határainak maximális kihasználását a kötelezettségvállalások és a kifizetések teljesítéséhez;

| 57. | úgy véli ezért, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendelet félidős felülvizsgálatának lehetővé kell tennie számos olyan megszorítás és korlátozás megszüntetését, amelyeket a Tanács a többéves pénzügyi keret elfogadásakor a rugalmassági rendelkezésekre nézve elrendelt; úgy véli különösen, hogy vissza kell vonni a fel nem használt előirányzatok és tartalékok átvitelére vonatkozó minden korlátozást, amelyeket vagy az éves felső határok meghatározásával (a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék), vagy pedig időhatárok előírásával (a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék) meghatároztak; úgy véli, hogy tekintettel a jelenleg számos fejezetet érintő költségvetési megszorításokra, a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékok alá tartozó források felhasználása tekintetében nem határozható meg külön mozgástér; |
| --- | --- |

57.

úgy véli ezért, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendelet félidős felülvizsgálatának lehetővé kell tennie számos olyan megszorítás és korlátozás megszüntetését, amelyeket a Tanács a többéves pénzügyi keret elfogadásakor a rugalmassági rendelkezésekre nézve elrendelt; úgy véli különösen, hogy vissza kell vonni a fel nem használt előirányzatok és tartalékok átvitelére vonatkozó minden korlátozást, amelyeket vagy az éves felső határok meghatározásával (a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék), vagy pedig időhatárok előírásával (a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék) meghatároztak; úgy véli, hogy tekintettel a jelenleg számos fejezetet érintő költségvetési megszorításokra, a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékok alá tartozó források felhasználása tekintetében nem határozható meg külön mozgástér;

| 58. | hangsúlyozza különösen a 2016. évi rugalmassági eszköz teljes összegének mozgósítását; megjegyzi, hogy ez az eszköz lehetővé teszi egyértelműen meghatározott kiadások finanszírozását, amelyeket egy vagy több fejezet felső határán belül nem lehet finanszírozni, és amelyek nem kapcsolódnak valamelyik konkrét uniós politikához; úgy véli ezért, hogy ez valódi rugalmasságot biztosít az Unió költségvetésén belül, különösen súlyos válságok esetén; ennek megfelelően felszólít a pénzügyi keretösszeg jelentős, akár 2 milliárd euró éves összegre történő megemelésére, és rámutat arra, hogy ez az összeg csak akkor kerül bele a költségvetésbe, ha a költségvetési hatóság döntést hoz ennek az eszköznek a mozgósításáról; emlékeztet arra, hogy a rugalmassági eszköz egyetlen konkrét politikai területhez sem kapcsolódik, és bármilyen célra mozgósítható, amelyet szükségesnek tartanak; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza különösen a 2016. évi rugalmassági eszköz teljes összegének mozgósítását; megjegyzi, hogy ez az eszköz lehetővé teszi egyértelműen meghatározott kiadások finanszírozását, amelyeket egy vagy több fejezet felső határán belül nem lehet finanszírozni, és amelyek nem kapcsolódnak valamelyik konkrét uniós politikához; úgy véli ezért, hogy ez valódi rugalmasságot biztosít az Unió költségvetésén belül, különösen súlyos válságok esetén; ennek megfelelően felszólít a pénzügyi keretösszeg jelentős, akár 2 milliárd euró éves összegre történő megemelésére, és rámutat arra, hogy ez az összeg csak akkor kerül bele a költségvetésbe, ha a költségvetési hatóság döntést hoz ennek az eszköznek a mozgósításáról; emlékeztet arra, hogy a rugalmassági eszköz egyetlen konkrét politikai területhez sem kapcsolódik, és bármilyen célra mozgósítható, amelyet szükségesnek tartanak;

| 59. | rámutat a sürgősségi segélyre képzett tartalék szerepére, amelyet harmadik országok konkrét segítségkéréseire adott gyors válaszokban, előre nem látható események esetén betölt, és hangsúlyozza annak különleges jelentőségét a jelenlegi helyzetben; felszólít a fenti tartalék pénzügyi keretösszegének jelentős, akár egymilliárd euró éves összegre történő megemelésére; |
| --- | --- |

59.

rámutat a sürgősségi segélyre képzett tartalék szerepére, amelyet harmadik országok konkrét segítségkéréseire adott gyors válaszokban, előre nem látható események esetén betölt, és hangsúlyozza annak különleges jelentőségét a jelenlegi helyzetben; felszólít a fenti tartalék pénzügyi keretösszegének jelentős, akár egymilliárd euró éves összegre történő megemelésére;

| 60. | felhívja a figyelmet azokra a különféle szabályokra, amelyek hatályban vannak a többéves pénzügyi keret különleges eszközei, nevezetesen a rugalmassági eszköz, a sürgősségi segélyre képzett tartalék, az uniós szolidaritási alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap fel nem használt előirányzatai átvitelének határidejére nézve; felszólít ezeknek a szabályoknak a harmonizálására, hogy egy általános N+3 szabály vonatkozzon ezekre az eszközökre; |
| --- | --- |

60.

felhívja a figyelmet azokra a különféle szabályokra, amelyek hatályban vannak a többéves pénzügyi keret különleges eszközei, nevezetesen a rugalmassági eszköz, a sürgősségi segélyre képzett tartalék, az uniós szolidaritási alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap fel nem használt előirányzatai átvitelének határidejére nézve; felszólít ezeknek a szabályoknak a harmonizálására, hogy egy általános N+3 szabály vonatkozzon ezekre az eszközökre;

| 61. | különleges jelentőséget tulajdonít a rendkívüli tartaléknak, az előre nem látható körülményekre adott válaszlépések utolsó eszközeként; hangsúlyozza, hogy a Bizottság szerint ez az egyetlen olyan különleges eszköz, amely kizárólag a kifizetési előirányzatok kifizetéséhez mozgósítható, az uniós költségvetés kifizetési válságának megelőzése érdekében, amint ez 2014-ben is történt; sajnálattal veszi tudomásul azt a tényt, hogy az előző időszakkal ellentétben a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet előírja az előirányzatok kötelező ellentételezését; szilárd véleménye, hogy ez a követelmény fenntarthatatlan helyzetet hoz létre, ami tulajdonképpen csökkenteni fogja a többéves pénzügyi keret éves felső határait az időszak utolsó éveiben, és ily módon további nyomást gyakorol az uniós költségvetésre; hangsúlyozza, hogy a rendkívüli tartalék mindenképpen egy utolsó lehetőség, amelynek mozgósításáról a költségvetési hatóság két ága kölcsönösen megállapodik; felszólít ezért a kötelező ellentételezés szabályának azonnali, visszamenőleges hatályú visszavonására, valamint szorgalmazza a maximális összegének az uniós GNI 0,05 %-ára történő megemelését; |
| --- | --- |

61.

különleges jelentőséget tulajdonít a rendkívüli tartaléknak, az előre nem látható körülményekre adott válaszlépések utolsó eszközeként; hangsúlyozza, hogy a Bizottság szerint ez az egyetlen olyan különleges eszköz, amely kizárólag a kifizetési előirányzatok kifizetéséhez mozgósítható, az uniós költségvetés kifizetési válságának megelőzése érdekében, amint ez 2014-ben is történt; sajnálattal veszi tudomásul azt a tényt, hogy az előző időszakkal ellentétben a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet előírja az előirányzatok kötelező ellentételezését; szilárd véleménye, hogy ez a követelmény fenntarthatatlan helyzetet hoz létre, ami tulajdonképpen csökkenteni fogja a többéves pénzügyi keret éves felső határait az időszak utolsó éveiben, és ily módon további nyomást gyakorol az uniós költségvetésre; hangsúlyozza, hogy a rendkívüli tartalék mindenképpen egy utolsó lehetőség, amelynek mozgósításáról a költségvetési hatóság két ága kölcsönösen megállapodik; felszólít ezért a kötelező ellentételezés szabályának azonnali, visszamenőleges hatályú visszavonására, valamint szorgalmazza a maximális összegének az uniós GNI 0,05 %-ára történő megemelését;

A nemzetközi éghajlatváltozási megállapodások nyomon követése

| 62. | felhívja a figyelmet arra, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének (COP21) részes felei által Párizsban elért megállapodás egy egyetemes, kötelező érvényű, dinamikus és differenciált megállapodás az éghajlatváltozás jelentette kihívással való szembenézés érdekében; megjegyzi továbbá, hogy a párizsi megállapodás értelmében uniós finanszírozást kell elkülöníteni a fejlődő országok éghajlatváltozással szembeni fellépéseinek támogatására; hangsúlyozza, hogy COP21-ből adódó lehetséges intézkedések finanszírozásának ki kell egészítenie az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés jelenlegi finanszírozását, és felszólítja a Bizottságot, hogy a felülvizsgálat előtt kellő időben mutassa be végrehajtási stratégiáját és első értékelését a COP21 megállapodásnak az Unió költségvetésére gyakorolt lehetséges hatásairól; hangsúlyozza továbbá, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata kiváló lehetőséget teremt azon célkitűzés elérésének biztosítására, hogy a kiadások 20 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésre fordítsák, valamint a küszöb esetleges megemelésére, összhangban az Uniónak a COP 21 konferencián tett nemzetközi kötelezettségvállalásaival; felhívja a Bizottságot az éghajlat-változási politika általános érvényesítését szolgáló mechanizmus teljes körű működésének garantálására, továbbá az ehhez kapcsolódó kiadások nyomon követésére szolgáló módszer javítására; emlékeztet továbbá arra, hogy az Unió elkötelezett az ENSZ biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai tervének végrehajtása mellett, és hangsúlyozza, hogy elegendő forrást kell elkülönítenie ez irányú kötelezettségvállalásainak teljesítésére; |
| --- | --- |

62.

felhívja a figyelmet arra, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének (COP21) részes felei által Párizsban elért megállapodás egy egyetemes, kötelező érvényű, dinamikus és differenciált megállapodás az éghajlatváltozás jelentette kihívással való szembenézés érdekében; megjegyzi továbbá, hogy a párizsi megállapodás értelmében uniós finanszírozást kell elkülöníteni a fejlődő országok éghajlatváltozással szembeni fellépéseinek támogatására; hangsúlyozza, hogy COP21-ből adódó lehetséges intézkedések finanszírozásának ki kell egészítenie az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés jelenlegi finanszírozását, és felszólítja a Bizottságot, hogy a felülvizsgálat előtt kellő időben mutassa be végrehajtási stratégiáját és első értékelését a COP21 megállapodásnak az Unió költségvetésére gyakorolt lehetséges hatásairól; hangsúlyozza továbbá, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata kiváló lehetőséget teremt azon célkitűzés elérésének biztosítására, hogy a kiadások 20 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésre fordítsák, valamint a küszöb esetleges megemelésére, összhangban az Uniónak a COP 21 konferencián tett nemzetközi kötelezettségvállalásaival; felhívja a Bizottságot az éghajlat-változási politika általános érvényesítését szolgáló mechanizmus teljes körű működésének garantálására, továbbá az ehhez kapcsolódó kiadások nyomon követésére szolgáló módszer javítására; emlékeztet továbbá arra, hogy az Unió elkötelezett az ENSZ biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai tervének végrehajtása mellett, és hangsúlyozza, hogy elegendő forrást kell elkülönítenie ez irányú kötelezettségvállalásainak teljesítésére;

Egyszerűsítés

| 63. | úgy véli, hogy a félidős értékelés/felülvizsgálat kiváló lehetőséget kínál az érintett uniós politikák és programok működésének, valamint a többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezései és különleges eszközei működésének első elemzésére és kiértékelésére, és elvárja, hogy a Bizottság gondoskodjon egy elemzésről, amely azonosítja a jelenlegi végrehajtási rendszer hiányosságait; különös figyelmet szentel a jelenlegi programozási időszakban bevezetett új elemek – például a kohéziós politikán belüli előzetes feltételrendszer – végrehajtási folyamatára gyakorolt hatások értékelésének; úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata során a kiutalt forrásoknak a kitűzött célok eléréshez viszonyítotteredményességét is számba kell venni; felkéri a Bizottságot, hogy álljon elő konkrét javaslatokkal a lehetséges hiányosságok megoldása és a végrehajtási környezet javítása és racionalizálása céljából a jelenlegi többéves pénzügyi keret hátralévő éveire nézve, a szűkös pénzügyi erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználásának biztosítása és a kedvezményezettek bürokratikus terheinek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a félidős értékelés/felülvizsgálat kiváló lehetőséget kínál az érintett uniós politikák és programok működésének, valamint a többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezései és különleges eszközei működésének első elemzésére és kiértékelésére, és elvárja, hogy a Bizottság gondoskodjon egy elemzésről, amely azonosítja a jelenlegi végrehajtási rendszer hiányosságait; különös figyelmet szentel a jelenlegi programozási időszakban bevezetett új elemek – például a kohéziós politikán belüli előzetes feltételrendszer – végrehajtási folyamatára gyakorolt hatások értékelésének; úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata során a kiutalt forrásoknak a kitűzött célok eléréshez viszonyítotteredményességét is számba kell venni; felkéri a Bizottságot, hogy álljon elő konkrét javaslatokkal a lehetséges hiányosságok megoldása és a végrehajtási környezet javítása és racionalizálása céljából a jelenlegi többéves pénzügyi keret hátralévő éveire nézve, a szűkös pénzügyi erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználásának biztosítása és a kedvezményezettek bürokratikus terheinek csökkentése érdekében;

Teljesítményalapú költségvetés-tervezés / Teljesítményalapú költségvetés-tervezés

| 64. | hangsúlyozza, hogy fontos megmutatni az uniós költségvetés végrehajtása által biztosított hozzáadott értéket, és támogatja, hogy az eredményorientált költségvetés kultúrája az uniós kiadások központi elemévé váljon; hangsúlyozza, hogy adott esetben a teljesítmény- és eredményalapú értékelésnek központi elvvé kell válnia, és kiemeli, hogy ez különösen érvényes az innovációs programok esetében; elismeri a Bizottság munkáját az „eredményközpontú uniós költségvetés” elnevezésű kezdeményezéssel összefüggésben, amelyet még tovább kell fejleszteni, és várakozással tekint a teljesítményalapú költségvetés-tervezéssel foglalkozó intézményközi szakértői munkacsoport munkájának eredménye elé; úgy véli, hogy ez a megközelítés annak eszközéül szolgálhat, hogy fokozzák a rosszul teljesítő programok teljesítményét; hangsúlyozza azonban, hogy a technikai vagy programozási hiányosságok nem eredményezhetik az uniós költségvetés csökkenését vagy a szakpolitikai prioritások feladását, és hogy önmagában a pénzek hatékonyabb elköltése nem fogja megoldani azt a problémát, hogy nem áll rendelkezésre elegendő pénzügyi eszköz a sürgős és növekvő szükségletek kielégítésére; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlamentet mint a költségvetési hatóság egyik ágát be kell vonni a Bizottság stratégiájának kialakításába e tekintetben; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy fontos megmutatni az uniós költségvetés végrehajtása által biztosított hozzáadott értéket, és támogatja, hogy az eredményorientált költségvetés kultúrája az uniós kiadások központi elemévé váljon; hangsúlyozza, hogy adott esetben a teljesítmény- és eredményalapú értékelésnek központi elvvé kell válnia, és kiemeli, hogy ez különösen érvényes az innovációs programok esetében; elismeri a Bizottság munkáját az „eredményközpontú uniós költségvetés” elnevezésű kezdeményezéssel összefüggésben, amelyet még tovább kell fejleszteni, és várakozással tekint a teljesítményalapú költségvetés-tervezéssel foglalkozó intézményközi szakértői munkacsoport munkájának eredménye elé; úgy véli, hogy ez a megközelítés annak eszközéül szolgálhat, hogy fokozzák a rosszul teljesítő programok teljesítményét; hangsúlyozza azonban, hogy a technikai vagy programozási hiányosságok nem eredményezhetik az uniós költségvetés csökkenését vagy a szakpolitikai prioritások feladását, és hogy önmagában a pénzek hatékonyabb elköltése nem fogja megoldani azt a problémát, hogy nem áll rendelkezésre elegendő pénzügyi eszköz a sürgős és növekvő szükségletek kielégítésére; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlamentet mint a költségvetési hatóság egyik ágát be kell vonni a Bizottság stratégiájának kialakításába e tekintetben;

Pénzügyi eszközök

| 65. | tudomásul veszi a pénzügyi eszközöknek az Unió költségvetésében betöltött megnövekedett szerepét a finanszírozás kiegészítő formájaként, a támogatásokhoz és az adományokhoz képest; felismeri az ezekben az eszközökben rejlő lehetőségeket az uniós költségvetés pénzügyi, és ezen keresztül politikai befolyásának növelése szempontjából; hangsúlyozza azonban, hogy nem ajánlatos minden politikai területen elmozdulni a hagyományos finanszírozástól az innovatívabb eszközök felé, mivel nem a piaci szempontok határozzák meg teljes mértékben az összes politikát; kiemeli, hogy a pénzügyi eszközök alternatív és kiegészítő finanszírozási módot kínálnak, azonban azok nem használhatók fel olyan projektekhez, amelyek kizárólag támogatást vehetnek igénybe, és amelyek különösen fontosak a kevésbé fejlett régiók számára. |
| --- | --- |

65.

tudomásul veszi a pénzügyi eszközöknek az Unió költségvetésében betöltött megnövekedett szerepét a finanszírozás kiegészítő formájaként, a támogatásokhoz és az adományokhoz képest; felismeri az ezekben az eszközökben rejlő lehetőségeket az uniós költségvetés pénzügyi, és ezen keresztül politikai befolyásának növelése szempontjából; hangsúlyozza azonban, hogy nem ajánlatos minden politikai területen elmozdulni a hagyományos finanszírozástól az innovatívabb eszközök felé, mivel nem a piaci szempontok határozzák meg teljes mértékben az összes politikát; kiemeli, hogy a pénzügyi eszközök alternatív és kiegészítő finanszírozási módot kínálnak, azonban azok nem használhatók fel olyan projektekhez, amelyek kizárólag támogatást vehetnek igénybe, és amelyek különösen fontosak a kevésbé fejlett régiók számára.

| 66. | kéri a Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata során végezzen alapos elemzést a pénzügyi eszközök jelenlegi programozási időszak kezdetétől való felhasználására vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi eszköz értékelésekor a tőkeáttételi szempont nem lehet az egyetlen értékelési kritérium; ezzel kapcsolatban emlékeztet az addicionalitás kritériuma, továbbá az arra irányuló értékelés fontosságára, hogy a pénzügyi eszköz mennyiben járult hozzá az Unió kohéziós célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

66.

kéri a Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata során végezzen alapos elemzést a pénzügyi eszközök jelenlegi programozási időszak kezdetétől való felhasználására vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi eszköz értékelésekor a tőkeáttételi szempont nem lehet az egyetlen értékelési kritérium; ezzel kapcsolatban emlékeztet az addicionalitás kritériuma, továbbá az arra irányuló értékelés fontosságára, hogy a pénzügyi eszköz mennyiben járult hozzá az Unió kohéziós célkitűzéseihez;

| 67. | ösztönzi a Bizottságot, hogy határozza meg az összes olyan uniós szakpolitikai területet, ahol a támogatásokat kombinálni lehetne a pénzügyi eszközökkel, és elemezze a kettő közötti megfelelő egyensúly kialakításának módját; határozott véleménye, hogy a különféle uniós erőforrások harmonizált irányítási szabályok alapján való kombinálásának lehetősége elősegítené az uniós szintű finanszírozásra rendelkezésre álló források közötti szinergiák optimalizálását; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi eszközök egyre elterjedtebb használata nem vezethet az uniós költségvetés csökkentéséhez; emlékeztet korábbi, több alkalommal tett felszólítására nagyobb átláthatóságra és demokratikus ellenőrzésre az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

67.

ösztönzi a Bizottságot, hogy határozza meg az összes olyan uniós szakpolitikai területet, ahol a támogatásokat kombinálni lehetne a pénzügyi eszközökkel, és elemezze a kettő közötti megfelelő egyensúly kialakításának módját; határozott véleménye, hogy a különféle uniós erőforrások harmonizált irányítási szabályok alapján való kombinálásának lehetősége elősegítené az uniós szintű finanszírozásra rendelkezésre álló források közötti szinergiák optimalizálását; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi eszközök egyre elterjedtebb használata nem vezethet az uniós költségvetés csökkentéséhez; emlékeztet korábbi, több alkalommal tett felszólítására nagyobb átláthatóságra és demokratikus ellenőrzésre az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök végrehajtása tekintetében;

B.   A Parlament szempontjai a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre nézve

| 68. | emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 25. cikke szerint a Bizottság 2018. január 1. előtt beterjeszti az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatát; hangsúlyozza ezért, hogy a következő többéves pénzügyi keret számos kulcsfontosságú elemét meg kell vitatni a küszöbön álló felülvizsgálat, illetve átdolgozás keretein belül; |
| --- | --- |

68.

emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 25. cikke szerint a Bizottság 2018. január 1. előtt beterjeszti az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatát; hangsúlyozza ezért, hogy a következő többéves pénzügyi keret számos kulcsfontosságú elemét meg kell vitatni a küszöbön álló felülvizsgálat, illetve átdolgozás keretein belül;

| 69. | úgy véli, hogy a kulcsfontosságú prioritások közt helyet kell kapnia a többéves pénzügyi keret időtartamára vonatkozó kiigazításoknak, a saját források rendszere mélyreható reformjának, a költségvetés egységességére helyezett nagyobb hangsúlynak és a nagyobb költségvetési rugalmasságnak; továbbá meg van győződve arról, hogy a döntéshozatali folyamat módozatait felül kell vizsgálni a demokratikus legitimitás biztosítása és a Szerződés rendelkezéseinek betartása érdekében; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a kulcsfontosságú prioritások közt helyet kell kapnia a többéves pénzügyi keret időtartamára vonatkozó kiigazításoknak, a saját források rendszere mélyreható reformjának, a költségvetés egységességére helyezett nagyobb hangsúlynak és a nagyobb költségvetési rugalmasságnak; továbbá meg van győződve arról, hogy a döntéshozatali folyamat módozatait felül kell vizsgálni a demokratikus legitimitás biztosítása és a Szerződés rendelkezéseinek betartása érdekében;

| 70. | emlékeztet a költségvetés alapelveire: egységesség, költségvetési pontosság, évenkéntiség, egyensúly, egyetemesség, részletesség, hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és átláthatóság, amelyeket figyelembe kell venni az uniós költségvetés meghatározása és végrehajtása során; |
| --- | --- |

70.

emlékeztet a költségvetés alapelveire: egységesség, költségvetési pontosság, évenkéntiség, egyensúly, egyetemesség, részletesség, hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és átláthatóság, amelyeket figyelembe kell venni az uniós költségvetés meghatározása és végrehajtása során;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló, a tagállamok közötti megállapodás nehézségeinek egyik lényeges eleme a nettó egyenlegekre helyezett elsődleges fókuszpontjuk; megismétli azt az álláspontját, hogy az uniós költségvetés nem tekinthető egy egyszerű, nullára kihozható játszmának, hanem ez a konvergencia egyik fontos előmozdítója és a közös politikák kifejeződése, amelyek kollektív hozzáadott értéket teremtenek; sürgeti ezért a tagállamokat, hogy változtassák meg az uniós költségvetéssel kapcsolatos felfogásukat és megközelítési módjukat, azaz a költségvetés méretét az Unió jogi kötelezettségeiből, a programjaiban és politikáiban, valamint a nemzetközi vállalásaiban foglalt politikai céljaiból következő pénzügyi igények alapos értékelése alapján határozzák meg, annak érdekében, hogy a végeredmény ne egy újabb patthelyzet legyen, amely még jobban elválasztja az Uniót annak polgáraitól; ennek megfelelően felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen egy tanulmányt a tagállamok által az uniós szintű finanszírozás révén hozott szakpolitikai intézkedések eredményeként nemzeti szinten elért megtakarításokról; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló, a tagállamok közötti megállapodás nehézségeinek egyik lényeges eleme a nettó egyenlegekre helyezett elsődleges fókuszpontjuk; megismétli azt az álláspontját, hogy az uniós költségvetés nem tekinthető egy egyszerű, nullára kihozható játszmának, hanem ez a konvergencia egyik fontos előmozdítója és a közös politikák kifejeződése, amelyek kollektív hozzáadott értéket teremtenek; sürgeti ezért a tagállamokat, hogy változtassák meg az uniós költségvetéssel kapcsolatos felfogásukat és megközelítési módjukat, azaz a költségvetés méretét az Unió jogi kötelezettségeiből, a programjaiban és politikáiban, valamint a nemzetközi vállalásaiban foglalt politikai céljaiból következő pénzügyi igények alapos értékelése alapján határozzák meg, annak érdekében, hogy a végeredmény ne egy újabb patthelyzet legyen, amely még jobban elválasztja az Uniót annak polgáraitól; ennek megfelelően felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen egy tanulmányt a tagállamok által az uniós szintű finanszírozás révén hozott szakpolitikai intézkedések eredményeként nemzeti szinten elért megtakarításokról;

| 72. | rámutat egy olyan döntéshozatali eljárás kialakításának politikai fontosságára, amely vagy uniós, vagy nemzeti szinten garantálja a szükséges pénzügyi források rendelkezésre állását az Európai Tanács által hozott politikai döntések teljes mértékű végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

72.

rámutat egy olyan döntéshozatali eljárás kialakításának politikai fontosságára, amely vagy uniós, vagy nemzeti szinten garantálja a szükséges pénzügyi források rendelkezésre állását az Európai Tanács által hozott politikai döntések teljes mértékű végrehajtásának biztosítása érdekében;

Időtartam

| 73. | emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 3. preambulumbekezdése szerint a három intézmény megállapodott arról, hogy az értékelés, illetve felülvizsgálat kapcsán közösen megvizsgálják a legmegfelelőbb időtartam kérdését; megismétli azt az álláspontját, hogy a többéves pénzügyi keret időtartamát össze kell egyeztetni a Parlament és a Bizottság politikai ciklusával, és ezáltal az európai választásokat a kiadások jövőbeni prioritásairól folytatott párbeszéd fórumává kell tenni; |
| --- | --- |

73.

emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 3. preambulumbekezdése szerint a három intézmény megállapodott arról, hogy az értékelés, illetve felülvizsgálat kapcsán közösen megvizsgálják a legmegfelelőbb időtartam kérdését; megismétli azt az álláspontját, hogy a többéves pénzügyi keret időtartamát össze kell egyeztetni a Parlament és a Bizottság politikai ciklusával, és ezáltal az európai választásokat a kiadások jövőbeni prioritásairól folytatott párbeszéd fórumává kell tenni;

| 74. | hangsúlyozza azonban, hogy különösen a kohéziós politika és a vidékfejlesztés területéhez tartozó, megosztott igazgatás hatálya alá eső programok esetében elengedhetetlen a hosszabb távú kiszámíthatóság, annak figyelembevételével, hogy nemzeti és regionális szinten mennyi időre van szükség az ágazati jogszabályokról és a cselekvési programokról való megegyezéshez; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza azonban, hogy különösen a kohéziós politika és a vidékfejlesztés területéhez tartozó, megosztott igazgatás hatálya alá eső programok esetében elengedhetetlen a hosszabb távú kiszámíthatóság, annak figyelembevételével, hogy nemzeti és regionális szinten mennyi időre van szükség az ágazati jogszabályokról és a cselekvési programokról való megegyezéshez;

| 75. | úgy véli, hogy a gyorsan változó politikai környezet figyelembevételével és a fokozott rugalmasság biztosításának céljával a többéves pénzügyi keret egyes elemeiről öt évre kell megállapodni, míg másokról, nevezetesen az olyan programokhoz kapcsolódó elemekről, amelyekhez hosszabb távú programozás és/vagy olyan politikák szükségesek, amelyek komplex eljárásokat tartalmaznak a végrehajtási rendszerek létrehozásához, 5+5 éves időtartamra kell megállapodni, kötelező jellegű félidős felülvizsgálattal; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy a gyorsan változó politikai környezet figyelembevételével és a fokozott rugalmasság biztosításának céljával a többéves pénzügyi keret egyes elemeiről öt évre kell megállapodni, míg másokról, nevezetesen az olyan programokhoz kapcsolódó elemekről, amelyekhez hosszabb távú programozás és/vagy olyan politikák szükségesek, amelyek komplex eljárásokat tartalmaznak a végrehajtási rendszerek létrehozásához, 5+5 éves időtartamra kell megállapodni, kötelező jellegű félidős felülvizsgálattal;

A saját források rendszerének reformja

| 76. | hangsúlyozza, hogy szükség van a saját források rendszerének mindenre kiterjedő reformjára, az egyszerűség, a méltányosság és az átláthatóság mint vezérlő elvek figyelembevételével; ezért ambiciózus végső jelentést vár el a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű csoporttól 2016 végéig, valamint egy ugyanilyen ambiciózus, a saját erőforrásokra vonatkozó, 2021-től érvényes jogalkotási csomagot a Bizottságtól, 2017 végéig; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy szükség van a saját források rendszerének mindenre kiterjedő reformjára, az egyszerűség, a méltányosság és az átláthatóság mint vezérlő elvek figyelembevételével; ezért ambiciózus végső jelentést vár el a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű csoporttól 2016 végéig, valamint egy ugyanilyen ambiciózus, a saját erőforrásokra vonatkozó, 2021-től érvényes jogalkotási csomagot a Bizottságtól, 2017 végéig;

| 77. | hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a GNI-hozzájárulások részarányát az Unió költségvetésében, hogy ki lehessen szállni a tagállamok „méltányos megtérülés”-szemléletű megközelítési módjából; hangsúlyozza, hogy ez csökkentené a nemzeti kincstárakra nehezedő terheket és ezáltal elérhetővé tenné az érintett erőforrásokat a tagállamok nemzeti költségvetései számára; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi héaalapú saját forrás túlságosan bonyolult és lényegében egy második GNI-hozzájárulás, és ezért felszólít ennek a saját erőforrásnak vagy a lényegi megreformálására, vagy pedig teljes megszüntetésére; szükségesnek tartja azonban a GNI-hozzájárulások megtartását a költségvetés elemeként, mivel kiegyenlítő hozzájárulásként szükség van annak funkciójára; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a GNI-hozzájárulások részarányát az Unió költségvetésében, hogy ki lehessen szállni a tagállamok „méltányos megtérülés”-szemléletű megközelítési módjából; hangsúlyozza, hogy ez csökkentené a nemzeti kincstárakra nehezedő terheket és ezáltal elérhetővé tenné az érintett erőforrásokat a tagállamok nemzeti költségvetései számára; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi héaalapú saját forrás túlságosan bonyolult és lényegében egy második GNI-hozzájárulás, és ezért felszólít ennek a saját erőforrásnak vagy a lényegi megreformálására, vagy pedig teljes megszüntetésére; szükségesnek tartja azonban a GNI-hozzájárulások megtartását a költségvetés elemeként, mivel kiegyenlítő hozzájárulásként szükség van annak funkciójára;

| 78. | felszólít egy vagy több új saját forrás bevezetésére, ideális esetben egyértelmű kapcsolattal a hozzáadott értéket létrehozó európai politikákkal; megjegyzi, hogy a magas szintű csoportban már számos lehetséges új saját erőforrás terítékre került, többek között a megreformált héa-rendszer, a pénzügyi tranzakciós adó és az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelme, a megreformált uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és a széndioxidkibocsátás-adóztatás, a fuvarozás adóztatása, a társasági adó, valamint a villamosenergia- vagy digitális adó; nagy várakozással tekint a magas szintű csoport ajánlásai elé a továbblépés és annak érdekében, hogy a Parlament kidolgozhassa saját álláspontját a kérdésre vonatkozóan; ebben a tekintetben felszólít az engedmények minden formájának megszüntetésére; |
| --- | --- |

78.

felszólít egy vagy több új saját forrás bevezetésére, ideális esetben egyértelmű kapcsolattal a hozzáadott értéket létrehozó európai politikákkal; megjegyzi, hogy a magas szintű csoportban már számos lehetséges új saját erőforrás terítékre került, többek között a megreformált héa-rendszer, a pénzügyi tranzakciós adó és az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelme, a megreformált uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és a széndioxidkibocsátás-adóztatás, a fuvarozás adóztatása, a társasági adó, valamint a villamosenergia- vagy digitális adó; nagy várakozással tekint a magas szintű csoport ajánlásai elé a továbblépés és annak érdekében, hogy a Parlament kidolgozhassa saját álláspontját a kérdésre vonatkozóan; ebben a tekintetben felszólít az engedmények minden formájának megszüntetésére;

A költségvetés egységessége

| 79. | hangsúlyozza a költségvetés egységessége alapelvének fontosságát és emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 310. cikkének (1) bekezdése szerint az Unió minden bevételi és kiadási tételét fel kell tüntetni a költségvetésben; aggodalmát fejezi ki a kormányközi döntéshozatal közösségi módszerétől való, 2014 óta megfigyelhető eltérés miatt, amely a Közép-afrikai Köztársaság számára létrehozott Bêkou vagyonkezelő alap, a szíriai válságra adott válaszként létrehozott Madad regionális vagyonkezelő alap és az Unió afrikai vészhelyzeti vagyonkezelő alapja, valamint a törökországi menekültügyi program létrehozásában tapasztalható volt; hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű finanszírozás az intézmények által megtárgyalt és elfogadott jelenlegi többéves pénzügyi programok forrásainak átcsoportosításával jár; rámutat, hogy ez veszélyezteti a demokratikus elszámoltathatóságot, hiszen a Parlamentet kizárták ezen alapok létrehozásából; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza a költségvetés egységessége alapelvének fontosságát és emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 310. cikkének (1) bekezdése szerint az Unió minden bevételi és kiadási tételét fel kell tüntetni a költségvetésben; aggodalmát fejezi ki a kormányközi döntéshozatal közösségi módszerétől való, 2014 óta megfigyelhető eltérés miatt, amely a Közép-afrikai Köztársaság számára létrehozott Bêkou vagyonkezelő alap, a szíriai válságra adott válaszként létrehozott Madad regionális vagyonkezelő alap és az Unió afrikai vészhelyzeti vagyonkezelő alapja, valamint a törökországi menekültügyi program létrehozásában tapasztalható volt; hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű finanszírozás az intézmények által megtárgyalt és elfogadott jelenlegi többéves pénzügyi programok forrásainak átcsoportosításával jár; rámutat, hogy ez veszélyezteti a demokratikus elszámoltathatóságot, hiszen a Parlamentet kizárták ezen alapok létrehozásából;

| 80. | hangsúlyozza, hogy a Szerződés értelmében a Parlament és a Tanács egyenlő partnerként határozza meg az Unió költségvetését a költségvetési hatóság két ágaként; úgy véli továbbá, hogy az Unió minden kiadásának nélkülözhetetlen eleme az összes kiadás felett gyakorolt teljes parlamenti ellenőrzés; felszólítja a Bizottságot, hogy őrizze meg a költségvetés egységességét és új politikai kezdeményezések javasolásakor tekintse ezt vezérlő elvnek; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy a Szerződés értelmében a Parlament és a Tanács egyenlő partnerként határozza meg az Unió költségvetését a költségvetési hatóság két ágaként; úgy véli továbbá, hogy az Unió minden kiadásának nélkülözhetetlen eleme az összes kiadás felett gyakorolt teljes parlamenti ellenőrzés; felszólítja a Bizottságot, hogy őrizze meg a költségvetés egységességét és új politikai kezdeményezések javasolásakor tekintse ezt vezérlő elvnek;

| 81. | megismétli régóta hangoztatott álláspontját, amely szerint az európai fejlesztési alapot (EFA) 2021-től kezdődően integrálni kell az Unió költségvetésébe, egyúttal gondoskodva az afrikai békefenntartási mechanizmus és a biztonsággal kapcsolatos műveletek finanszírozásáról; |
| --- | --- |

81.

megismétli régóta hangoztatott álláspontját, amely szerint az európai fejlesztési alapot (EFA) 2021-től kezdődően integrálni kell az Unió költségvetésébe, egyúttal gondoskodva az afrikai békefenntartási mechanizmus és a biztonsággal kapcsolatos műveletek finanszírozásáról;

| 82. | hangsúlyozza, hogy az EFA vagy a hasonló ad-hoc eszközök uniós költségvetésbe történő jövőbeli integrációja azzal kell járjon, hogy a vonatkozó költségvetési keretüket hozzáadják a többéves pénzügyi keret felső határához, amelyet ennek megfelelően módosítanak annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a többi uniós politika és program finanszírozása; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy az EFA vagy a hasonló ad-hoc eszközök uniós költségvetésbe történő jövőbeli integrációja azzal kell járjon, hogy a vonatkozó költségvetési keretüket hozzáadják a többéves pénzügyi keret felső határához, amelyet ennek megfelelően módosítanak annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a többi uniós politika és program finanszírozása;

Fokozott rugalmasság

| 83. | hangsúlyozza, hogy az Unió költségvetésének merev struktúrája megfosztja a költségvetési hatóságot attól a lehetőségtől, hogy megfelelő módon reagáljon a változó körülményekre; ezért a többéves pénzügyi keret felső határainak teljes kihasználása céljából nagyobb rugalmasságra szólít fel a következő többéves pénzügyi keretben a fejezetek, a felhasználatlan tartalékok és az évek közötti fokozott rugalmasság útján; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy az Unió költségvetésének merev struktúrája megfosztja a költségvetési hatóságot attól a lehetőségtől, hogy megfelelő módon reagáljon a változó körülményekre; ezért a többéves pénzügyi keret felső határainak teljes kihasználása céljából nagyobb rugalmasságra szólít fel a következő többéves pénzügyi keretben a fejezetek, a felhasználatlan tartalékok és az évek közötti fokozott rugalmasság útján;

| 84. | hangsúlyozza, hogy amellett, hogy képeseknek kell lenniük rugalmasan reagálni a változó körülményekre az elfogadott programok csorbítatlanul hagyása mellett, az Uniónak arra is képesnek kell lennie, hogy gyorsan reagáljon a kialakulóban lévő válságokra, mint a jelenlegi migrációs válság; felszólít ezért a többéves pénzügyi keret már meglévő különleges eszközein kívül egy állandó uniós válságtartalék létrehozására az Unió költségvetésében, az olyan ad hoc megoldások elkerülése érdekében, mint a vagyonkezelő alapok felállítása; hangsúlyozza, hogy egy ilyen, válságok és a váratlan helyzetek kezelésére szolgáló mechanizmusnak jellegéből adódóan a többéves pénzügyi keret új különleges eszközként kell működnie, és azt a többéves pénzügyi keret felső határain felül és kívül kell kezelni; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy amellett, hogy képeseknek kell lenniük rugalmasan reagálni a változó körülményekre az elfogadott programok csorbítatlanul hagyása mellett, az Uniónak arra is képesnek kell lennie, hogy gyorsan reagáljon a kialakulóban lévő válságokra, mint a jelenlegi migrációs válság; felszólít ezért a többéves pénzügyi keret már meglévő különleges eszközein kívül egy állandó uniós válságtartalék létrehozására az Unió költségvetésében, az olyan ad hoc megoldások elkerülése érdekében, mint a vagyonkezelő alapok felállítása; hangsúlyozza, hogy egy ilyen, válságok és a váratlan helyzetek kezelésére szolgáló mechanizmusnak jellegéből adódóan a többéves pénzügyi keret új különleges eszközként kell működnie, és azt a többéves pénzügyi keret felső határain felül és kívül kell kezelni;

Döntéshozatali folyamat

| 85. | emlékeztet a Parlament azzal a móddal kapcsolatos kritikus álláspontjára, ahogyan a 2014-2020. évi többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadásához vezető eljárást lefolytatták; emlékeztet arra, hogy a rendelet elfogadásához szükség van a Parlament beleegyezésére; hangsúlyozza ezért, hogy a Parlamentnek már kezdettől fogva teljes mértékben részt kell vennie a releváns tárgyalásokban; úgy véli, hogy az uniós intézményeknek hivatalossá kell tenniük a következő többéves pénzügyi keret eljárásának módozatait, a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata során elért megállapodásban, amelyben figyelembe kell venni az előző tárgyalások hiányosságait, és teljes mértékben meg kell védelmezni a Parlament Szerződésben lefektetett szerepét és előjogait; úgy véli, hogy ezeket a módozatokat végső soron magában az intézményközi megállapodásban kell rögzíteni, akárcsak az éves költségvetési eljárás esetében; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet a Parlament azzal a móddal kapcsolatos kritikus álláspontjára, ahogyan a 2014-2020. évi többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadásához vezető eljárást lefolytatták; emlékeztet arra, hogy a rendelet elfogadásához szükség van a Parlament beleegyezésére; hangsúlyozza ezért, hogy a Parlamentnek már kezdettől fogva teljes mértékben részt kell vennie a releváns tárgyalásokban; úgy véli, hogy az uniós intézményeknek hivatalossá kell tenniük a következő többéves pénzügyi keret eljárásának módozatait, a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata során elért megállapodásban, amelyben figyelembe kell venni az előző tárgyalások hiányosságait, és teljes mértékben meg kell védelmezni a Parlament Szerződésben lefektetett szerepét és előjogait; úgy véli, hogy ezeket a módozatokat végső soron magában az intézményközi megállapodásban kell rögzíteni, akárcsak az éves költségvetési eljárás esetében;

| 86. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadásához szükséges egyhangú döntés ténylegesen akadályozza a folyamatot; felhívja ebben a tekintetben az Európai Tanácsot, hogy aktiválja ezért az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdésében szereplő áthidaló záradékot, lehetővé téve a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet minősített többséggel történő elfogadását; emlékeztet továbbá, hogy az EUSZ 48. cikkének (7) bekezdésében szereplő általános áthidaló záradékot is igénybe lehet venni a rendes jogalkotási eljárás alkalmazása érdekében; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet tekintetében a minősített többségi szavazásra való áttérés összhangban állna lényegében az összes többéves uniós program elfogadása során alkalmazott döntéshozatali folyamattal és az uniós költségvetés elfogadására szolgáló éves eljárással is; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadásához szükséges egyhangú döntés ténylegesen akadályozza a folyamatot; felhívja ebben a tekintetben az Európai Tanácsot, hogy aktiválja ezért az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdésében szereplő áthidaló záradékot, lehetővé téve a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet minősített többséggel történő elfogadását; emlékeztet továbbá, hogy az EUSZ 48. cikkének (7) bekezdésében szereplő általános áthidaló záradékot is igénybe lehet venni a rendes jogalkotási eljárás alkalmazása érdekében; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet tekintetében a minősített többségi szavazásra való áttérés összhangban állna lényegében az összes többéves uniós program elfogadása során alkalmazott döntéshozatali folyamattal és az uniós költségvetés elfogadására szolgáló éves eljárással is;

| 87. | emlékeztet arra, hogy a Szerződés szerint az Európai Tanács nem lát el jogalkotói feladatokat; ennek kapcsán megismétli, hogy határozottan elítéli az Európai Tanács beavatkozását a jogalkotásba a legutóbbi többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során; kéri az Európai Tanácsot, hogy kizárólag a Szerződésben rábízott feladatokkal foglalkozzon és tartózkodjon a rendes jogalkotási eljárások keretében elfogadandó politikai változások megelőlegezésétől, tiszteletben tartva a Parlament együttdöntés keretében érvényesülő jogalkotási jogait; |
| --- | --- |

87.

emlékeztet arra, hogy a Szerződés szerint az Európai Tanács nem lát el jogalkotói feladatokat; ennek kapcsán megismétli, hogy határozottan elítéli az Európai Tanács beavatkozását a jogalkotásba a legutóbbi többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során; kéri az Európai Tanácsot, hogy kizárólag a Szerződésben rábízott feladatokkal foglalkozzon és tartózkodjon a rendes jogalkotási eljárások keretében elfogadandó politikai változások megelőlegezésétől, tiszteletben tartva a Parlament együttdöntés keretében érvényesülő jogalkotási jogait;

| 88. | ragaszkodik ahhoz, hogy a következő többéves pénzügyi keret elfogadásához vezető jogalkotási folyamat az Európai Parlament és a Tanács közötti kimerítő tárgyalásokat követően 2018 végéig lezáruljon; hangsúlyozza, hogy az időben elfogadott többéves pénzügyi keret lehetővé fogja tenni, hogy az összes új program késedelem nélkül elindulhasson 2021. január 1-jén; hangsúlyozza a nemzeti parlamentek és az európai polgárok megfelelőbb tájékoztatásának szükségességét a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos kihívásokról, adott esetben egy intézményközi és parlamentközi konferencia révén; |
| --- | --- |

88.

ragaszkodik ahhoz, hogy a következő többéves pénzügyi keret elfogadásához vezető jogalkotási folyamat az Európai Parlament és a Tanács közötti kimerítő tárgyalásokat követően 2018 végéig lezáruljon; hangsúlyozza, hogy az időben elfogadott többéves pénzügyi keret lehetővé fogja tenni, hogy az összes új program késedelem nélkül elindulhasson 2021. január 1-jén; hangsúlyozza a nemzeti parlamentek és az európai polgárok megfelelőbb tájékoztatásának szükségességét a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos kihívásokról, adott esetben egy intézményközi és parlamentközi konferencia révén;

o

o o

| 89. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és testületnek, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

89.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és testületnek, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

(3)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0378.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0599.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0455.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0456.

(10)  HL C 75., 2016.2.26., 47. o.

(11)  HL C 36., 2016.1.29., 49. o.

(12)  HL C 68. E, 2014.3.7., 1. o.

(13)  HL C 380. E, 2012.12.11., 89. o.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/79

---

P8_TA(2016)0310

A feltételes adómegállapítások és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedések (TAXE 2)

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről (2016/2038(INI))

(2018/C 101/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., 108., 113., 115. és 116. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., 108., 113., 115. és 116. cikkére,

| — | tekintettel az egy feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 2) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról szóló, 2015. december 2-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egy feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 2) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról szóló, 2015. december 2-i határozatára (1),

| — | tekintettel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által a luxemburgi feltételes adómegállapításokról és más káros gyakorlatokról nyilvánosságra hozott tényekre, amelyek „LuxLeaks” néven váltak ismertté, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által a luxemburgi feltételes adómegállapításokról és más káros gyakorlatokról nyilvánosságra hozott tényekre, amelyek „LuxLeaks” néven váltak ismertté,

| — | tekintettel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által az offshore vállalkozások igénybevételéről feltárt tényekre, amelyek „panamai dokumentumok” néven váltak ismertté, és különösen a 2016. május 9-én közzétett dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által az offshore vállalkozások igénybevételéről feltárt tényekre, amelyek „panamai dokumentumok” néven váltak ismertté, és különösen a 2016. május 9-én közzétett dokumentumokra,

| — | tekintettel a G7, G8 és G20 által a nemzetközi adózási kérdésekben tartott különböző csúcstalálkozókra, különösen a 2016. május 26–27-i ize-simai csúcstalálkozóra, valamint a G20 pénzügyminisztereinek és jegybankelnökeinek 2016. április 14–15-én Washingtonban tartott ülésének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7, G8 és G20 által a nemzetközi adózási kérdésekben tartott különböző csúcstalálkozókra, különösen a 2016. május 26–27-i ize-simai csúcstalálkozóra, valamint a G20 pénzügyminisztereinek és jegybankelnökeinek 2016. április 14–15-én Washingtonban tartott ülésének eredményeire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. július 27-én az addisz-abebai cselekvési menetrendről elfogadott határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. július 27-én az addisz-abebai cselekvési menetrendről elfogadott határozatra,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „G20/OECD vállalatirányítási elvek” című, 2015. november 30-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „G20/OECD vállalatirányítási elvek” című, 2015. november 30-i jelentésére,

| — | tekintettel az Ecofin Tanácsnak a multinacionális vállalatok tevékenységeire vonatkozó adózási információk cseréjéről és a vállalkozások adózásával kapcsolatos magatartási kódexről szóló, 2016. március 8-i, a társasági adózásról, az adóalap-erózióról és a nyereségátcsoportosításról szóló, 2015. december 8-i, a vállalkozások adózásáról szóló, 2014. december 9-i és az adópolitikáról szóló, 1997. december 1-jei következtetéseire, valamint az Ecofin panamai dokumentumokról szóló, 2016. április 22-i nem hivatalos megbeszélésével kapcsolatos tájékoztatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ecofin Tanácsnak a multinacionális vállalatok tevékenységeire vonatkozó adózási információk cseréjéről és a vállalkozások adózásával kapcsolatos magatartási kódexről szóló, 2016. március 8-i, a társasági adózásról, az adóalap-erózióról és a nyereségátcsoportosításról szóló, 2015. december 8-i, a vállalkozások adózásáról szóló, 2014. december 9-i és az adópolitikáról szóló, 1997. december 1-jei következtetéseire, valamint az Ecofin panamai dokumentumokról szóló, 2016. április 22-i nem hivatalos megbeszélésével kapcsolatos tájékoztatóra,

| — | tekintettel a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv (2) módosításáról szóló, 2015. december 8-i tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv (2) módosításáról szóló, 2015. december 8-i tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az EK–Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK–Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról szóló, 1977. december 19-i 77/799/EGK tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról szóló, 1977. december 19-i 77/799/EGK tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. március 16-i közös ellenőrző jelentésére, amely a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló európai parlamenti állásfoglalásra, valamint a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló európai parlamenti állásfoglalásra adott válaszra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. március 16-i közös ellenőrző jelentésére, amely a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló európai parlamenti állásfoglalásra, valamint a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló európai parlamenti állásfoglalásra adott válaszra,

| — | tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0198) (a CbCR javaslat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0198) (a CbCR javaslat),

| — | tekintettel a Bizottság adókikerülés elleni kezdeményezéscsomagra irányuló javaslatára, amely egy bevezető közleményből (7), az adókikerülés elleni tanácsi irányelvből (8), a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv felülvizsgálatáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatból (9), az adóegyezményekre vonatkozó ajánlásból (10) és az agresszív adótervezésről szóló ajánlásból áll (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság adókikerülés elleni kezdeményezéscsomagra irányuló javaslatára, amely egy bevezető közleményből (7), az adókikerülés elleni tanácsi irányelvből (8), a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv felülvizsgálatáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatból (9), az adóegyezményekre vonatkozó ajánlásból (10) és az agresszív adótervezésről szóló ajánlásból áll (11),

| — | tekintettel a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011-es bizottsági javaslatra (COM(2011)0121), és a Parlament arra vonatkozó, 2012. április 19-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011-es bizottsági javaslatra (COM(2011)0121), és a Parlament arra vonatkozó, 2012. április 19-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a vállalkozások adózásával kapcsolatos magatartási kódexről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 1997. december 1-jén elfogadott állásfoglalásra (13), valamint a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexszel foglalkozó csoport Tanácsnak készített rendszeres jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások adózásával kapcsolatos magatartási kódexről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 1997. december 1-jén elfogadott állásfoglalásra (13), valamint a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexszel foglalkozó csoport Tanácsnak készített rendszeres jelentéseire,

| — | tekintettel az EU és a Monacói Hercegség között az adózás átláthatóságáról szóló, 2016. február 22-én parafált megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Monacói Hercegség között az adózás átláthatóságáról szóló, 2016. február 22-én parafált megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és az Andorrai Hercegség között 2016. február 12-én aláírt megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az Andorrai Hercegség között 2016. február 12-én aláírt megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és a San Marino Köztársaság által a megtakarításokból származó jövedelem adóztatásáról 2015. december 8-án aláírt megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a San Marino Köztársaság által a megtakarításokból származó jövedelem adóztatásáról 2015. december 8-án aláírt megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és a Liechtensteini Hercegség által a számlainformációk automatikus cseréjéről 2015. október 28-án aláírt megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Liechtensteini Hercegség által a számlainformációk automatikus cseréjéről 2015. október 28-án aláírt megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és a Svájci Államszövetség által az adójogszabályok betartásának javításáról 2015. május 27-én aláírt adózási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Svájci Államszövetség által az adójogszabályok betartásának javításáról 2015. május 27-én aláírt adózási megállapodásra,

| — | tekintettel a Jersey és az Egyesült Királyság között 2015. november 30-án létrejött aktualizált megállapodásra, valamint a Jersey és az Egyesült Királyság közötti, kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodás 2. bekezdésének értelmezéséről szóló álláspontváltozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jersey és az Egyesült Királyság között 2015. november 30-án létrejött aktualizált megállapodásra, valamint a Jersey és az Egyesült Királyság közötti, kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodás 2. bekezdésének értelmezéséről szóló álláspontváltozásra,

| — | tekintettel az információcsere tekintetében a 2009. évi megállapodással módosított és 2009. november 27-től hatályos, Guernsey és az Egyesült Királyság között 2009. január 20-án aláírt kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az információcsere tekintetében a 2009. évi megállapodással módosított és 2009. november 27-től hatályos, Guernsey és az Egyesült Királyság között 2009. január 20-án aláírt kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodásra,

| — | tekintettel a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2015. július 8-i európai parlamenti jogalkotási álláspontra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2015. július 8-i európai parlamenti jogalkotási álláspontra (14),

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a nemzeti parlamentekben, különösen az Egyesült Királyság parlamentjének alsóházában (House of Commons), az Egyesült Államok szenátusában (Senate), az ausztrál szenátusban és a francia nemzetgyűlésben és szenátusban az adókikerülésről és az adócsalásról tartott különféle parlamenti meghallgatásokra és azt követő jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentekben, különösen az Egyesült Királyság parlamentjének alsóházában (House of Commons), az Egyesült Államok szenátusában (Senate), az ausztrál szenátusban és a francia nemzetgyűlésben és szenátusban az adókikerülésről és az adócsalásról tartott különféle parlamenti meghallgatásokra és azt követő jelentésekre,

| — | tekintettel az Európa Tanács visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, 2014. április 30-i CM/Rec(2014)7. számú ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, 2014. április 30-i CM/Rec(2014)7. számú ajánlására,

| — | tekintettel az Antoine Deltour, Raphaël Halet és Édouard Perrin elleni, az úgynevezett „LuxLeaks” dokumentumok közzétételében betöltött szerepük miatti, luxemburgi bírósági tárgyalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Antoine Deltour, Raphaël Halet és Édouard Perrin elleni, az úgynevezett „LuxLeaks” dokumentumok közzétételében betöltött szerepük miatti, luxemburgi bírósági tárgyalásra,

| — | tekintettel a Fiat (18), a Starbucks (19), valamint a többletnyereségre vonatkozó belgiumi feltételes adómegállapítás tekintetében a Bizottság által az állami támogatásról hozott határozatokra (20), továbbá a McDonalds-ot, az Apple-t és az Amazont érintő, állami támogatással kapcsolatos vizsgálatok megkezdésére vonatkozó határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fiat (18), a Starbucks (19), valamint a többletnyereségre vonatkozó belgiumi feltételes adómegállapítás tekintetében a Bizottság által az állami támogatásról hozott határozatokra (20), továbbá a McDonalds-ot, az Apple-t és az Amazont érintő, állami támogatással kapcsolatos vizsgálatok megkezdésére vonatkozó határozatokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 2) jelentésére (A8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 2) jelentésére (A8-0223/2016),

Általános megfontolások, tények és számadatok

| A. | mivel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által nyilvánosságra hozott, a„panamai dokumentumok” és a „LuxLeaks” által feltárt információk rámutattak arra, hogy az EU-nak és a tagállamoknak sürgősen fel kell lépniük egyrészt az adócsalással, az adókikerüléssel és az agresszív adótervezéssel szemben, másrészt nemcsak a tagállamok közötti, hanem nemzetközi szintű fokozottabb együttműködés és átláthatóság érdekében méltányosabb adórendszerek létrehozására az adórendszerek igazságosabbá tételével és annak biztosításával, hogy a társasági adó megfizetésére az értékteremtés helyszínén kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

mivel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által nyilvánosságra hozott, a„panamai dokumentumok” és a „LuxLeaks” által feltárt információk rámutattak arra, hogy az EU-nak és a tagállamoknak sürgősen fel kell lépniük egyrészt az adócsalással, az adókikerüléssel és az agresszív adótervezéssel szemben, másrészt nemcsak a tagállamok közötti, hanem nemzetközi szintű fokozottabb együttműködés és átláthatóság érdekében méltányosabb adórendszerek létrehozására az adórendszerek igazságosabbá tételével és annak biztosításával, hogy a társasági adó megfizetésére az értékteremtés helyszínén kerüljön sor;

| B. | mivel az adócsalás és az adókikerülés mértékét a Bizottság évente 1 billió euróra becsüli (21), miközben az OECD becslései szerint (22) a bevételkiesés globális szinten a teljes társaságiadó-bevétel 4–10 %-át teszi ki, ami 2014-es szinten évente 75–180 milliárd eurót jelent; mivel ezek csupán óvatos becslések; mivel nyilvánvaló, hogy ezek a gyakorlatok milyen negatív hatást gyakorolnak a tagállamok költségvetésére és polgáraira és alááshatják a demokráciába vetett bizalmat; mivel az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés erodálja a tagállamok adózási bázisát, és ezáltal az adóbevételek kieséséhez vezet, ami gyengíti a gazdaságokat és szűkíti a kormányok mozgásterét a közszolgáltatások, beruházások és szociális biztonság tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az adócsalás és az adókikerülés mértékét a Bizottság évente 1 billió euróra becsüli (21), miközben az OECD becslései szerint (22) a bevételkiesés globális szinten a teljes társaságiadó-bevétel 4–10 %-át teszi ki, ami 2014-es szinten évente 75–180 milliárd eurót jelent; mivel ezek csupán óvatos becslések; mivel nyilvánvaló, hogy ezek a gyakorlatok milyen negatív hatást gyakorolnak a tagállamok költségvetésére és polgáraira és alááshatják a demokráciába vetett bizalmat; mivel az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés erodálja a tagállamok adózási bázisát, és ezáltal az adóbevételek kieséséhez vezet, ami gyengíti a gazdaságokat és szűkíti a kormányok mozgásterét a közszolgáltatások, beruházások és szociális biztonság tekintetében;

| C. | mivel elfogadhatatlan, hogy a kölcsönös ellenőrzés alá tartozó költségvetési kereten belül egy adott tagállamon belüli adókötelezettségből származó forrásokat valójában egy másik tagállamban tisztességtelen és agresszív adótervezés révén szednek be; |
| --- | --- |

C.

mivel elfogadhatatlan, hogy a kölcsönös ellenőrzés alá tartozó költségvetési kereten belül egy adott tagállamon belüli adókötelezettségből származó forrásokat valójában egy másik tagállamban tisztességtelen és agresszív adótervezés révén szednek be;

| D. | mivel a fejlődő országokat aránytalan mértékben érinti a társaságiadó-kikerülés, amely a becslések szerint évi 100 milliárd dollár (23) összegű adóbevételkiesést idéz elő, ezáltal megfosztja őket a legalapvetőbb szolgáltatások finanszírozásához nélkülözhetetlen forrásoktól és árt az EU fejlesztési együttműködési politikáinak; |
| --- | --- |

D.

mivel a fejlődő országokat aránytalan mértékben érinti a társaságiadó-kikerülés, amely a becslések szerint évi 100 milliárd dollár (23) összegű adóbevételkiesést idéz elő, ezáltal megfosztja őket a legalapvetőbb szolgáltatások finanszírozásához nélkülözhetetlen forrásoktól és árt az EU fejlesztési együttműködési politikáinak;

| E. | mivel a „panamai dokumentumok” felhívták a figyelmünket arra, hogy az adókikerülés problémája túlmutat a multinacionális vállalatokon, szorosan kapcsolódik bűncselekményekhez, és hogy becslések szerint az offshore vagyon 10 billió dollárra tehető; |
| --- | --- |

E.

mivel a „panamai dokumentumok” felhívták a figyelmünket arra, hogy az adókikerülés problémája túlmutat a multinacionális vállalatokon, szorosan kapcsolódik bűncselekményekhez, és hogy becslések szerint az offshore vagyon 10 billió dollárra tehető;

| F. | mivel a G20-ak vezetői 2009 áprilisában intézkedéseket hoztak és konkrétan felkérték az offshore térségeket, hogy írjanak alá legalább 12 információcseréről szóló szerződést annak érdekében, hogy véget vessenek a banktitok korszakának; mivel közgazdászok komolyan kétségbe vonták ezen intézkedések eredményességét, mivel ezek a szerződések csak a bankbetétek adóparadicsomok közötti áthelyezését, nem pedig a pénzeszközök jelentős visszatelepítését eredményezték (24); mivel a pénzügyi átláthatóság növelésére irányuló legújabb nemzetközi törekvések ellenére nincs látható jele annak – legalábbis 2014-ig –, hogy az offshore joghatóságú területeken történő portfólióbefektetések csökkennének; mivel még túl korai értékelni, hogy az automatikus adóügyi információcsere (a közös adatszolgáltatási standard) alkalmazása változtat-e ezen a tendencián; |
| --- | --- |

F.

mivel a G20-ak vezetői 2009 áprilisában intézkedéseket hoztak és konkrétan felkérték az offshore térségeket, hogy írjanak alá legalább 12 információcseréről szóló szerződést annak érdekében, hogy véget vessenek a banktitok korszakának; mivel közgazdászok komolyan kétségbe vonták ezen intézkedések eredményességét, mivel ezek a szerződések csak a bankbetétek adóparadicsomok közötti áthelyezését, nem pedig a pénzeszközök jelentős visszatelepítését eredményezték (24); mivel a pénzügyi átláthatóság növelésére irányuló legújabb nemzetközi törekvések ellenére nincs látható jele annak – legalábbis 2014-ig –, hogy az offshore joghatóságú területeken történő portfólióbefektetések csökkennének; mivel még túl korai értékelni, hogy az automatikus adóügyi információcsere (a közös adatszolgáltatási standard) alkalmazása változtat-e ezen a tendencián;

| G. | mivel a Nemzetközi Fizetések Bankja által nyújtott információk szerint 2008 és 2015 között az offshore központokban elhelyezett külföldi betétek évente átlagosan 2,81 %-kal nőttek, míg a világ többi részén csak 1,24 %-kal (25); mivel a külföldi betétek szempontjából legfontosabb pénzügyi offshore központok a Kajmán-szigetek (663 milliárd USD), Luxemburg (360 milliárd USD), Svájc (137 milliárd USD), Hongkong (125 milliárd USD), Szingapúr (95 milliárd USD), Bermuda (77 milliárd USD), Panama (67 milliárd USD), Jersey (58 milliárd USD) és a Bahama-szigetek (55 milliárd USD); mivel az elmúlt néhány évben az európai adóparadicsomokban, például Andorrában, Gibraltáron, Liechtensteinben és Svájcban a külföldi betétek csökkenése vagy stagnálása figyelhető meg, ami alapján feltételezhető az offshore tevékenységek más joghatósági területre való áthelyezése és az, hogy az egyre növekvő számú, adóügyi információval kapcsolatos kétoldalú megállapodások következtében átalakulóban van az offshore ágazat; |
| --- | --- |

G.

mivel a Nemzetközi Fizetések Bankja által nyújtott információk szerint 2008 és 2015 között az offshore központokban elhelyezett külföldi betétek évente átlagosan 2,81 %-kal nőttek, míg a világ többi részén csak 1,24 %-kal (25); mivel a külföldi betétek szempontjából legfontosabb pénzügyi offshore központok a Kajmán-szigetek (663 milliárd USD), Luxemburg (360 milliárd USD), Svájc (137 milliárd USD), Hongkong (125 milliárd USD), Szingapúr (95 milliárd USD), Bermuda (77 milliárd USD), Panama (67 milliárd USD), Jersey (58 milliárd USD) és a Bahama-szigetek (55 milliárd USD); mivel az elmúlt néhány évben az európai adóparadicsomokban, például Andorrában, Gibraltáron, Liechtensteinben és Svájcban a külföldi betétek csökkenése vagy stagnálása figyelhető meg, ami alapján feltételezhető az offshore tevékenységek más joghatósági területre való áthelyezése és az, hogy az egyre növekvő számú, adóügyi információval kapcsolatos kétoldalú megállapodások következtében átalakulóban van az offshore ágazat;

| H. | mivel becslések szerint az offshore pénzügyi központokba irányuló beruházások 2015-ben 72 milliárd dollárt tettek ki (26) és az utóbbi években nőttek a fejlődő országokban és az átalakuló gazdaságokban letelepedett multinacionális vállalatoktól származó, időnként a tőke körbeáramoltatásával („round-tripping”) megvalósított beruházások formájában megjelenő egyre több forrás miatt; mivel az offshore beruházások többségét a különleges célú gazdasági egységekbe irányuló beruházások teszik ki; mivel 2015-ben Luxemburg volt az elsődleges fogadója a különleges célú gazdasági egységekkel kapcsolatos beruházásoknak, mivel Hollandiában is különösen magas volt a különleges célú gazdasági egységekkel kapcsolatos beruházások aránya 2015-ben; mivel az, hogy továbbra is vannak olyan pénzáramlások, amelyeket offshore pénzügyi mechanizmusokon keresztül bonyolítanak le, felhívja a figyelmet arra, hogy nagyobb koherenciát kell kialakítani az adó- és beruházási politikák között európai és globális szinten is; |
| --- | --- |

H.

mivel becslések szerint az offshore pénzügyi központokba irányuló beruházások 2015-ben 72 milliárd dollárt tettek ki (26) és az utóbbi években nőttek a fejlődő országokban és az átalakuló gazdaságokban letelepedett multinacionális vállalatoktól származó, időnként a tőke körbeáramoltatásával („round-tripping”) megvalósított beruházások formájában megjelenő egyre több forrás miatt; mivel az offshore beruházások többségét a különleges célú gazdasági egységekbe irányuló beruházások teszik ki; mivel 2015-ben Luxemburg volt az elsődleges fogadója a különleges célú gazdasági egységekkel kapcsolatos beruházásoknak, mivel Hollandiában is különösen magas volt a különleges célú gazdasági egységekkel kapcsolatos beruházások aránya 2015-ben; mivel az, hogy továbbra is vannak olyan pénzáramlások, amelyeket offshore pénzügyi mechanizmusokon keresztül bonyolítanak le, felhívja a figyelmet arra, hogy nagyobb koherenciát kell kialakítani az adó- és beruházási politikák között európai és globális szinten is;

| I. | mivel 2016 áprilisában az OECD ismét megbízatást kapott arra, hogy hozza létre a nem együttműködő országok és területek feketelistáját; mivel a Bizottság az adóparadicsomok azonosítására vonatkozó kritériumok meghatározása során elismerte, hogy nemcsak az átláthatósággal és az együttműködéssel kapcsolatos kritériumok vizsgálata fontos, hanem a káros adórendszereké is; |
| --- | --- |

I.

mivel 2016 áprilisában az OECD ismét megbízatást kapott arra, hogy hozza létre a nem együttműködő országok és területek feketelistáját; mivel a Bizottság az adóparadicsomok azonosítására vonatkozó kritériumok meghatározása során elismerte, hogy nemcsak az átláthatósággal és az együttműködéssel kapcsolatos kritériumok vizsgálata fontos, hanem a káros adórendszereké is;

| J. | mivel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) a legfontosabb munkahelyteremtők Európában, hiszen az elmúlt öt évben az összes új munkahely 85 %-át hozták létre Európában (27); mivel tanulmányok kimutatták (28), hogy a több országban jelen levő vállalatok átlagosan 30 %-kal kevesebb adót fizetnek, mint a csak egy országban működő vállalkozások; mivel ez súlyosan torzítja a versenyt, munkahelyek és az egyenlőség elvesztéséhez vezet az Unióban, és akadályozza a fenntartható növekedést; |
| --- | --- |

J.

mivel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) a legfontosabb munkahelyteremtők Európában, hiszen az elmúlt öt évben az összes új munkahely 85 %-át hozták létre Európában (27); mivel tanulmányok kimutatták (28), hogy a több országban jelen levő vállalatok átlagosan 30 %-kal kevesebb adót fizetnek, mint a csak egy országban működő vállalkozások; mivel ez súlyosan torzítja a versenyt, munkahelyek és az egyenlőség elvesztéséhez vezet az Unióban, és akadályozza a fenntartható növekedést;

| K. | mivel a Bizottság úgy határozza meg az agresszív adótervezést, hogy az az adófizetési kötelezettség csökkentése céljából kihasználja az adórendszer jogi alakiságaiból fakadó előnyöket, illetve a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket; mivel a Bizottság elismeri, hogy az agresszív adótervezésnek sokféle formája lehet, aminek következtében az adójogszabályokat nem a jogalkotó szándéka szerint alkalmazzák; mivel az agresszív adótervezés fő formái közé az adósságátcsoportosítás, az immateriális javak és a szellemi tulajdon birtoklási helyének megállapítása, a stratégiai transzferárazás, a hibrid struktúrák és az offshore hitelek tartoznak; mivel a különbizottság által meghallgatott vállalatok javarészt megismételték, hogy sok adót fizetnek és magatartásuk jogszerű; mivel eddig a vállalatoknak csupán kis százaléka ismerte el nyilvánosan, hogy a társaságiadó-kikerülés kiemelten kezelendő probléma; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság úgy határozza meg az agresszív adótervezést, hogy az az adófizetési kötelezettség csökkentése céljából kihasználja az adórendszer jogi alakiságaiból fakadó előnyöket, illetve a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket; mivel a Bizottság elismeri, hogy az agresszív adótervezésnek sokféle formája lehet, aminek következtében az adójogszabályokat nem a jogalkotó szándéka szerint alkalmazzák; mivel az agresszív adótervezés fő formái közé az adósságátcsoportosítás, az immateriális javak és a szellemi tulajdon birtoklási helyének megállapítása, a stratégiai transzferárazás, a hibrid struktúrák és az offshore hitelek tartoznak; mivel a különbizottság által meghallgatott vállalatok javarészt megismételték, hogy sok adót fizetnek és magatartásuk jogszerű; mivel eddig a vállalatoknak csupán kis százaléka ismerte el nyilvánosan, hogy a társaságiadó-kikerülés kiemelten kezelendő probléma;

| L. | mivel a határokon átnyúló vállalati befektetések közel egyharmadát offshore pénzügyi konstrukciókon keresztül bonyolítják le; mivel a Bizottság megállapítja, hogy az Európai Unióban a nyereségátcsoportosítás 72 %-a tarnszferárazáson és a szellemi tulajdon birtoklási helyének adójogi szempontú megállapításán keresztül történik, és hogy az egyéb nyereségátcsoportosítási stratégiák közé tartozik az adósságátcsoportosítás (29); |
| --- | --- |

L.

mivel a határokon átnyúló vállalati befektetések közel egyharmadát offshore pénzügyi konstrukciókon keresztül bonyolítják le; mivel a Bizottság megállapítja, hogy az Európai Unióban a nyereségátcsoportosítás 72 %-a tarnszferárazáson és a szellemi tulajdon birtoklási helyének adójogi szempontú megállapításán keresztül történik, és hogy az egyéb nyereségátcsoportosítási stratégiák közé tartozik az adósságátcsoportosítás (29);

| M. | mivel a kétoldalú adóegyezmények elosztják az adókivetési jogokat a forrásországok és a székhely szerinti országok között; mivel a forrásországok a tényleges gazdasági tevékenységből származó jövedelem megadóztatására kapnak jogot, feltéve, hogy állandó telephely található a forrásországokban, a székhely szerinti országok pedig passzív jövedelem, például osztalékok, jogdíjak és kamatok megadóztatására kapnak jogot; mivel az adókivetési jogok ilyen jellegű megosztása alapvető az agresszív adótervezési rendszerek megértéséhez; |
| --- | --- |

M.

mivel a kétoldalú adóegyezmények elosztják az adókivetési jogokat a forrásországok és a székhely szerinti országok között; mivel a forrásországok a tényleges gazdasági tevékenységből származó jövedelem megadóztatására kapnak jogot, feltéve, hogy állandó telephely található a forrásországokban, a székhely szerinti országok pedig passzív jövedelem, például osztalékok, jogdíjak és kamatok megadóztatására kapnak jogot; mivel az adókivetési jogok ilyen jellegű megosztása alapvető az agresszív adótervezési rendszerek megértéséhez;

| N. | mivel a számviteli eljárás abból áll, hogy a vállalat pénzügyi helyzetét úgy mutatják ki, hogy a bevételeket és a kiadásokat, a nyereséget és veszteséget abban a naptári időszakban vetik össze, amikor keletkeztek, nem pedig abban az időszakban, amikor a pénzforgalom ténylegesen megvalósul; mivel ha az adóköteles jövedelem az egyik országból vagy területről a másikba kerül át, és mindegyik másképpen kezeli azt, fennáll az eltérések kihasználásának lehetősége; mivel annak ellenére, hogy a jogdíjfizetés üzleti célokból indokolt lehet megfelelő fiskális koordináció nélkül, és mivel valamely országban kedvező adóelbánásban részesülhet, ami más országokban adózási bázisának eróziójához vezet; |
| --- | --- |

N.

mivel a számviteli eljárás abból áll, hogy a vállalat pénzügyi helyzetét úgy mutatják ki, hogy a bevételeket és a kiadásokat, a nyereséget és veszteséget abban a naptári időszakban vetik össze, amikor keletkeztek, nem pedig abban az időszakban, amikor a pénzforgalom ténylegesen megvalósul; mivel ha az adóköteles jövedelem az egyik országból vagy területről a másikba kerül át, és mindegyik másképpen kezeli azt, fennáll az eltérések kihasználásának lehetősége; mivel annak ellenére, hogy a jogdíjfizetés üzleti célokból indokolt lehet megfelelő fiskális koordináció nélkül, és mivel valamely országban kedvező adóelbánásban részesülhet, ami más országokban adózási bázisának eróziójához vezet;

| O. | mivel a világkereskedelem 60 %-át csoporton belül bonyolítják le, és erre ezért transzferárazási módszereket alkalmaznak; mivel a nyereségátcsoportosítás 70 %-a a transzferárazáson keresztül történik; |
| --- | --- |

O.

mivel a világkereskedelem 60 %-át csoporton belül bonyolítják le, és erre ezért transzferárazási módszereket alkalmaznak; mivel a nyereségátcsoportosítás 70 %-a a transzferárazáson keresztül történik;

| P. | mivel az adópolitikák konvergenciáját a káros adózási gyakorlatok fokozottabb ellenőrzésének és kivizsgálásának kell kísérnie; mivel a Bizottság új hivatalos vizsgálatokat indított a multinacionális vállalatok adóügyi megítélésével kapcsolatban; mivel az adópolitikai intézkedéseknek az állami támogatás szempontjából történő értékelése olyan megközelítés, amely az utóbbi időben nagyobb jelentőségű lett; mivel további átgondolásra és intézkedésekre van szükség az adózás és a verseny közötti kölcsönhatás jobb megértése és kezelése érdekében; mivel a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy válogatás nélkül és nem részrehajló módon kivizsgálja a kedvezményes adóztatáson keresztüli jogtalan állami támogatások minden feltételezett esetét; mivel az A8-0223/2016 jelentés elfogadásának időpontjában a Bizottság által állami támogatási ügyekben indított vizsgálatok közül több is még folyamatban volt; mivel egyes tagállamok eljárást kezdeményeztek néhány multinacionális vállalattal szemben a hiányzó összegek visszatérítésére; mivel csak egyes tagállamok végezték el belső adópolitikájuk átgyűrűző hatásának elemzését, hogy megvizsgálják a fejlődő országokra gyakorolt hatásokat; |
| --- | --- |

P.

mivel az adópolitikák konvergenciáját a káros adózási gyakorlatok fokozottabb ellenőrzésének és kivizsgálásának kell kísérnie; mivel a Bizottság új hivatalos vizsgálatokat indított a multinacionális vállalatok adóügyi megítélésével kapcsolatban; mivel az adópolitikai intézkedéseknek az állami támogatás szempontjából történő értékelése olyan megközelítés, amely az utóbbi időben nagyobb jelentőségű lett; mivel további átgondolásra és intézkedésekre van szükség az adózás és a verseny közötti kölcsönhatás jobb megértése és kezelése érdekében; mivel a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy válogatás nélkül és nem részrehajló módon kivizsgálja a kedvezményes adóztatáson keresztüli jogtalan állami támogatások minden feltételezett esetét; mivel az A8-0223/2016 jelentés elfogadásának időpontjában a Bizottság által állami támogatási ügyekben indított vizsgálatok közül több is még folyamatban volt; mivel egyes tagállamok eljárást kezdeményeztek néhány multinacionális vállalattal szemben a hiányzó összegek visszatérítésére; mivel csak egyes tagállamok végezték el belső adópolitikájuk átgyűrűző hatásának elemzését, hogy megvizsgálják a fejlődő országokra gyakorolt hatásokat;

| Q. | mivel a jól megtervezett, megfelelő és összehangolt módon végrehajtott szabályozás az agresszív adózás elleni legjobb eszköz; |
| --- | --- |

Q.

mivel a jól megtervezett, megfelelő és összehangolt módon végrehajtott szabályozás az agresszív adózás elleni legjobb eszköz;

Az egyes adójogrendszerek szerepe

| R. | mivel a Parlament találkozókat tartott Andorra, Liechtenstein, Monaco, Guernsey és Jersey kormányainak képviselőivel; mivel a Kajmán-szigetek képviselői csak a koordinátorok ülésén jelentek meg, a különbizottság hivatalos meghallgatásán nem; mivel a Man-sziget visszautasította a felkérést, hogy jelenjen meg a különbizottság előtt, helyette írásbeli hozzászólást küldött; |
| --- | --- |

R.

mivel a Parlament találkozókat tartott Andorra, Liechtenstein, Monaco, Guernsey és Jersey kormányainak képviselőivel; mivel a Kajmán-szigetek képviselői csak a koordinátorok ülésén jelentek meg, a különbizottság hivatalos meghallgatásán nem; mivel a Man-sziget visszautasította a felkérést, hogy jelenjen meg a különbizottság előtt, helyette írásbeli hozzászólást küldött;

| S. | mivel egyes adójogrendszerek tevőlegesen közreműködnek a multinacionális vállalatok agresszív adópolitikájának megtervezésében, amelyek így kikerülik az adózást; mivel néhány adójogrendszerben a társasági adó mértéke 0 % vagy ahhoz közeli érték; mivel a különböző adórendszerek összetettsége miatt nincs átláthatóság, ami világszinten káros hatást fejt ki; |
| --- | --- |

S.

mivel egyes adójogrendszerek tevőlegesen közreműködnek a multinacionális vállalatok agresszív adópolitikájának megtervezésében, amelyek így kikerülik az adózást; mivel néhány adójogrendszerben a társasági adó mértéke 0 % vagy ahhoz közeli érték; mivel a különböző adórendszerek összetettsége miatt nincs átláthatóság, ami világszinten káros hatást fejt ki;

| T. | mivel ezek a joghatóságok mind kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2017-ig bevezetik az automatikus információcserét, kivéve Andorrát és Monacót, ahol 2018-ban kerül erre sor; mivel fontos nyomon követni azt, hogy bevezettek-e már tényleges jogalkotási változásokat annak biztosítására, hogy 2017-től hatékony automatikus információcsere működjön; |
| --- | --- |

T.

mivel ezek a joghatóságok mind kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2017-ig bevezetik az automatikus információcserét, kivéve Andorrát és Monacót, ahol 2018-ban kerül erre sor; mivel fontos nyomon követni azt, hogy bevezettek-e már tényleges jogalkotási változásokat annak biztosítására, hogy 2017-től hatékony automatikus információcsere működjön;

| U. | mivel a joghézagok, a nem hatékony információcsere, általánosabban pedig az ellenőrzési követelmények be nem tartása, a végső haszonhúzókkal kapcsolatos információk hiánya és a banki titoktartással kapcsolatos jogszabályok fokozatos megszüntetése ellenére fennálló vállalati és banki titoktartás akadályozzák az adókijátszás és adókikerülés felszámolását; mivel e gyakorlatok átláthatatlanságát a pénzügyi szektor néhány adóalanya agresszív adózási gyakorlatok céljából használja ki; mivel a már létező kétoldalú adóegyezményeken túl az országok közötti automatikus információcserére irányuló kezdeményezéseket csak nemrégiben vezették be; mivel hatékony végrehajtás nélkül a rendszerek gyengesége bátorítani fogja az adócsalást és az adókikerülést; |
| --- | --- |

U.

mivel a joghézagok, a nem hatékony információcsere, általánosabban pedig az ellenőrzési követelmények be nem tartása, a végső haszonhúzókkal kapcsolatos információk hiánya és a banki titoktartással kapcsolatos jogszabályok fokozatos megszüntetése ellenére fennálló vállalati és banki titoktartás akadályozzák az adókijátszás és adókikerülés felszámolását; mivel e gyakorlatok átláthatatlanságát a pénzügyi szektor néhány adóalanya agresszív adózási gyakorlatok céljából használja ki; mivel a már létező kétoldalú adóegyezményeken túl az országok közötti automatikus információcserére irányuló kezdeményezéseket csak nemrégiben vezették be; mivel hatékony végrehajtás nélkül a rendszerek gyengesége bátorítani fogja az adócsalást és az adókikerülést;

| V. | mivel egyes EU-n belüli és azon kívüli adójogrendszerek a folyamatban lévő globális kezdeményezések ellenére és annak ellenére sem hajlandók megreformálni adórendszereiket, hogy néhányukat bevonták az OECD munkájába; |
| --- | --- |

V.

mivel egyes EU-n belüli és azon kívüli adójogrendszerek a folyamatban lévő globális kezdeményezések ellenére és annak ellenére sem hajlandók megreformálni adórendszereiket, hogy néhányukat bevonták az OECD munkájába;

| W. | mivel az Andorra, Guernsey, Jersey, Liechtenstein és Monaco részvételével megszervezett meghallgatások (lásd az 1. mellékletet) azt mutatták, hogy az offshore vállalkozások nyilvántartásba vételének feltételei és az e tekintetben szolgáltatandó információk joghatóságonként eltérőek; mivel a kezelt vagyon, az alapítványok és a vállalatok végső haszonhúzóira vonatkozó teljes körű információkat néhány ilyen joghatóság hivatalos adóhatóságai nem ismerik vagy nem gyűjtik, illetve nem teszik a nyilvánosság számára hozzáférhetővé; mivel Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino és Svájc információcserére vonatkozó megállapodást írt alá az EU-val; mivel a Csatorna-szigetek képviselői megállapodásokat írtak alá az Egyesült Királysággal, és kijelentették, hogy készek hasonló megállapodásokat kötni a többi tagállammal; |
| --- | --- |

W.

mivel az Andorra, Guernsey, Jersey, Liechtenstein és Monaco részvételével megszervezett meghallgatások (lásd az 1. mellékletet) azt mutatták, hogy az offshore vállalkozások nyilvántartásba vételének feltételei és az e tekintetben szolgáltatandó információk joghatóságonként eltérőek; mivel a kezelt vagyon, az alapítványok és a vállalatok végső haszonhúzóira vonatkozó teljes körű információkat néhány ilyen joghatóság hivatalos adóhatóságai nem ismerik vagy nem gyűjtik, illetve nem teszik a nyilvánosság számára hozzáférhetővé; mivel Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino és Svájc információcserére vonatkozó megállapodást írt alá az EU-val; mivel a Csatorna-szigetek képviselői megállapodásokat írtak alá az Egyesült Királysággal, és kijelentették, hogy készek hasonló megállapodásokat kötni a többi tagállammal;

| X. | mivel néhány ország és terület hatályos jogszabályai nem biztosítják a felelősségteljes kormányzást, illetve nem tartják be az átláthatósággal és az együttműködéssel kapcsolatos nemzetközi normákat; |
| --- | --- |

X.

mivel néhány ország és terület hatályos jogszabályai nem biztosítják a felelősségteljes kormányzást, illetve nem tartják be az átláthatósággal és az együttműködéssel kapcsolatos nemzetközi normákat;

| Y. | mivel ezen adójogrendszerek némelyike a tagállamok függő vagy társult területei, és ezért – még ha önkormányzattal is rendelkeznek – részben a nemzeti és európai jogszabályok vonatkoznak rájuk; mivel a tagállamoknak ezért mérlegelniük kell jogszabályok bevezetését annak biztosítása érdekében, hogy társult és függő területeik megfeleljenek a legszigorúbb előírásoknak; |
| --- | --- |

Y.

mivel ezen adójogrendszerek némelyike a tagállamok függő vagy társult területei, és ezért – még ha önkormányzattal is rendelkeznek – részben a nemzeti és európai jogszabályok vonatkoznak rájuk; mivel a tagállamoknak ezért mérlegelniük kell jogszabályok bevezetését annak biztosítása érdekében, hogy társult és függő területeik megfeleljenek a legszigorúbb előírásoknak;

| Z. | mivel néhány tagállam saját listát állított össze a nem együttműködő országokról és területekről és/vagy az „adóparadicsomok” vagy a „privilegizált adójogrendszerek” lényegi meghatározásairól; mivel nagy különbségek vannak e listák között azt illetően, hogy miként határozzák meg, illetve értékelik a nem együttműködő joghatóságokat vagy adóparadicsomokat; mivel az OECD nem együttműködő joghatóságokról készített listája nem felel meg a céljának; mivel a Bizottság a 2015. június 17-i adóügyi kezdeményezéscsomagban közzétette a nem együttműködő joghatóságok listáját, amelyet a közös nevező elve szerint a meglévő nemzeti listák alapján készített el; mivel annak ellenére, hogy erre sürgősen szükség lenne, még mindig nincs közös uniós meghatározás és lista a nem együttműködő joghatóságokról; mivel az említett listák egyike sem tartalmaz világos, mérhető és teljes körű kritériumokat arra vonatkozóan, hogy az egyes joghatóságok mennyire titoktartóak; |
| --- | --- |

Z.

mivel néhány tagállam saját listát állított össze a nem együttműködő országokról és területekről és/vagy az „adóparadicsomok” vagy a „privilegizált adójogrendszerek” lényegi meghatározásairól; mivel nagy különbségek vannak e listák között azt illetően, hogy miként határozzák meg, illetve értékelik a nem együttműködő joghatóságokat vagy adóparadicsomokat; mivel az OECD nem együttműködő joghatóságokról készített listája nem felel meg a céljának; mivel a Bizottság a 2015. június 17-i adóügyi kezdeményezéscsomagban közzétette a nem együttműködő joghatóságok listáját, amelyet a közös nevező elve szerint a meglévő nemzeti listák alapján készített el; mivel annak ellenére, hogy erre sürgősen szükség lenne, még mindig nincs közös uniós meghatározás és lista a nem együttműködő joghatóságokról; mivel az említett listák egyike sem tartalmaz világos, mérhető és teljes körű kritériumokat arra vonatkozóan, hogy az egyes joghatóságok mennyire titoktartóak;

A pénzügyi intézmények szerepe a multinacionális vállalatok agresszív adótervezésében

| AA. | mivel néhány pénzügyi intézmény, valamint könyvvizsgáló vagy jogi cég közvetítőként szerepet játszott olyan komplex jogi struktúrák létrehozásában, amelyek a multinacionális vállalatok által alkalmazott agresszív adótervezési rendszereket eredményeztek, ahogy azt a „LuxLeaks” és a „panamai dokumentumok” is bizonyították; mivel a joghézagok, az eltérések és a tagállamok közötti koordináció, együttműködés és átláthatóság hiánya olyan környezetet teremt, amely elősegíti az adócsalást; mivel a pénzügyi intézmények mindazonáltal kulcsfontosságú és nélkülözhetetlen szövetségesek az adócsalás elleni küzdelemben a rendelkezésükre álló számla- és a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk miatt, és mivel ezért rendkívül fontos, hogy teljes mértékben és hatékonyan együttműködjenek az ilyen információk megosztásában; |
| --- | --- |

AA.

mivel néhány pénzügyi intézmény, valamint könyvvizsgáló vagy jogi cég közvetítőként szerepet játszott olyan komplex jogi struktúrák létrehozásában, amelyek a multinacionális vállalatok által alkalmazott agresszív adótervezési rendszereket eredményeztek, ahogy azt a „LuxLeaks” és a „panamai dokumentumok” is bizonyították; mivel a joghézagok, az eltérések és a tagállamok közötti koordináció, együttműködés és átláthatóság hiánya olyan környezetet teremt, amely elősegíti az adócsalást; mivel a pénzügyi intézmények mindazonáltal kulcsfontosságú és nélkülözhetetlen szövetségesek az adócsalás elleni küzdelemben a rendelkezésükre álló számla- és a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk miatt, és mivel ezért rendkívül fontos, hogy teljes mértékben és hatékonyan együttműködjenek az ilyen információk megosztásában;

| AB. | mivel az e vizsgálatra rendelkezésre álló idő alatt számos olyan adóbotrány pattant ki, amelyekben bankok is érintettek voltak; mivel a pénzügyi intézmények különböző agresszív adótervezési rendszereket használhatnak, hogy támogassák ügyfeleiket az adócsalásban és adókikerülésben; mivel a bankok a piacon eljárhatnak az ügyfeleik nevében, és az adóhatóságok előtt azt állíthatják, hogy ők ezeknek az ügyleteknek a haszonhúzói, ami ahhoz vezet, hogy az ügyfelek jogtalanul hasznot húznak a bankok számára bankstátuszuk vagy illetőségük alapján nyújtott adókedvezményekből; mivel az agresszív adótervezés megtervezésében és végrehajtásában a bankok (különösen a befektetési banki műveleteket végzők) kettős szerepet játszanak: egyrészt agresszív adótervezést dogoznak ki ügyfeleik számára, gyakran pénzügyi termékeket, például hiteleket, származtatott pénzügyi eszközöket, repóügyleteket vagy tőkéhez kötött eszközöket használva fel ehhez, másrészt pedig maguk is agresszív adótervezést folytatnak a saját bankközi és saját számlás pénzügyi ügyleteiken keresztül; |
| --- | --- |

AB.

mivel az e vizsgálatra rendelkezésre álló idő alatt számos olyan adóbotrány pattant ki, amelyekben bankok is érintettek voltak; mivel a pénzügyi intézmények különböző agresszív adótervezési rendszereket használhatnak, hogy támogassák ügyfeleiket az adócsalásban és adókikerülésben; mivel a bankok a piacon eljárhatnak az ügyfeleik nevében, és az adóhatóságok előtt azt állíthatják, hogy ők ezeknek az ügyleteknek a haszonhúzói, ami ahhoz vezet, hogy az ügyfelek jogtalanul hasznot húznak a bankok számára bankstátuszuk vagy illetőségük alapján nyújtott adókedvezményekből; mivel az agresszív adótervezés megtervezésében és végrehajtásában a bankok (különösen a befektetési banki műveleteket végzők) kettős szerepet játszanak: egyrészt agresszív adótervezést dogoznak ki ügyfeleik számára, gyakran pénzügyi termékeket, például hiteleket, származtatott pénzügyi eszközöket, repóügyleteket vagy tőkéhez kötött eszközöket használva fel ehhez, másrészt pedig maguk is agresszív adótervezést folytatnak a saját bankközi és saját számlás pénzügyi ügyleteiken keresztül;

| AC. | mivel a különbizottság előtt megjelenő bankok hivatalosan tagadták, hogy bármilyen formában adócsalást vagy adókikerülést tanácsoltak volna ügyfeleiknek, és tagadták, hogy e célból kapcsolatot tartanának fenn könyvvizsgáló és jogi cégekkel; |
| --- | --- |

AC.

mivel a különbizottság előtt megjelenő bankok hivatalosan tagadták, hogy bármilyen formában adócsalást vagy adókikerülést tanácsoltak volna ügyfeleiknek, és tagadták, hogy e célból kapcsolatot tartanának fenn könyvvizsgáló és jogi cégekkel;

| AD. | mivel néhány nagy pénzügyi intézmény jelentős számú leányvállalatot alapított különleges adójogrendszerekben, illetve azokban a joghatóságokban, ahol alacsony vagy nagyon alacsony a társasági adó mértéke, annak érdekében, hogy vállalati és magánügyfeleik javára, vagy saját maguk előnyére kikerüljék az adót; mivel számos pénzügyi intézmény nemrégiben bezárta néhány fiókját ezekben a joghatóságokban; mivel az Egyesült Államokban számos pénzügyi intézményt pereltek be adócsalás vagy pénzmosás miatt, ami jelentős pénzbírság megfizetéséhez vezetett, de az Európai Unióban nagyon kevés büntetőeljárás indult; |
| --- | --- |

AD.

mivel néhány nagy pénzügyi intézmény jelentős számú leányvállalatot alapított különleges adójogrendszerekben, illetve azokban a joghatóságokban, ahol alacsony vagy nagyon alacsony a társasági adó mértéke, annak érdekében, hogy vállalati és magánügyfeleik javára, vagy saját maguk előnyére kikerüljék az adót; mivel számos pénzügyi intézmény nemrégiben bezárta néhány fiókját ezekben a joghatóságokban; mivel az Egyesült Államokban számos pénzügyi intézményt pereltek be adócsalás vagy pénzmosás miatt, ami jelentős pénzbírság megfizetéséhez vezetett, de az Európai Unióban nagyon kevés büntetőeljárás indult;

| AE. | mivel a bankok versenypiacon működnek, ami ösztönzi őket arra, hogy adózásilag vonzó rendszereket népszerűsítsenek az új ügyfelek bevonása és a meglévők kiszolgálása érdekében; mivel a bankok alkalmazottai gyakran hatalmas nyomás alatt vannak, hogy érvényesítsék az ügyfeleik adócsalást és adókikerülést lehetővé tevő szerződéseit, azt kockáztatva, hogy elbocsátják őket, ha ezt nem teszik meg; mivel összeférhetetlenség és „forgóajtó-jelenség” áll fenn a bankok és a tanácsadó cégek vezető tisztviselői, illetve az adóhatóságok képviselői között; mivel az adóhatóságok nem mindig rendelkeznek kellő hozzáféréssel a bankok ellenőrzésére és az adócsalási esetek észlelésére szolgáló információkhoz és eszközökhöz; |
| --- | --- |

AE.

mivel a bankok versenypiacon működnek, ami ösztönzi őket arra, hogy adózásilag vonzó rendszereket népszerűsítsenek az új ügyfelek bevonása és a meglévők kiszolgálása érdekében; mivel a bankok alkalmazottai gyakran hatalmas nyomás alatt vannak, hogy érvényesítsék az ügyfeleik adócsalást és adókikerülést lehetővé tevő szerződéseit, azt kockáztatva, hogy elbocsátják őket, ha ezt nem teszik meg; mivel összeférhetetlenség és „forgóajtó-jelenség” áll fenn a bankok és a tanácsadó cégek vezető tisztviselői, illetve az adóhatóságok képviselői között; mivel az adóhatóságok nem mindig rendelkeznek kellő hozzáféréssel a bankok ellenőrzésére és az adócsalási esetek észlelésére szolgáló információkhoz és eszközökhöz;

| AF. | mivel fontos elismerni, hogy nem mindegyik komplex strukturált pénzügyi ügyletet kötik meg adózási célzattal, és a jellemzően adózási célt szolgáló termékek az összes komplex strukturált pénzügyi ügyletnek csak egy kis részét teszik ki; mivel azonban az agresszív adótervezési ügyletekben érintett összegek nagyon magasak lehetnek, hiszen egyetlen ügylet néha milliárd eurós nagyságrendű forrásokat érint, és 100 millió eurós nagyságrendű adókedvezményt jelent (30); mivel az adóhatóságokat foglalkoztatja az agresszív adótervezési célokra használt komplex strukturált pénzügyi ügyletek átláthatatlansága, különösen ha e megállapodások különálló részeit különböző adójogrendszerekben hajtják végre; |
| --- | --- |

AF.

mivel fontos elismerni, hogy nem mindegyik komplex strukturált pénzügyi ügyletet kötik meg adózási célzattal, és a jellemzően adózási célt szolgáló termékek az összes komplex strukturált pénzügyi ügyletnek csak egy kis részét teszik ki; mivel azonban az agresszív adótervezési ügyletekben érintett összegek nagyon magasak lehetnek, hiszen egyetlen ügylet néha milliárd eurós nagyságrendű forrásokat érint, és 100 millió eurós nagyságrendű adókedvezményt jelent (30); mivel az adóhatóságokat foglalkoztatja az agresszív adótervezési célokra használt komplex strukturált pénzügyi ügyletek átláthatatlansága, különösen ha e megállapodások különálló részeit különböző adójogrendszerekben hajtják végre;

| AG. | mivel az uniós hitelintézetekre már országonkénti nyilvános jelentéstételi követelmények vonatkoznak a tőkekövetelményekről szóló irányelv (CRD IV) alapján; mivel meg kell jegyezni, hogy voltak bizonyos hiányosságok ezekben az országonkénti jelentésekben, és hogy foglalkozni kell a hiányosságokkal; mivel a különbizottság előtt megjelent pénzügyi intézmények közül egy sem emelt érdemi kifogást a közzétételi követelményekkel szemben; mivel némelyikük egyértelműen kijelentette, hogy helyesli ezt a követelményt, és támogatja, hogy az egy globális szabállyá váljon; |
| --- | --- |

AG.

mivel az uniós hitelintézetekre már országonkénti nyilvános jelentéstételi követelmények vonatkoznak a tőkekövetelményekről szóló irányelv (CRD IV) alapján; mivel meg kell jegyezni, hogy voltak bizonyos hiányosságok ezekben az országonkénti jelentésekben, és hogy foglalkozni kell a hiányosságokkal; mivel a különbizottság előtt megjelent pénzügyi intézmények közül egy sem emelt érdemi kifogást a közzétételi követelményekkel szemben; mivel némelyikük egyértelműen kijelentette, hogy helyesli ezt a követelményt, és támogatja, hogy az egy globális szabállyá váljon;

| AH. | mivel a pénzügyi intézmények bizonyos dokumentumaival kapcsolatos országonkénti jelentések jelentős ellentmondásokat mutattak a pénzügyi intézmények által a tengeren túli területeken kívüli joghatóságokban elért teljes nyereség és a tevékenységük, az általuk befizetett adó összege és az ugyanezekben a joghatóságokban foglalkoztatott munkavállalók száma között; mivel ugyanezek a jelentések azt is feltárták, hogy nem egyeznek meg azok a területek, ahol a pénzügyi intézmények és alkalmazottaik működnek, és azok, ahonnan nyereségre tesznek szert; |
| --- | --- |

AH.

mivel a pénzügyi intézmények bizonyos dokumentumaival kapcsolatos országonkénti jelentések jelentős ellentmondásokat mutattak a pénzügyi intézmények által a tengeren túli területeken kívüli joghatóságokban elért teljes nyereség és a tevékenységük, az általuk befizetett adó összege és az ugyanezekben a joghatóságokban foglalkoztatott munkavállalók száma között; mivel ugyanezek a jelentések azt is feltárták, hogy nem egyeznek meg azok a területek, ahol a pénzügyi intézmények és alkalmazottaik működnek, és azok, ahonnan nyereségre tesznek szert;

| AI. | mivel a különbizottság meghallgatásán megjelent bankok és multinacionális vállalatok nem válaszolták meg teljes körűen a képviselők valamennyi kérdését, és így néhány felvetett probléma megválaszolatlan vagy körvonalazatlan maradt; mivel e bankok és multinacionális vállalatok némelyike az eljárás egy későbbi szakaszában írásbeli hozzászólást küldött (lásd a 2. mellékletet); |
| --- | --- |

AI.

mivel a különbizottság meghallgatásán megjelent bankok és multinacionális vállalatok nem válaszolták meg teljes körűen a képviselők valamennyi kérdését, és így néhány felvetett probléma megválaszolatlan vagy körvonalazatlan maradt; mivel e bankok és multinacionális vállalatok némelyike az eljárás egy későbbi szakaszában írásbeli hozzászólást küldött (lásd a 2. mellékletet);

Szabadalmi, tudásbázissal kapcsolatos és K+F adókedvezmények

| AJ. | mivel a szellemi tulajdonhoz, szabadalmakhoz és a kutatás-fejlesztéshez (K+F) kapcsolódó rendszereket Unió-szerte széles körben alkalmazzák; mivel a multinacionális vállalatok ezeket arra használják, hogy fiktív módon csökkentsék teljes adó-hozzájárulásukat; mivel az OECD adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervének (BEPS) 5. intézkedése megemlíti a „módosított nexus módszert”; mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak az is feladata, hogy elemezze és hatékonyan felügyelje ezeket a gyakorlatokat a tagállamokban; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a szellemi tulajdonhoz, szabadalmakhoz és a kutatás-fejlesztéshez (K+F) kapcsolódó rendszereket Unió-szerte széles körben alkalmazzák; mivel a multinacionális vállalatok ezeket arra használják, hogy fiktív módon csökkentsék teljes adó-hozzájárulásukat; mivel az OECD adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervének (BEPS) 5. intézkedése megemlíti a „módosított nexus módszert”; mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak az is feladata, hogy elemezze és hatékonyan felügyelje ezeket a gyakorlatokat a tagállamokban;

| AK. | mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoport megvizsgálta a szabadalmi adókedvezmények rendszerét, de nem fejezte be az egyes rendszerekkel kapcsolatos vizsgálatát; mivel az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni cselekvési tervének 5. intézkedése megemlíti a „módosított nexus módszert” mint a K+F ösztönzők nyújtására vonatkozó új standardot; mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoportban a tagállamok megegyeztek abban, hogy nemzeti jogukban 2015-től végrehajtják a „módosított nexus módszert”; mivel azzal is egyetértenek, hogy a szabadalmi adókedvezmények meglévő rendszereit 2021-re meg kell szüntetni; mivel a tagállamok komoly késésben vannak a „módosított nexus módszer” nemzeti szintű végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

AK.

mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoport megvizsgálta a szabadalmi adókedvezmények rendszerét, de nem fejezte be az egyes rendszerekkel kapcsolatos vizsgálatát; mivel az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni cselekvési tervének 5. intézkedése megemlíti a „módosított nexus módszert” mint a K+F ösztönzők nyújtására vonatkozó új standardot; mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoportban a tagállamok megegyeztek abban, hogy nemzeti jogukban 2015-től végrehajtják a „módosított nexus módszert”; mivel azzal is egyetértenek, hogy a szabadalmi adókedvezmények meglévő rendszereit 2021-re meg kell szüntetni; mivel a tagállamok komoly késésben vannak a „módosított nexus módszer” nemzeti szintű végrehajtása tekintetében;

| AL. | mivel a Bizottság több tanulmánya is egyértelműen azt mutatja, hogy a szabadalmi adókedvezmény és a K+F közötti kapcsolat gyakran önkényes és/vagy mesterséges; mivel ez a következetlenség ahhoz a feltételezéshez vezethet, hogy ezeket a rendszereket az esetek többségében adókikerülés céljából hozták létre és használták; mivel a K+F, főként a szabadalmi adókedvezmények által termelt jövedelemre nyújtott adóösztönzők, gyakran az adóbevételek jelentős csökkenését eredményezik valamennyi kormány számára, beleértve azokat is, amelyek ilyen politikában vesz részt; mivel jobban meg kellene vizsgálni, hogyan lehetne a leghatékonyabban ösztönözni a nagyon is szükséges kutatás-fejlesztést az Unióban anélkül, hogy az káros adózási gyakorlatokat eredményezne; mivel az OECD és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) is több alkalommal megerősítette, hogy úgy gondolják, hogy a szabadalmi adókedvezmények nem tekinthetők megfelelő eszköznek a K+F ösztönzésére; |
| --- | --- |

AL.

mivel a Bizottság több tanulmánya is egyértelműen azt mutatja, hogy a szabadalmi adókedvezmény és a K+F közötti kapcsolat gyakran önkényes és/vagy mesterséges; mivel ez a következetlenség ahhoz a feltételezéshez vezethet, hogy ezeket a rendszereket az esetek többségében adókikerülés céljából hozták létre és használták; mivel a K+F, főként a szabadalmi adókedvezmények által termelt jövedelemre nyújtott adóösztönzők, gyakran az adóbevételek jelentős csökkenését eredményezik valamennyi kormány számára, beleértve azokat is, amelyek ilyen politikában vesz részt; mivel jobban meg kellene vizsgálni, hogyan lehetne a leghatékonyabban ösztönözni a nagyon is szükséges kutatás-fejlesztést az Unióban anélkül, hogy az káros adózási gyakorlatokat eredményezne; mivel az OECD és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) is több alkalommal megerősítette, hogy úgy gondolják, hogy a szabadalmi adókedvezmények nem tekinthetők megfelelő eszköznek a K+F ösztönzésére;

| AM. | mivel a szabadalmi adókedvezmények káros adózási gyakorlatokban betöltött központi szerepét eredetileg a Parlament korábbi különbizottságának Hollandiában és az Egyesült Királyságban végzett tényfeltáró megbízatása során figyelték meg, majd a ciprusi küldetés során erősítették meg; mivel hasonló rendszerek léteznek más tagállamokban is; |
| --- | --- |

AM.

mivel a szabadalmi adókedvezmények káros adózási gyakorlatokban betöltött központi szerepét eredetileg a Parlament korábbi különbizottságának Hollandiában és az Egyesült Királyságban végzett tényfeltáró megbízatása során figyelték meg, majd a ciprusi küldetés során erősítették meg; mivel hasonló rendszerek léteznek más tagállamokban is;

| AN. | mivel különösen égető probléma merül fel amiatt, hogy a tagállamok között semmilyen harmonizált megközelítés sincs a kimenő kifizetésekkel kapcsolatban; mivel ebben a jelenlegi összehangolatlan keretben joghézagokat teremt azoknak a helyzeteknek az együttes fennállása, hogy az anya-és leányvállalatokról szóló irányelv és a kamatokról és jogdíjakról szóló irányelv megszünteti a forrásadóztatást, néhány tagállamban pedig nem vetnek ki forrásadót a kimenő osztalék-, licencdíj- és jogdíjkifizetésekre, és így a nyereség anélkül hagyhatja el ténylegesen az Unió bármely tagállamát, hogy akár egyszer is megadóztatták volna; |
| --- | --- |

AN.

mivel különösen égető probléma merül fel amiatt, hogy a tagállamok között semmilyen harmonizált megközelítés sincs a kimenő kifizetésekkel kapcsolatban; mivel ebben a jelenlegi összehangolatlan keretben joghézagokat teremt azoknak a helyzeteknek az együttes fennállása, hogy az anya-és leányvállalatokról szóló irányelv és a kamatokról és jogdíjakról szóló irányelv megszünteti a forrásadóztatást, néhány tagállamban pedig nem vetnek ki forrásadót a kimenő osztalék-, licencdíj- és jogdíjkifizetésekre, és így a nyereség anélkül hagyhatja el ténylegesen az Unió bármely tagállamát, hogy akár egyszer is megadóztatták volna;

A magatartási kódexszel (vállalkozások adózása) foglalkozó csoport, az adózással foglalkozó magas szintű munkacsoport és az adóügyi munkacsoport által benyújtott dokumentumok

| AO. | mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoport megbízatását az Ecofin Tanács 1997. december 1-jei következtetéseiben határozták meg; mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoport dokumentumai a különbizottság munkájának alapvető információforrásai (ahogy azt már a Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása bemutatta); |
| --- | --- |

AO.

mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoport megbízatását az Ecofin Tanács 1997. december 1-jei következtetéseiben határozták meg; mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoport dokumentumai a különbizottság munkájának alapvető információforrásai (ahogy azt már a Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása bemutatta);

| AP. | mivel a különbizottság megbízatásának kezdete után öt hónap telt el, mire a magatartási kódexszel foglalkozó csoport néhány tárgyalási anyagát és jegyzőkönyvét az EP épületeiben zárt üléseken az európai parlamenti képviselők rendelkezésére bocsátották; mivel ugyan további dokumentumokat is rendelkezésre bocsátottak, azonban néhány dokumentumot és jegyzőkönyvet továbbra sem tettek közzé, ezek nem állnak rendelkezésre vagy hiányoznak; mivel a Bizottság az egyik informális ülésen kijelentette, hogy valamennyi általa benyújtott és rendelkezésére álló dokumentumot a különbizottság rendelkezésére bocsátotta, és ezért minden további fontos, a Bizottság által benyújtott tárgyalási anyag – ha valaha is a Bizottság birtokában volt – minden bizonnyal elveszett; |
| --- | --- |

AP.

mivel a különbizottság megbízatásának kezdete után öt hónap telt el, mire a magatartási kódexszel foglalkozó csoport néhány tárgyalási anyagát és jegyzőkönyvét az EP épületeiben zárt üléseken az európai parlamenti képviselők rendelkezésére bocsátották; mivel ugyan további dokumentumokat is rendelkezésre bocsátottak, azonban néhány dokumentumot és jegyzőkönyvet továbbra sem tettek közzé, ezek nem állnak rendelkezésre vagy hiányoznak; mivel a Bizottság az egyik informális ülésen kijelentette, hogy valamennyi általa benyújtott és rendelkezésére álló dokumentumot a különbizottság rendelkezésére bocsátotta, és ezért minden további fontos, a Bizottság által benyújtott tárgyalási anyag – ha valaha is a Bizottság birtokában volt – minden bizonnyal elveszett;

| AQ. | mivel a tagállamok nem adtak kielégítő válaszokat a Parlament többször megismételt felszólításaira, hogy teljes körűen hozzák nyilvánosságra a szóban forgó dokumentumokat; mivel ez a gyakorlat már több hónapja tart; mivel az átláthatósági irányelven alapuló kérés nyomán ezeket a dokumentumokat az Amszterdami Egyetem kutatóinak rendelkezésére bocsátották; mivel nemrégiben mégis rendelkezésre bocsátották ezeket a dokumentumokat, de csak bizalmi alapon, és nem használhatók fel nyilvános vitákon; mivel az átláthatóság és az információkhoz való hozzáférés a parlamenti munka alapvető elemei; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a tagállamok nem adtak kielégítő válaszokat a Parlament többször megismételt felszólításaira, hogy teljes körűen hozzák nyilvánosságra a szóban forgó dokumentumokat; mivel ez a gyakorlat már több hónapja tart; mivel az átláthatósági irányelven alapuló kérés nyomán ezeket a dokumentumokat az Amszterdami Egyetem kutatóinak rendelkezésére bocsátották; mivel nemrégiben mégis rendelkezésre bocsátották ezeket a dokumentumokat, de csak bizalmi alapon, és nem használhatók fel nyilvános vitákon; mivel az átláthatóság és az információkhoz való hozzáférés a parlamenti munka alapvető elemei;

| AR. | mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoport konkrét kérdéseket vizsgált meg, ami azonban nem vezetett konkrét reformokhoz; mivel például a feltételes adómegállapításokról legalább 1999 óta folynak viták, és még mindig nehézségeket okoz az elfogadott ajánlások végrehajtása, még a „LuxLeaks botrány” leleplezései után is; mivel a szabadalmi adókedvezmények rendszerének vizsgálatát sohasem zárták le teljesen 2014-ben, és semmilyen más vizsgálat sem indult, annak ellenére, hogy a tagállamok késlekednek az új „módosított nexus módszer” bevezetésével; |
| --- | --- |

AR.

mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoport konkrét kérdéseket vizsgált meg, ami azonban nem vezetett konkrét reformokhoz; mivel például a feltételes adómegállapításokról legalább 1999 óta folynak viták, és még mindig nehézségeket okoz az elfogadott ajánlások végrehajtása, még a „LuxLeaks botrány” leleplezései után is; mivel a szabadalmi adókedvezmények rendszerének vizsgálatát sohasem zárták le teljesen 2014-ben, és semmilyen más vizsgálat sem indult, annak ellenére, hogy a tagállamok késlekednek az új „módosított nexus módszer” bevezetésével;

A külső dimenzió: a G20, az OECD és az ENSZ; részvétel és a fejlődő országokat érintő következmények

| AS. | mivel az OECD, az ENSZ és más nemzetközi szervezetek a társasági adóalap eróziója elleni küzdelem érdekelt felei; mivel biztosítani kell a gyakorlatok globális harmonizálását és a közös szabályok, például az OECD által az adóalap-erózióban és a nyereségátcsoportosításban javasolt szabályok végrehajtását; mivel az OECD vagy a G20-ak tagságánál kevésbé szelektív tagsággal rendelkező ENSZ szintű kormányközi fórumot kell létrehozni annak érdekében, hogy valamennyi ország – köztük a fejlődő országok – egyenlő feltételek mellett vehessen részt; mivel a G20 pénzügyminisztereinek és jegybankelnökeinek 2016. április 14–15-én Washingtonban tartott ülése újólag megismételte az összes országnak és joghatóságnak szóló azon felhívását, hogy hajtsák végre a Pénzügyi Akció Munkacsoportnak (FATF) a jogi személyek és jogi konstrukciók átláthatóságára és tényleges tulajdonosára vonatkozó standardjait; mivel a G20-csoport egyes tagjai a tényleges tulajdonosra vonatkozó információk automatikus megosztását szorgalmazták, és arra kérték a Pénzügyi Akció Munkacsoportot és az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórumot, hogy e célból 2016 októberéig tegyenek kiinduló javaslatokat; |
| --- | --- |

AS.

mivel az OECD, az ENSZ és más nemzetközi szervezetek a társasági adóalap eróziója elleni küzdelem érdekelt felei; mivel biztosítani kell a gyakorlatok globális harmonizálását és a közös szabályok, például az OECD által az adóalap-erózióban és a nyereségátcsoportosításban javasolt szabályok végrehajtását; mivel az OECD vagy a G20-ak tagságánál kevésbé szelektív tagsággal rendelkező ENSZ szintű kormányközi fórumot kell létrehozni annak érdekében, hogy valamennyi ország – köztük a fejlődő országok – egyenlő feltételek mellett vehessen részt; mivel a G20 pénzügyminisztereinek és jegybankelnökeinek 2016. április 14–15-én Washingtonban tartott ülése újólag megismételte az összes országnak és joghatóságnak szóló azon felhívását, hogy hajtsák végre a Pénzügyi Akció Munkacsoportnak (FATF) a jogi személyek és jogi konstrukciók átláthatóságára és tényleges tulajdonosára vonatkozó standardjait; mivel a G20-csoport egyes tagjai a tényleges tulajdonosra vonatkozó információk automatikus megosztását szorgalmazták, és arra kérték a Pénzügyi Akció Munkacsoportot és az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórumot, hogy e célból 2016 októberéig tegyenek kiinduló javaslatokat;

| AT. | mivel – Egyesült Államokban tett tényfeltáró út során tett megfigyelések alapján – globális szinten nem átlátható a tényleges tulajdonosi szerkezet, és nincs közös fogalommeghatározás a tényleges tulajdonosra; mivel az átláthatóságnak ez a hiánya különösen nyilvánvaló a postafiókcégek és a jogi cégek esetében; mivel az Egyesült Államok jelenleg készíti elő az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) kapcsolatos cselekvési tervének végrehajtását; |
| --- | --- |

AT.

mivel – Egyesült Államokban tett tényfeltáró út során tett megfigyelések alapján – globális szinten nem átlátható a tényleges tulajdonosi szerkezet, és nincs közös fogalommeghatározás a tényleges tulajdonosra; mivel az átláthatóságnak ez a hiánya különösen nyilvánvaló a postafiókcégek és a jogi cégek esetében; mivel az Egyesült Államok jelenleg készíti elő az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) kapcsolatos cselekvési tervének végrehajtását;

| AU. | mivel a BEPS-folyamat nem vonja be egyenlő tárgyalópartnerként a fejlődő országokat, és nem nyújt hatékony megoldást a legszegényebb országok adózási problémáira, amint azt az adóegyezmények globális hálózata is példázza, amely gyakran akadályozza a fejlődő országokat abban, hogy megadóztassák a területükön termelt nyereséget; |
| --- | --- |

AU.

mivel a BEPS-folyamat nem vonja be egyenlő tárgyalópartnerként a fejlődő országokat, és nem nyújt hatékony megoldást a legszegényebb országok adózási problémáira, amint azt az adóegyezmények globális hálózata is példázza, amely gyakran akadályozza a fejlődő országokat abban, hogy megadóztassák a területükön termelt nyereséget;

| AV. | mivel az EU és az USA között már létezik adóügyi együttműködés az EU és az USA illetékes hatóságainak részvételével, politikai szinten azonban hiányzik az ehhez hasonló együttműködés, különös tekintettel a parlamenti együttműködésre; |
| --- | --- |

AV.

mivel az EU és az USA között már létezik adóügyi együttműködés az EU és az USA illetékes hatóságainak részvételével, politikai szinten azonban hiányzik az ehhez hasonló együttműködés, különös tekintettel a parlamenti együttműködésre;

| AW. | mivel 2016 júliusában egy adózási szimpóziumot terveznek tartani az erőteljes, fenntartható és kiegyensúlyozott gazdasági növekedés elérése céljából; mivel a G20 felhívta valamennyi nemzetközi szervezetet, az EU-t is beleértve, hogy feleljenek meg a felmerülő kihívásoknak; |
| --- | --- |

AW.

mivel 2016 júliusában egy adózási szimpóziumot terveznek tartani az erőteljes, fenntartható és kiegyensúlyozott gazdasági növekedés elérése céljából; mivel a G20 felhívta valamennyi nemzetközi szervezetet, az EU-t is beleértve, hogy feleljenek meg a felmerülő kihívásoknak;

| AX. | mivel a TAXE 2 különbizottság és a Fejlesztési Bizottság által az agresszív adózási gyakorlatok fejlődő országokat érintő következményeiről közösen szervezett nyilvános meghallgatás azt mutatta, hogy a fejlődő országok hasonló problémákkal szembesülnek az adóalap-erózió, a nyereségátcsoportosítás, az átláthatóság hiánya, a globális szinten szerteágazó adórendszerek és a koherens és hatékony nemzetközi jogszabályok hiánya terén; mivel a fejlődő országok elszenvedői az agresszív adótervezésnek; mivel a fejlődő országok adóigazgatása nem rendelkezik erőforrásokkal és szakértelemmel ahhoz, hogy eredményesen küzdjön az adócsalás és adókikerülés ellen; |
| --- | --- |

AX.

mivel a TAXE 2 különbizottság és a Fejlesztési Bizottság által az agresszív adózási gyakorlatok fejlődő országokat érintő következményeiről közösen szervezett nyilvános meghallgatás azt mutatta, hogy a fejlődő országok hasonló problémákkal szembesülnek az adóalap-erózió, a nyereségátcsoportosítás, az átláthatóság hiánya, a globális szinten szerteágazó adórendszerek és a koherens és hatékony nemzetközi jogszabályok hiánya terén; mivel a fejlődő országok elszenvedői az agresszív adótervezésnek; mivel a fejlődő országok adóigazgatása nem rendelkezik erőforrásokkal és szakértelemmel ahhoz, hogy eredményesen küzdjön az adócsalás és adókikerülés ellen;

| AY. | mivel a G20 tagjai megerősítették annak biztosítása mellett tett kötelezettségvállalásukat, hogy erőfeszítéseket tesznek a fejlődő országok gazdaságai kapacitásainak erősítése érdekében, és arra bátorítják a fejlett országokat, hogy tartsák magukat az ENSZ 2015. július 27-i ülésén felvázolt addisz-abebai adózási kezdeményezés elveihez; mivel a hatékony globális koordinációhoz elengedhetetlen a fejlődő országok véleménye és prioritásainak figyelembevétele; |
| --- | --- |

AY.

mivel a G20 tagjai megerősítették annak biztosítása mellett tett kötelezettségvállalásukat, hogy erőfeszítéseket tesznek a fejlődő országok gazdaságai kapacitásainak erősítése érdekében, és arra bátorítják a fejlett országokat, hogy tartsák magukat az ENSZ 2015. július 27-i ülésén felvázolt addisz-abebai adózási kezdeményezés elveihez; mivel a hatékony globális koordinációhoz elengedhetetlen a fejlődő országok véleménye és prioritásainak figyelembevétele;

| AZ. | mivel az IMF és a Világbank technikai segítségnyújtást biztosít, beleértve a fejlődő országok adóhatóságainak a nemzetközi adózási kérdésekkel kapcsolatban nyújtott eszközöket is, hogy javítsa a fejlődő országok képességeit az adócsalás, adókikerülés és pénzmosás elleni küzdelem terén, különös tekintettel a transzferárazásra; |
| --- | --- |

AZ.

mivel az IMF és a Világbank technikai segítségnyújtást biztosít, beleértve a fejlődő országok adóhatóságainak a nemzetközi adózási kérdésekkel kapcsolatban nyújtott eszközöket is, hogy javítsa a fejlődő országok képességeit az adócsalás, adókikerülés és pénzmosás elleni küzdelem terén, különös tekintettel a transzferárazásra;

| BA. | mivel az ausztrál kormány bejelentette azokat a terveket, melyek szerint 2017. július 1-jei hatállyal az átcsoportosított nyereségre kivetett adót vezet be az adókikerülő multinacionális vállalatokra, valamint hogy egy új adóhivatali munkacsoportot hoz létre; |
| --- | --- |

BA.

mivel az ausztrál kormány bejelentette azokat a terveket, melyek szerint 2017. július 1-jei hatállyal az átcsoportosított nyereségre kivetett adót vezet be az adókikerülő multinacionális vállalatokra, valamint hogy egy új adóhivatali munkacsoportot hoz létre;

A Parlament különbizottságának (TAXE 2) munkája

| BB. | mivel a Bizottság által javasolt több intézkedés is a Parlament 2015. december 16-i és 2015. november 25-i állásfoglalásait közvetlenül követő intézkedések; mivel így az ezekben foglalt fontos kezdeményezéseket immár – legalábbis részben – a Bizottság terjesztette elő; mivel még nem került sor az említett állásfoglalásokban kért egyéb alapvető fontosságú intézkedésekre, például az adóügyi állami támogatás keretének reformjára, a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó hatékony jogi rendelkezésekre, valamint az annak megakadályozására irányuló intézkedésekre, hogy tanácsadók és a pénzügyi ágazat segítse és támogassa az agresszív adótervezést; |
| --- | --- |

BB.

mivel a Bizottság által javasolt több intézkedés is a Parlament 2015. december 16-i és 2015. november 25-i állásfoglalásait közvetlenül követő intézkedések; mivel így az ezekben foglalt fontos kezdeményezéseket immár – legalábbis részben – a Bizottság terjesztette elő; mivel még nem került sor az említett állásfoglalásokban kért egyéb alapvető fontosságú intézkedésekre, például az adóügyi állami támogatás keretének reformjára, a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó hatékony jogi rendelkezésekre, valamint az annak megakadályozására irányuló intézkedésekre, hogy tanácsadók és a pénzügyi ágazat segítse és támogassa az agresszív adótervezést;

| BC. | mivel az Uniót érintő következményeket elsősorban a Parlament feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottsága (TAXE 1) elemezte és értékelte, aminek eredményeképpen 2015. november 25-én elsöprő többséggel állásfoglalást fogadtak el; mivel a Parlament 2015. december 16-i állásfoglalását hasonlóan elsöprő többséggel fogadták el; mivel a Bizottság egy közös választ adott a 2015. december 16-i és 2015. november 25-i állásfoglalásra; |
| --- | --- |

BC.

mivel az Uniót érintő következményeket elsősorban a Parlament feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottsága (TAXE 1) elemezte és értékelte, aminek eredményeképpen 2015. november 25-én elsöprő többséggel állásfoglalást fogadtak el; mivel a Parlament 2015. december 16-i állásfoglalását hasonlóan elsöprő többséggel fogadták el; mivel a Bizottság egy közös választ adott a 2015. december 16-i és 2015. november 25-i állásfoglalásra;

| BD. | mivel a Parlament 2015. december 2-án megalakult TAXE 2 különbizottsága 11 ülést tartott, néhányat a Gazdasági és Monetáris Bizottsággal, a Jogi Bizottsággal és a Fejlesztési Bizottsággal közösen, amelyeken meghallgatták Margrethe Vestager versenypolitikai biztost, Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztost, Jonathan Hillt, a pénzügyi stabilitásért, a pénzügyi szolgáltatásokért és a tőkepiaci unióért felelős biztost, Eric Wiebes holland pénzügyminisztert (a Tanács elnökségének képviseletében), az adószakértőket, a fejlesztési szakértőket, a multinacionális vállalatok képviselőit, a bankok képviselőit, valamint az EU nemzeti parlamentjeinek képviselőit; mivel találkozókat tartottak Andorra, Liechtenstein, Monaco, Guernsey és Jersey kormányainak képviselőivel is, és kézhez kapták a Man-sziget kormányának írásbeli hozzászólását is (lásd az 1. mellékletet); mivel a különbizottság tényfeltáró küldetést is szervezett az Egyesült Államokba (lásd az A8-0223/2016 jelentés 6. mellékletét), hogy áttekintse megbízatásának harmadik országokat érintő sajátos szempontjait is, valamint küldetést szervezett Ciprusra is (lásd az A8-0223/2016 jelentés 5. mellékletét); mivel a különbizottság tagjait személyesen kérték fel arra, hogy vegyenek részt az OECD „TAXE” elnevezésű magas szintű parlamentközi munkacsoportjának munkájában; mivel a különbizottság a koordinátorok szintjén zárt üléseket tartott, amelyeken meghallgatta a Kajmán-szigetek kormányának képviselőit, az oknyomozó újságírókat és a Bizottság tisztviselőit; mivel mindezek a tevékenységek, amelyek rengeteg nagyon hasznos információt szolgáltattak a gyakorlatok és az adórendszerek Unión belüli és kívüli működéséről egyaránt, segítettek tisztázni néhány fontos kérdést, míg mások megválaszolatlanul maradtak; |
| --- | --- |

BD.

mivel a Parlament 2015. december 2-án megalakult TAXE 2 különbizottsága 11 ülést tartott, néhányat a Gazdasági és Monetáris Bizottsággal, a Jogi Bizottsággal és a Fejlesztési Bizottsággal közösen, amelyeken meghallgatták Margrethe Vestager versenypolitikai biztost, Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztost, Jonathan Hillt, a pénzügyi stabilitásért, a pénzügyi szolgáltatásokért és a tőkepiaci unióért felelős biztost, Eric Wiebes holland pénzügyminisztert (a Tanács elnökségének képviseletében), az adószakértőket, a fejlesztési szakértőket, a multinacionális vállalatok képviselőit, a bankok képviselőit, valamint az EU nemzeti parlamentjeinek képviselőit; mivel találkozókat tartottak Andorra, Liechtenstein, Monaco, Guernsey és Jersey kormányainak képviselőivel is, és kézhez kapták a Man-sziget kormányának írásbeli hozzászólását is (lásd az 1. mellékletet); mivel a különbizottság tényfeltáró küldetést is szervezett az Egyesült Államokba (lásd az A8-0223/2016 jelentés 6. mellékletét), hogy áttekintse megbízatásának harmadik országokat érintő sajátos szempontjait is, valamint küldetést szervezett Ciprusra is (lásd az A8-0223/2016 jelentés 5. mellékletét); mivel a különbizottság tagjait személyesen kérték fel arra, hogy vegyenek részt az OECD „TAXE” elnevezésű magas szintű parlamentközi munkacsoportjának munkájában; mivel a különbizottság a koordinátorok szintjén zárt üléseket tartott, amelyeken meghallgatta a Kajmán-szigetek kormányának képviselőit, az oknyomozó újságírókat és a Bizottság tisztviselőit; mivel mindezek a tevékenységek, amelyek rengeteg nagyon hasznos információt szolgáltattak a gyakorlatok és az adórendszerek Unión belüli és kívüli működéséről egyaránt, segítettek tisztázni néhány fontos kérdést, míg mások megválaszolatlanul maradtak;

| BE. | mivel az első felkérésre a hét multinacionális vállalat közül csak négy egyezett bele abba, hogy megjelenjen a képviselők előtt (lásd a 2. mellékletet); |
| --- | --- |

BE.

mivel az első felkérésre a hét multinacionális vállalat közül csak négy egyezett bele abba, hogy megjelenjen a képviselők előtt (lásd a 2. mellékletet);

| BF. | mivel amiatt, hogy a Bizottság és a Tanács továbbra sem adja egyetértését az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására irányadó részletes rendelkezésekről szóló rendeletjavaslathoz, a Parlament különbizottságai és vizsgálóbizottságai még mindig nem rendelkeznek elégséges hatáskörökkel, például a tanúk beidézéséhez való joggal vagy a dokumentumokhoz való hozzáférés érvényesítésével, szemben a tagállamok parlamentjeinek és az USA Kongresszusának hasonló bizottságaival; |
| --- | --- |

BF.

mivel amiatt, hogy a Bizottság és a Tanács továbbra sem adja egyetértését az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására irányadó részletes rendelkezésekről szóló rendeletjavaslathoz, a Parlament különbizottságai és vizsgálóbizottságai még mindig nem rendelkeznek elégséges hatáskörökkel, például a tanúk beidézéséhez való joggal vagy a dokumentumokhoz való hozzáférés érvényesítésével, szemben a tagállamok parlamentjeinek és az USA Kongresszusának hasonló bizottságaival;

| BG. | mivel a Tanács a legutóbb adóügyekben több átfogó előzetes megállapítást tett, anélkül, hogy figyelembe vette, vagy akár megvárta volna az Európai Parlament véleményét; |
| --- | --- |

BG.

mivel a Tanács a legutóbb adóügyekben több átfogó előzetes megállapítást tett, anélkül, hogy figyelembe vette, vagy akár megvárta volna az Európai Parlament véleményét;

Következtetések és ajánlások

| 1. | megismétli a 2015. november 25-i és a 2015. december 16-i állásfoglalásának következtetéseit; |
| --- | --- |

1.

megismétli a 2015. november 25-i és a 2015. december 16-i állásfoglalásának következtetéseit;

A jelentést követő bizottsági és tagállami intézkedések

| 2. | sajnálja, hogy tizenhárom tagállam nem rendelkezik megfelelő szabályokkal az osztalékok adómentes átfolyásán alapuló agresszív adótervezéssel szembeni fellépésre; sajnálatosnak tartja azt is, hogy tizenhárom tagállam nem ellenőrzi a haszonhúzót, amikor elfogadja a forrásadó csökkentésére vagy a forrásadó-mentességre irányuló kérelmet; sajnálja azt is, hogy tizennégy tagállamban még mindig nincsenek szabályok az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozóan annak érdekében, hogy megakadályozzák az agresszív adótervezést, és huszonöt tagállamnak nincsenek szabályai az olyan esetek elleni fellépésre, amikor egy helyi vállalat adózását egy másik állam eltérően ítéli meg; elítéli, hogy eddig egyetlen tagállam sem követelte az agresszív adótervezési struktúrák betiltását; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy tizenhárom tagállam nem rendelkezik megfelelő szabályokkal az osztalékok adómentes átfolyásán alapuló agresszív adótervezéssel szembeni fellépésre; sajnálatosnak tartja azt is, hogy tizenhárom tagállam nem ellenőrzi a haszonhúzót, amikor elfogadja a forrásadó csökkentésére vagy a forrásadó-mentességre irányuló kérelmet; sajnálja azt is, hogy tizennégy tagállamban még mindig nincsenek szabályok az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozóan annak érdekében, hogy megakadályozzák az agresszív adótervezést, és huszonöt tagállamnak nincsenek szabályai az olyan esetek elleni fellépésre, amikor egy helyi vállalat adózását egy másik állam eltérően ítéli meg; elítéli, hogy eddig egyetlen tagállam sem követelte az agresszív adótervezési struktúrák betiltását;

| 3. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el további jogalkotási javaslatokat a társasági adó kikerüléséről, mivel van tere annak, hogy a tagállamok szigorítsák az adóvisszaélés tilalmára vonatkozó szabályokat az adóalap-erózió elleni fellépés érdekében; mélységesen sajnálja, hogy a tagállamok egyik tanácsi munkacsoportban sem vitatták meg a Parlament ajánlásait; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el további jogalkotási javaslatokat a társasági adó kikerüléséről, mivel van tere annak, hogy a tagállamok szigorítsák az adóvisszaélés tilalmára vonatkozó szabályokat az adóalap-erózió elleni fellépés érdekében; mélységesen sajnálja, hogy a tagállamok egyik tanácsi munkacsoportban sem vitatták meg a Parlament ajánlásait;

| 4. | üdvözli a Bizottság által 2016. január 28-án közzétett adókikerülés elleni kezdeményezéscsomagot, valamint az azt követően már elfogadott jogalkotási javaslatokat és közleményeket (lásd az A8-0223/2016 jelentés 4. mellékletét); üdvözli, hogy a Tanács elfogadta a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv módosításáról szóló irányelvet az adóhatóságok felé történő országonkénti jelentéstétel létrehozása érdekében, ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács nem várta meg, hogy megismerje és megvizsgálja a Parlament álláspontját saját álláspontjának elfogadása előtt, és nem rendelkezett a Bizottságnak az információcserébe való bevonásáról; felhívja a Tanácsot, hogy fogadjon el egyhangú és határozott álláspontot az adókikerülés elleni kezdeményezéscsomaggal kapcsolatban, és az adókikerülés elleni irányelvet egyetlen önálló irányelvként tartsa meg, az OECD-ajánlások hatékony, és azokon túlmutató végrehajtása érdekében azzal a céllal, hogy az uniós ambíciók megvalósulhassanak és az egységes piac működése erősödjön, ne pedig gyengüljön; mélységesen sajnálja, hogy a Tanács jelenlegi álláspontjának tervezete meggyengült, különösen a kamatcsökkentésre vonatkozó átmeneti rendelkezés, illetve az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabállyal kapcsolatos nem átfogó megközelítés miatt; üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az eredményes adóztatásra vonatkozó külső stratégia keretében létrehozzák a nem együttműködő joghatóságok közös uniós fogalommeghatározását és listáját; hangsúlyozza, hogy ennek a listának objektív, teljes körű és mennyiségileg meghatározható kritériumokon kell alapulnia; megismétli azon álláspontját, hogy a jövőben több és kötelező érvényű intézkedésre lesz szükség az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás elleni hatékony és szisztematikus küzdelemhez; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottság által 2016. január 28-án közzétett adókikerülés elleni kezdeményezéscsomagot, valamint az azt követően már elfogadott jogalkotási javaslatokat és közleményeket (lásd az A8-0223/2016 jelentés 4. mellékletét); üdvözli, hogy a Tanács elfogadta a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv módosításáról szóló irányelvet az adóhatóságok felé történő országonkénti jelentéstétel létrehozása érdekében, ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács nem várta meg, hogy megismerje és megvizsgálja a Parlament álláspontját saját álláspontjának elfogadása előtt, és nem rendelkezett a Bizottságnak az információcserébe való bevonásáról; felhívja a Tanácsot, hogy fogadjon el egyhangú és határozott álláspontot az adókikerülés elleni kezdeményezéscsomaggal kapcsolatban, és az adókikerülés elleni irányelvet egyetlen önálló irányelvként tartsa meg, az OECD-ajánlások hatékony, és azokon túlmutató végrehajtása érdekében azzal a céllal, hogy az uniós ambíciók megvalósulhassanak és az egységes piac működése erősödjön, ne pedig gyengüljön; mélységesen sajnálja, hogy a Tanács jelenlegi álláspontjának tervezete meggyengült, különösen a kamatcsökkentésre vonatkozó átmeneti rendelkezés, illetve az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabállyal kapcsolatos nem átfogó megközelítés miatt; üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az eredményes adóztatásra vonatkozó külső stratégia keretében létrehozzák a nem együttműködő joghatóságok közös uniós fogalommeghatározását és listáját; hangsúlyozza, hogy ennek a listának objektív, teljes körű és mennyiségileg meghatározható kritériumokon kell alapulnia; megismétli azon álláspontját, hogy a jövőben több és kötelező érvényű intézkedésre lesz szükség az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás elleni hatékony és szisztematikus küzdelemhez;

| 5. | úgy véli, hogy az igazgatási együttműködésről szóló irányelvet – miután a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos automatikus információcsere és az országonkénti jelentéstétel tekintetében számos alkalommal egymás után és eseti alapon is módosították – teljes egészében át kell dolgozni, különösen – de nem csak – azért, hogy csökkentsék és végső soron megszüntessék az információcsere elve alóli jelenlegi kivételeket; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az igazgatási együttműködésről szóló irányelvet – miután a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos automatikus információcsere és az országonkénti jelentéstétel tekintetében számos alkalommal egymás után és eseti alapon is módosították – teljes egészében át kell dolgozni, különösen – de nem csak – azért, hogy csökkentsék és végső soron megszüntessék az információcsere elve alóli jelenlegi kivételeket;

| 6. | ismételten hangsúlyozza azon álláspontját, hogy a multinacionális vállalatoknak mérlegbeszámolójukban világos és érthető módon, azon tagállamonkénti és harmadik országonkénti bontásban, ahol működnek, közzé kell tenniük számos információt, többek között az adózás előtti eredményt, az eredményt terhelő adókat, az alkalmazottak számát és a tevékenységeket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket az információkat – esetleg egy központi uniós nyilvántartás révén – a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

6.

ismételten hangsúlyozza azon álláspontját, hogy a multinacionális vállalatoknak mérlegbeszámolójukban világos és érthető módon, azon tagállamonkénti és harmadik országonkénti bontásban, ahol működnek, közzé kell tenniük számos információt, többek között az adózás előtti eredményt, az eredményt terhelő adókat, az alkalmazottak számát és a tevékenységeket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket az információkat – esetleg egy központi uniós nyilvántartás révén – a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2016 vége előtt terjesszen elő javaslatot a közös konszolidált társaságiadó-alapra (KKTA), valamint egy megfelelő és méltányos elosztási kulcsra, amely az Unión belül átfogó megoldást nyújtana a káros adózási gyakorlatokra, átláthatóságot és egyszerűséget biztosítana a vállalkozások számára, továbbá elősegítené az Unió belül a határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket; úgy véli, hogy a konszolidálás a KKTA elengedhetetlen eleme; véleménye szerint a konszolidációt minél előbb be kell vezetni, és csak ideiglenesen működhet bármilyen közbenső, csak az adóalapok harmonizációját tartalmazó, a veszteség korrigálását lehetővé tevő rendszer; úgy véli, hogy egyre sürgetőbb a KKTA teljes mértékű konszolidációjának bevezetése; felhívja a tagállamokat, hogy haladéktalanul jussanak megállapodásra a KKTA-javaslatról, és azt követően gyorsan hajtsák végre a jogszabályt; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a kiskapuk és a vállalati adórendszerek közötti különbségek, valamint a közigazgatási gyakorlatok eltérősége egyenlőtlen versenyfeltételeket és tisztességtelen adóversenyt idézhetnek elő az EU-ban; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2016 vége előtt terjesszen elő javaslatot a közös konszolidált társaságiadó-alapra (KKTA), valamint egy megfelelő és méltányos elosztási kulcsra, amely az Unión belül átfogó megoldást nyújtana a káros adózási gyakorlatokra, átláthatóságot és egyszerűséget biztosítana a vállalkozások számára, továbbá elősegítené az Unió belül a határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket; úgy véli, hogy a konszolidálás a KKTA elengedhetetlen eleme; véleménye szerint a konszolidációt minél előbb be kell vezetni, és csak ideiglenesen működhet bármilyen közbenső, csak az adóalapok harmonizációját tartalmazó, a veszteség korrigálását lehetővé tevő rendszer; úgy véli, hogy egyre sürgetőbb a KKTA teljes mértékű konszolidációjának bevezetése; felhívja a tagállamokat, hogy haladéktalanul jussanak megállapodásra a KKTA-javaslatról, és azt követően gyorsan hajtsák végre a jogszabályt; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a kiskapuk és a vállalati adórendszerek közötti különbségek, valamint a közigazgatási gyakorlatok eltérősége egyenlőtlen versenyfeltételeket és tisztességtelen adóversenyt idézhetnek elő az EU-ban;

| 8. | üdvözli, hogy a Bizottság 2016. április 12-én elfogadta a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk és a társasági adó nagyobb átláthatóságával kapcsolatos információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló irányelvet; sajnálja azonban, hogy a Bizottság által javasolt hatály, kritériumok és küszöbértékek nincsenek összhangban a Parlament által elfogadott korábbi álláspontokkal, és ezért nem érnék el céljukat; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a Bizottság 2016. április 12-én elfogadta a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk és a társasági adó nagyobb átláthatóságával kapcsolatos információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló irányelvet; sajnálja azonban, hogy a Bizottság által javasolt hatály, kritériumok és küszöbértékek nincsenek összhangban a Parlament által elfogadott korábbi álláspontokkal, és ezért nem érnék el céljukat;

| 9. | üdvözli, hogy a Tanács 2015. december 8-án megállapodást ért el a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos automatikus információcseréről; sajnálja azonban, hogy a Tanács nem fogadta el a Parlament által a Bizottságnak az ilyen intézkedésre irányuló javaslatáról szóló, 2015. október 20-i jelentésében megfogalmazott ajánlásokat; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak teljes körű hozzáférést kell kapnia a feltételes adómegállapítások új uniós adatbázisához; ragaszkodik ahhoz, hogy átfogó és hatékony adatbázisra van szükség a határokon átnyúló lehetséges hatásokat kifejtő valamennyi feltételes adómegállapításról; sürgeti a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül vezessék be a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információk automatikus cseréjének megkezdéséhez szükséges jogi keretet; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a Tanács 2015. december 8-án megállapodást ért el a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos automatikus információcseréről; sajnálja azonban, hogy a Tanács nem fogadta el a Parlament által a Bizottságnak az ilyen intézkedésre irányuló javaslatáról szóló, 2015. október 20-i jelentésében megfogalmazott ajánlásokat; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak teljes körű hozzáférést kell kapnia a feltételes adómegállapítások új uniós adatbázisához; ragaszkodik ahhoz, hogy átfogó és hatékony adatbázisra van szükség a határokon átnyúló lehetséges hatásokat kifejtő valamennyi feltételes adómegállapításról; sürgeti a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül vezessék be a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információk automatikus cseréjének megkezdéséhez szükséges jogi keretet;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az automatikus információcsere nagy adatmennyiséget fog eredményezni, amelyet kezelni kell, és ragaszkodik ahhoz, hogy össze kell hangolni az érintett adatok számítógépes feldolgozásával kapcsolatos kérdéseket, ahogy az adatok elemzéséhez szükséges emberi erőforrásokat is; kéri, hogy erősítsék meg a Bizottság által ebben a munkában betöltött szerepet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondosan kövessék nyomon a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv nemzeti szintű végrehajtását és annak előírásait maradéktalanul tartsák be, különösen annak ellenőrzése céljából, hogy hány tagállam kér adóügyi információt e jogalap helyett kétoldalú adóegyezmények alapján; felhívja a tagállamokat, hogy a hatékony adóbeszedés és a káros adózási gyakorlatokkal szembeni fellépés biztosítása érdekében elegendő emberi erőforrással erősítsék meg adóhatóságaikat, mivel a forráshiány és a leépítések, valamint a megfelelő képzés, technikai eszközök és vizsgálati hatáskör hiánya egyes tagállamok adóhatóságait komolyan hátráltatja; felhívja a tagállamokat, hogy integrálják az adóhatóságokkal, valamint a pénzügyi felügyeletekkel és szabályozókkal kicserélt információkat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az automatikus információcsere nagy adatmennyiséget fog eredményezni, amelyet kezelni kell, és ragaszkodik ahhoz, hogy össze kell hangolni az érintett adatok számítógépes feldolgozásával kapcsolatos kérdéseket, ahogy az adatok elemzéséhez szükséges emberi erőforrásokat is; kéri, hogy erősítsék meg a Bizottság által ebben a munkában betöltött szerepet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondosan kövessék nyomon a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv nemzeti szintű végrehajtását és annak előírásait maradéktalanul tartsák be, különösen annak ellenőrzése céljából, hogy hány tagállam kér adóügyi információt e jogalap helyett kétoldalú adóegyezmények alapján; felhívja a tagállamokat, hogy a hatékony adóbeszedés és a káros adózási gyakorlatokkal szembeni fellépés biztosítása érdekében elegendő emberi erőforrással erősítsék meg adóhatóságaikat, mivel a forráshiány és a leépítések, valamint a megfelelő képzés, technikai eszközök és vizsgálati hatáskör hiánya egyes tagállamok adóhatóságait komolyan hátráltatja; felhívja a tagállamokat, hogy integrálják az adóhatóságokkal, valamint a pénzügyi felügyeletekkel és szabályozókkal kicserélt információkat;

| 11. | üdvözli, hogy Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság 2016. május 12-én bejelentette, hogy nyilvános nyilvántartást hoz létre a vállalatok tényleges tulajdonosairól; megdicséri Franciaországot, hogy kötelezettséget vállalt a vagyonkezelői alapok nyilvános nyilvántartásának létrehozására; támogatja az Egyesült Királyság kötelezettségvállalását, hogy minden, az országban ingatlant vásárló vagy az állammal szerződést kötő külföldi vállalatot kötelez arra, hogy jelentse be tényleges tulajdonosát; felhívja az összes tagállamot, hogy fogadjanak el hasonló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság 2016. május 12-én bejelentette, hogy nyilvános nyilvántartást hoz létre a vállalatok tényleges tulajdonosairól; megdicséri Franciaországot, hogy kötelezettséget vállalt a vagyonkezelői alapok nyilvános nyilvántartásának létrehozására; támogatja az Egyesült Királyság kötelezettségvállalását, hogy minden, az országban ingatlant vásárló vagy az állammal szerződést kötő külföldi vállalatot kötelez arra, hogy jelentse be tényleges tulajdonosát; felhívja az összes tagállamot, hogy fogadjanak el hasonló kezdeményezéseket;

| 12. | sajnálja, hogy az OECD automatikus információcserére vonatkozó új globális szabványai nem tartalmaznak átmeneti időszakot a fejlődő országok számára, és azzal, hogy viszonossá teszik ezt a szabványt, lényegében kirekesztődhetnek azok az országok, amelyeknek még kevés kapacitásuk van a kért információk összegyűjtéséhez, kezeléséhez és megosztásához szükséges infrastruktúra létrehozására; |
| --- | --- |

12.

sajnálja, hogy az OECD automatikus információcserére vonatkozó új globális szabványai nem tartalmaznak átmeneti időszakot a fejlődő országok számára, és azzal, hogy viszonossá teszik ezt a szabványt, lényegében kirekesztődhetnek azok az országok, amelyeknek még kevés kapacitásuk van a kért információk összegyűjtéséhez, kezeléséhez és megosztásához szükséges infrastruktúra létrehozására;

| 13. | megjegyzi, hogy a közös transzferárfórum felvette a 2014–2019-es munkaprogramjába az annak biztosítására irányuló bevált gyakorlatok kidolgozását, hogy az OECD e tárgyban elfogadott iránymutatásai megfeleljenek a tagállamok sajátosságainak; megjegyzi, hogy a Bizottság nyomon követi ennek a munkának az előrehaladását; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a közös transzferárfórum felvette a 2014–2019-es munkaprogramjába az annak biztosítására irányuló bevált gyakorlatok kidolgozását, hogy az OECD e tárgyban elfogadott iránymutatásai megfeleljenek a tagállamok sajátosságainak; megjegyzi, hogy a Bizottság nyomon követi ennek a munkának az előrehaladását;

| 14. | rámutat, hogy a nyereségátcsoportosítás 70 %-a transzferárazáson keresztül történik, és hogy e probléma kezelésének legjobb módja a KKTA teljes mértékű konszolidációjának elfogadása; felhívja mindazonáltal a Bizottságot, hogy nyújtson be konkrét jogalkotási javaslatot a transzferárazásról, figyelembe véve az OECD 2010-es transzferárképzési iránymutatásait a multinacionális vállalkozások és az adóhatóságok számára; hangsúlyozza továbbá, hogy újabb erőfeszítésekre lehet szükség az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos kockázatok uniós tagállamok és harmadik országok közötti, a transzferárazási keret – különösen az immateriális javak árazása – miatt történő kialakulásának megakadályozása érdekében, valamint hogy a jelenlegi, szokásos piaci ár elvének globális alternatíváit ténylegesen meg kell vizsgálni és tesztelni kell abból a szempontból, hogy képesek-e méltányosabb és hatékonyabb globális adórendszert biztosítani; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy a nyereségátcsoportosítás 70 %-a transzferárazáson keresztül történik, és hogy e probléma kezelésének legjobb módja a KKTA teljes mértékű konszolidációjának elfogadása; felhívja mindazonáltal a Bizottságot, hogy nyújtson be konkrét jogalkotási javaslatot a transzferárazásról, figyelembe véve az OECD 2010-es transzferárképzési iránymutatásait a multinacionális vállalkozások és az adóhatóságok számára; hangsúlyozza továbbá, hogy újabb erőfeszítésekre lehet szükség az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos kockázatok uniós tagállamok és harmadik országok közötti, a transzferárazási keret – különösen az immateriális javak árazása – miatt történő kialakulásának megakadályozása érdekében, valamint hogy a jelenlegi, szokásos piaci ár elvének globális alternatíváit ténylegesen meg kell vizsgálni és tesztelni kell abból a szempontból, hogy képesek-e méltányosabb és hatékonyabb globális adórendszert biztosítani;

| 15. | üdvözli, hogy Margrethe Vestager versenypolitikáért felelős biztos a transzferárazást az állami támogatásokkal kapcsolatos ügyek kiemelt területeként sorolta be, mivel a beszámolók szerint a multinacionális vállalatok gyakran használják azt eszközként az adókijátszási és adókikerülési rendszerek, például vállalatcsoporton belüli hitelek céljából; megjegyzi, hogy jelenleg nincsenek olyan iránymutatások, amelyek az adózási vonatkozású állami támogatásokat azonosítják és szabályozzák, miközben az állami támogatásnak erről a típusáról bebizonyosodott, hogy egy aggasztó adókikerülési eszköz; felhívja a Bizottságot, hogy az állami támogatások könnyebb azonosítása érdekében dolgozzon ki iránymutatásokat és egyértelmű kritériumokat ara nézve, hogy melyek a transzferárképzés határai; támogatja a Bizottság által a Starbucks, a Fiat és az Amazon ügyében végzett vizsgálatok következtetéseit; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottságnak valamennyi releváns adathoz hozzá tudjon férni; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy Margrethe Vestager versenypolitikáért felelős biztos a transzferárazást az állami támogatásokkal kapcsolatos ügyek kiemelt területeként sorolta be, mivel a beszámolók szerint a multinacionális vállalatok gyakran használják azt eszközként az adókijátszási és adókikerülési rendszerek, például vállalatcsoporton belüli hitelek céljából; megjegyzi, hogy jelenleg nincsenek olyan iránymutatások, amelyek az adózási vonatkozású állami támogatásokat azonosítják és szabályozzák, miközben az állami támogatásnak erről a típusáról bebizonyosodott, hogy egy aggasztó adókikerülési eszköz; felhívja a Bizottságot, hogy az állami támogatások könnyebb azonosítása érdekében dolgozzon ki iránymutatásokat és egyértelmű kritériumokat ara nézve, hogy melyek a transzferárképzés határai; támogatja a Bizottság által a Starbucks, a Fiat és az Amazon ügyében végzett vizsgálatok következtetéseit; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottságnak valamennyi releváns adathoz hozzá tudjon férni;

| 16. | sajnálja, hogy a meghallgatott multinacionális vállalatok nem ítélték el határozottan az adókikerülési gyakorlatokat és az agresszív adótervezést; hangsúlyozza, hogy a multinacionális vállalatok könnyen tudnak mesterséges vállalatcsoporton belüli kölcsönöket nyújtani agresszív adótervezési célokból; hangsúlyozza, hogy az idegen tőkével történő finanszírozás előnyben részesítése hátrányos az adófizetőkre és a pénzügyi stabilitásra nézve; felhívja ezért a tagállamokat, hogy az idevágó adójogszabályaikban szüntessék meg azt a torzítást, amely az idegen tőkével történő finanszírozást részesíti előnyben a saját tőkével szemben; |
| --- | --- |

16.

sajnálja, hogy a meghallgatott multinacionális vállalatok nem ítélték el határozottan az adókikerülési gyakorlatokat és az agresszív adótervezést; hangsúlyozza, hogy a multinacionális vállalatok könnyen tudnak mesterséges vállalatcsoporton belüli kölcsönöket nyújtani agresszív adótervezési célokból; hangsúlyozza, hogy az idegen tőkével történő finanszírozás előnyben részesítése hátrányos az adófizetőkre és a pénzügyi stabilitásra nézve; felhívja ezért a tagállamokat, hogy az idevágó adójogszabályaikban szüntessék meg azt a torzítást, amely az idegen tőkével történő finanszírozást részesíti előnyben a saját tőkével szemben;

| 17. | kifejezetten hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek munkája döntő fontosságú az adócsalás és az adókikerülés feltárásában, és ezért Unió-szerte jogilag garantálni kell és meg kell erősíteni a visszaélést bejelentő személyek védelmét; megjegyzi, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európa Tanács megkezdte az ezzel a kérdéssel kapcsolatos munkát; úgy véli, hogy a bíróságoknak és a tagállamoknak úgy kell biztosítaniuk a jogos üzleti titkok védelmét, hogy eközben semmiképpen sem késleltetik, akadályozzák vagy korlátozzák a visszaélést bejelentő személyek és újságírók azon képességét, hogy dokumentálják és feltárják az illegális, jogellenes és káros gyakorlatokat, amennyiben ez egyértelműen és döntően a köz érdekében áll; sajnálja, hogy a Bizottságnak nincsenek tervei az ezzel kapcsolatos azonnali fellépésre, tekintettel az egy visszaélést bejelentő személy által nyilvánosságra hozott közelmúltbeli és jelentős leleplezésekre, közismert nevükön a LuxLeaks ügyre és a panamai dokumentumokkal kapcsolatos botrányra; |
| --- | --- |

17.

kifejezetten hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek munkája döntő fontosságú az adócsalás és az adókikerülés feltárásában, és ezért Unió-szerte jogilag garantálni kell és meg kell erősíteni a visszaélést bejelentő személyek védelmét; megjegyzi, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európa Tanács megkezdte az ezzel a kérdéssel kapcsolatos munkát; úgy véli, hogy a bíróságoknak és a tagállamoknak úgy kell biztosítaniuk a jogos üzleti titkok védelmét, hogy eközben semmiképpen sem késleltetik, akadályozzák vagy korlátozzák a visszaélést bejelentő személyek és újságírók azon képességét, hogy dokumentálják és feltárják az illegális, jogellenes és káros gyakorlatokat, amennyiben ez egyértelműen és döntően a köz érdekében áll; sajnálja, hogy a Bizottságnak nincsenek tervei az ezzel kapcsolatos azonnali fellépésre, tekintettel az egy visszaélést bejelentő személy által nyilvánosságra hozott közelmúltbeli és jelentős leleplezésekre, közismert nevükön a LuxLeaks ügyre és a panamai dokumentumokkal kapcsolatos botrányra;

| 18. | üdvözli, hogy a Bizottság nyilvános konzultációt kezdeményezett a kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok tökéletesítéséről; hangsúlyozza, hogy a vitarendezési eljárások egyértelmű határidejének meghatározása kulcsfontosságú a rendszerek hatékonyságának javítása szempontjából; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a Bizottság nyilvános konzultációt kezdeményezett a kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok tökéletesítéséről; hangsúlyozza, hogy a vitarendezési eljárások egyértelmű határidejének meghatározása kulcsfontosságú a rendszerek hatékonyságának javítása szempontjából;

| 19. | üdvözli az eredményes adóztatásra vonatkozó külső stratégiáról szóló közleményt, amely felhívta az Európai Beruházási Bankot (EBB), hogy a jó kormányzás e követelményeit az összes kiválasztott pénzügyi közvetítővel között szerződéseibe foglalja bele; felhívja az EBB-t, hogy állapítson meg új, felelős adóztatási politikát, kezdve azzal, hogy a civil társadalommal való szoros párbeszéd keretében 2016-ban felülvizsgálja a szabályokat be nem tartó államokkal kapcsolatos politikáját; megismétli, hogy az EBB-nek erősítenie kell az ügyletekhez kapcsolódó átvilágítási tevékenységeket a végső haszonhúzókra vonatkozó információk minőségének javítása és az olyan pénzügyi közvetítőkkel végrehajtott tranzakciók hatékonyabb megelőzése érdekében, akik az átláthatóság, a csalás, a korrupció, a szervezett bűnözés, a pénzmosás vagy káros társadalmi és környezeti hatások tekintetében negatív előélettel rendelkeznek, vagy akik olyan offshore pénzügyi központokban vagy adóparadicsomban vannak bejegyezve, amelyek agresszív adótervezési gyakorlatot folytatnak; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az eredményes adóztatásra vonatkozó külső stratégiáról szóló közleményt, amely felhívta az Európai Beruházási Bankot (EBB), hogy a jó kormányzás e követelményeit az összes kiválasztott pénzügyi közvetítővel között szerződéseibe foglalja bele; felhívja az EBB-t, hogy állapítson meg új, felelős adóztatási politikát, kezdve azzal, hogy a civil társadalommal való szoros párbeszéd keretében 2016-ban felülvizsgálja a szabályokat be nem tartó államokkal kapcsolatos politikáját; megismétli, hogy az EBB-nek erősítenie kell az ügyletekhez kapcsolódó átvilágítási tevékenységeket a végső haszonhúzókra vonatkozó információk minőségének javítása és az olyan pénzügyi közvetítőkkel végrehajtott tranzakciók hatékonyabb megelőzése érdekében, akik az átláthatóság, a csalás, a korrupció, a szervezett bűnözés, a pénzmosás vagy káros társadalmi és környezeti hatások tekintetében negatív előélettel rendelkeznek, vagy akik olyan offshore pénzügyi központokban vagy adóparadicsomban vannak bejegyezve, amelyek agresszív adótervezési gyakorlatot folytatnak;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki egyértelmű jogszabályt a gazdasági tartalom, az értékteremtés és az állandó telephely fogalommeghatározásáról annak érdekében, hogy kezelni lehessen különösen a postafiókcégek problémáját; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki egyértelmű jogszabályt a gazdasági tartalom, az értékteremtés és az állandó telephely fogalommeghatározásáról annak érdekében, hogy kezelni lehessen különösen a postafiókcégek problémáját;

A nem együttműködő joghatóságok feketelistája és a rájuk alkalmazandó konkrét szankciók, valamint a forrásadó

| 21. | megjegyzi, hogy a nem együttműködő joghatóságokkal, köztük a tengerentúli területekkel kapcsolatban a Bizottság egyetlen konkrét kezdeményezése az eredményes adóztatásra vonatkozó külső stratégia volt; megjegyzi, hogy az OECD által a nem együttműködő joghatóságok jegyzékbe vételére alkalmazott kritériumok eddig nem bizonyultak eredményesnek a kérdés kezelésében, és nem voltak visszatartó erejűek; rámutat, hogy továbbra is vannak olyan harmadik országok, amelyek védelmezik az illegálisan szerzett vagyonokat, ami az Európai Unió országainak hatóságai számára lehetetlenné teszi azok visszaszerzését; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy a nem együttműködő joghatóságokkal, köztük a tengerentúli területekkel kapcsolatban a Bizottság egyetlen konkrét kezdeményezése az eredményes adóztatásra vonatkozó külső stratégia volt; megjegyzi, hogy az OECD által a nem együttműködő joghatóságok jegyzékbe vételére alkalmazott kritériumok eddig nem bizonyultak eredményesnek a kérdés kezelésében, és nem voltak visszatartó erejűek; rámutat, hogy továbbra is vannak olyan harmadik országok, amelyek védelmezik az illegálisan szerzett vagyonokat, ami az Európai Unió országainak hatóságai számára lehetetlenné teszi azok visszaszerzését;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjessze elő a nem együttműködő joghatóságok közös uniós meghatározását és listáját (azaz az „adóparadicsomok feketelistáját”), amelynek megbízható, átlátható és objektív, az OECD ajánlásait megvalósító kritériumokon kell alapulnia, beleértve az OECD-ajánlások, az adózási átláthatósági intézkedések, az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni intézkedések és a többoldalú automatikus információcserére vonatkozó szabványok végrehajtását, a káros adózási gyakorlatok létezését, a külföldi illetőségű természetes vagy jogi személyeknek nyújtott kedvezményeket, a gazdasági tartalomra vonatkozó követelmény hiányát, a jogi személyek (ideértve a vagyonkezelőket, karitatív szervezeteket, alapítványokat stb.) vállalati struktúrájának titokban tartását vagy az eszközök vagy jogok feletti tulajdonjogot, és üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy az elkövetkező hat hónapban megállapodást kíván elérni erről a listáról; felhívja a tagállamokat, hogy 2016 végéig hagyják jóvá ezt a megállapodást; úgy véli, hogy eszkalációs eljárásra lesz szükség a folyamat megelőző hatásának eléréséhez, és hogy ennek első lépése a jegyzékbe vételt megelőző, építő jellegű párbeszéd azzal a joghatósággal, amelyben hiányosságokat tártak fel; úgy véli, hogy mechanizmust kell létrehozni arra, hogy a követelményeknek immár vagy ismét megfelelő joghatóságot törölni lehessen a jegyzékből; úgy véli, hogy ebbe az értékelésbe azokat az országokat is be kell vonni, amelyek az OECD tagjai; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjessze elő a nem együttműködő joghatóságok közös uniós meghatározását és listáját (azaz az „adóparadicsomok feketelistáját”), amelynek megbízható, átlátható és objektív, az OECD ajánlásait megvalósító kritériumokon kell alapulnia, beleértve az OECD-ajánlások, az adózási átláthatósági intézkedések, az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni intézkedések és a többoldalú automatikus információcserére vonatkozó szabványok végrehajtását, a káros adózási gyakorlatok létezését, a külföldi illetőségű természetes vagy jogi személyeknek nyújtott kedvezményeket, a gazdasági tartalomra vonatkozó követelmény hiányát, a jogi személyek (ideértve a vagyonkezelőket, karitatív szervezeteket, alapítványokat stb.) vállalati struktúrájának titokban tartását vagy az eszközök vagy jogok feletti tulajdonjogot, és üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy az elkövetkező hat hónapban megállapodást kíván elérni erről a listáról; felhívja a tagállamokat, hogy 2016 végéig hagyják jóvá ezt a megállapodást; úgy véli, hogy eszkalációs eljárásra lesz szükség a folyamat megelőző hatásának eléréséhez, és hogy ennek első lépése a jegyzékbe vételt megelőző, építő jellegű párbeszéd azzal a joghatósággal, amelyben hiányosságokat tártak fel; úgy véli, hogy mechanizmust kell létrehozni arra, hogy a követelményeknek immár vagy ismét megfelelő joghatóságot törölni lehessen a jegyzékből; úgy véli, hogy ebbe az értékelésbe azokat az országokat is be kell vonni, amelyek az OECD tagjai;

| 23. | szorgalmazza a feketelistára került nem együttműködő országok és területek elleni szankciók konkrét uniós szabályozási keretének létrehozását, beleértve a szabadkereskedelmi megállapodások felülvizsgálatának és – végső eszközként – felfüggesztésének és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodások felfüggesztésének lehetőségét, valamint az uniós forrásokhoz való hozzáférés megtiltását is; megjegyzi, hogy a szankciók célja az, hogy változtatásokat idézzenek elő az egyes joghatóságok jogszabályaiban; szorgalmazza, hogy a szankciókat azokra a vállalatokra, bankokra, könyvvizsgáló és jogi cégekre és adótanácsadókra is alkalmazzák, amelyek bizonyítottan érintettek az ezekben az országokban folyó illegális, jogellenes és káros gyakorlatokban, vagy jogi eszközökkel bizonyítottan közreműködtek illegális, jogellenes és káros vállalati adózási megállapodások megkötésében; |
| --- | --- |

23.

szorgalmazza a feketelistára került nem együttműködő országok és területek elleni szankciók konkrét uniós szabályozási keretének létrehozását, beleértve a szabadkereskedelmi megállapodások felülvizsgálatának és – végső eszközként – felfüggesztésének és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodások felfüggesztésének lehetőségét, valamint az uniós forrásokhoz való hozzáférés megtiltását is; megjegyzi, hogy a szankciók célja az, hogy változtatásokat idézzenek elő az egyes joghatóságok jogszabályaiban; szorgalmazza, hogy a szankciókat azokra a vállalatokra, bankokra, könyvvizsgáló és jogi cégekre és adótanácsadókra is alkalmazzák, amelyek bizonyítottan érintettek az ezekben az országokban folyó illegális, jogellenes és káros gyakorlatokban, vagy jogi eszközökkel bizonyítottan közreműködtek illegális, jogellenes és káros vállalati adózási megállapodások megkötésében;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan kötelező erejű jogszabályokat, amelyek minden uniós intézménynek megtiltják a nem együttműködő joghatóságok közös uniós jegyzékében szereplő joghatóságokban történő számlanyitást és tevékenység végzését; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan kötelező erejű jogszabályokat, amelyek minden uniós intézménynek megtiltják a nem együttműködő joghatóságok közös uniós jegyzékében szereplő joghatóságokban történő számlanyitást és tevékenység végzését;

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy egy többoldalú eszköz igénybevételével tárgyalják újra kétoldalú adóegyezményeiket a harmadik országokkal azzal a céllal, hogy visszaélések elleni, kellően szigorú záradékokat építsenek bele a megállapodásokba, és így megakadályozzák a kedvezőbb feltételeket biztosító adózási egyezmények kihasználását, valamint az adóztatási jogok elosztását a származási ország és az illetőség szerinti ország között, amely tükrözi a gazdasági tartalmat és az állandó telephely megfelelő fogalommeghatározását; hangsúlyozza továbbá, hogy ez a folyamat jelentősen felgyorsítható, ha a tagállamok felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében tárgyaljon ezekről az adóegyezményekről; felhívja a tagállamokat a fejlődő országokkal szembeni méltányos bánásmódra az ilyen egyezményekről folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat, hogy egy többoldalú eszköz igénybevételével tárgyalják újra kétoldalú adóegyezményeiket a harmadik országokkal azzal a céllal, hogy visszaélések elleni, kellően szigorú záradékokat építsenek bele a megállapodásokba, és így megakadályozzák a kedvezőbb feltételeket biztosító adózási egyezmények kihasználását, valamint az adóztatási jogok elosztását a származási ország és az illetőség szerinti ország között, amely tükrözi a gazdasági tartalmat és az állandó telephely megfelelő fogalommeghatározását; hangsúlyozza továbbá, hogy ez a folyamat jelentősen felgyorsítható, ha a tagállamok felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében tárgyaljon ezekről az adóegyezményekről; felhívja a tagállamokat a fejlődő országokkal szembeni méltányos bánásmódra az ilyen egyezményekről folytatott tárgyalások során;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot egy Unió-szerte alkalmazandó forrásadó tagállamok általi bevezetésére annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban termelt nyereséget legalább egyszer megadóztassák, mielőtt az kiáramlik az Unióból; megjegyzi, hogy az erre irányuló javaslatnak a kettős adóztatás elkerülése érdekében egy visszatérítési rendszert is magában kell foglalnia; hangsúlyozza, hogy a jóváírásos módszeren alapuló általános forrásadórendszer előnye, hogy megelőzi az adóztatás kettős elmaradását és az adóalap-eróziót és nyereségátcsoportosítást, anélkül, hogy kettős adózást okozna; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot egy Unió-szerte alkalmazandó forrásadó tagállamok általi bevezetésére annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban termelt nyereséget legalább egyszer megadóztassák, mielőtt az kiáramlik az Unióból; megjegyzi, hogy az erre irányuló javaslatnak a kettős adóztatás elkerülése érdekében egy visszatérítési rendszert is magában kell foglalnia; hangsúlyozza, hogy a jóváírásos módszeren alapuló általános forrásadórendszer előnye, hogy megelőzi az adóztatás kettős elmaradását és az adóalap-eróziót és nyereségátcsoportosítást, anélkül, hogy kettős adózást okozna;

| 27. | sajnálja, hogy Andorra és Monaco 2017 helyett 2018-ra vállalta az automatikus információcsere bevezetését; rámutat arra, hogy néhány nem együttműködő joghatóság, például Andorra betartja az információcserére vonatkozó előírásokat, de kezd alacsony adókulccsal rendelkező adóparadicsommá válni; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Andorra és Spanyolország között aláírt kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodás jelenleg nem biztosítja az információk hatékony automatikus cseréjét; felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan felügyelje a korábban vagy jelenleg nem együttműködő joghatóságok és a tagállamok között aláírt megállapodásokban szereplő automatikus információcsere hatékony alkalmazását; |
| --- | --- |

27.

sajnálja, hogy Andorra és Monaco 2017 helyett 2018-ra vállalta az automatikus információcsere bevezetését; rámutat arra, hogy néhány nem együttműködő joghatóság, például Andorra betartja az információcserére vonatkozó előírásokat, de kezd alacsony adókulccsal rendelkező adóparadicsommá válni; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Andorra és Spanyolország között aláírt kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodás jelenleg nem biztosítja az információk hatékony automatikus cseréjét; felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan felügyelje a korábban vagy jelenleg nem együttműködő joghatóságok és a tagállamok között aláírt megállapodásokban szereplő automatikus információcsere hatékony alkalmazását;

| 28. | úgy véli, hogy az uniós jogszabályokban a Bizottság adókikerülés elleni kezdeményezéscsomagja részeként hatékonyan kell foglalkozni az EU tagállamai és a harmadik országok közötti hibrid meg nem feleléssel a szervezetek kijelölésében, amely az adóztatás kettős elmaradását okozza; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az uniós jogszabályokban a Bizottság adókikerülés elleni kezdeményezéscsomagja részeként hatékonyan kell foglalkozni az EU tagállamai és a harmadik országok közötti hibrid meg nem feleléssel a szervezetek kijelölésében, amely az adóztatás kettős elmaradását okozza;

Szabadalmi, tudásbázissal kapcsolatos és K+F adókedvezmények

| 29. | megjegyzi, hogy a szabadalmi, tudásbázissal kapcsolatos és K+F adókedvezmények mindeddig nem bizonyultak annyira eredményesnek az Unióban az innováció előmozdítása terén, mint amennyire az elvárható lett volna; sajnálja, hogy ehelyett a multinacionális vállalatok visszaélnek velük és az agresszív adótervezési rendszereken keresztül sokkal inkább a nyereségátcsoportosításra használják ezeket, mint például a jól ismert „dupla ír holland szendviccsel” rendszer segítségével; úgy véli, hogy a szabadalmi adókedvezmények nem megfelelő és eredménytelen eszközök a gazdasági célkitűzések eléréséhez; kitart amellett, hogy a K+F-et tágabb hatáskörű szakpolitikai intézkedések segítségével kell ösztönözni, amelyek elősegítik a hosszú távú innovációt és a független kutatást, továbbá hogy a támogatásoknak elsőbbséget kell adni a szabadalmi adókedvezményekkel szemben, mivel a támogatások esetében kisebb a kockázata annak, hogy az adókikerülési rendszereken keresztül visszaélnek velük; megállapítja, hogy a szabadalmi adókedvezmények és a K+F tevékenységek között a kapcsolat gyakran önkényes, és hogy a jelenlegi modellek a multinacionális vállalatok tényleges adó-hozzájárulása szempontjából negatív versenyt eredményeznek; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a szabadalmi, tudásbázissal kapcsolatos és K+F adókedvezmények mindeddig nem bizonyultak annyira eredményesnek az Unióban az innováció előmozdítása terén, mint amennyire az elvárható lett volna; sajnálja, hogy ehelyett a multinacionális vállalatok visszaélnek velük és az agresszív adótervezési rendszereken keresztül sokkal inkább a nyereségátcsoportosításra használják ezeket, mint például a jól ismert „dupla ír holland szendviccsel” rendszer segítségével; úgy véli, hogy a szabadalmi adókedvezmények nem megfelelő és eredménytelen eszközök a gazdasági célkitűzések eléréséhez; kitart amellett, hogy a K+F-et tágabb hatáskörű szakpolitikai intézkedések segítségével kell ösztönözni, amelyek elősegítik a hosszú távú innovációt és a független kutatást, továbbá hogy a támogatásoknak elsőbbséget kell adni a szabadalmi adókedvezményekkel szemben, mivel a támogatások esetében kisebb a kockázata annak, hogy az adókikerülési rendszereken keresztül visszaélnek velük; megállapítja, hogy a szabadalmi adókedvezmények és a K+F tevékenységek között a kapcsolat gyakran önkényes, és hogy a jelenlegi modellek a multinacionális vállalatok tényleges adó-hozzájárulása szempontjából negatív versenyt eredményeznek;

| 30. | helyteleníti, hogy egyes tagállamok eddig – különösen a magatartási kódexszel foglalkozó csoport keretében – figyelmen kívül hagyták ezt a kérdést, és még elő kell terjeszteniük egy megfelelő időkeretet a probléma kezelésére; |
| --- | --- |

30.

helyteleníti, hogy egyes tagállamok eddig – különösen a magatartási kódexszel foglalkozó csoport keretében – figyelmen kívül hagyták ezt a kérdést, és még elő kell terjeszteniük egy megfelelő időkeretet a probléma kezelésére;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szabadalmi adókedvezményekkel való, adókikerülés céljából történő visszaélések betiltása és annak biztosítása érdekében, hogy ezen adókedvezmények igénybevétele valódi gazdasági tevékenységhez kapcsolódjon, terjesszen elő javaslatokat egy szabadalmi adókedvezményekre vonatkozó kötelező uniós jogszabályra, amely az OECD módosított nexus módszerén alapul, és annak hiányosságait orvosolja; hangsúlyozza, hogy a bizottsági javaslatnak a tagállamok által bevezetett összes
  új
  szabadalmi adókedvezményre vonatkoznia kell, és hogy a még érvényben lévő szabadalmi adókedvezményeket annak megfelelően módosítani kell; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy a szabadalmi adókedvezményekkel való, adókikerülés céljából történő visszaélések betiltása és annak biztosítása érdekében, hogy ezen adókedvezmények igénybevétele valódi gazdasági tevékenységhez kapcsolódjon, terjesszen elő javaslatokat egy szabadalmi adókedvezményekre vonatkozó kötelező uniós jogszabályra, amely az OECD módosított nexus módszerén alapul, és annak hiányosságait orvosolja; hangsúlyozza, hogy a bizottsági javaslatnak a tagállamok által bevezetett összes
  új
  szabadalmi adókedvezményre vonatkoznia kell, és hogy a még érvényben lévő szabadalmi adókedvezményeket annak megfelelően módosítani kell;

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy a kamatokról és jogdíjakról szóló irányelvbe, valamint az anya- és leányvállalatokról szóló irányelvbe illesszen be egy minimális tényleges adómértékről szóló rendelkezést, és biztosítsa, hogy a Tanács ez alól ne adjon mentességeket; |
| --- | --- |

32.

felhívja a tagállamokat, hogy a kamatokról és jogdíjakról szóló irányelvbe, valamint az anya- és leányvállalatokról szóló irányelvbe illesszen be egy minimális tényleges adómértékről szóló rendelkezést, és biztosítsa, hogy a Tanács ez alól ne adjon mentességeket;

Bankok, adótanácsadók és közvetítők

| 33. | rendkívül sajnálja, hogy néhány bank, adótanácsadó, ügyvédi iroda és könyvvizsgáló cég és egyéb közvetítők alapvető és kulcsszerepet játszottak az agresszív adótervezési rendszerek ügyfeleik számára történő kialakításában, emellett pedig segítették a tagállamok kormányait adójogszabályaik kidolgozásában, amivel jelentős összeférhetetlenséget teremtettek; |
| --- | --- |

33.

rendkívül sajnálja, hogy néhány bank, adótanácsadó, ügyvédi iroda és könyvvizsgáló cég és egyéb közvetítők alapvető és kulcsszerepet játszottak az agresszív adótervezési rendszerek ügyfeleik számára történő kialakításában, emellett pedig segítették a tagállamok kormányait adójogszabályaik kidolgozásában, amivel jelentős összeférhetetlenséget teremtettek;

| 34. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a pénzügyi intézményeknél, az adótanácsadóknál és az ügyvédi irodáknál nincs átláthatóság és hiányzik a megfelelő dokumentáció az adó-, pénzügyi és jogi tanácsadók által a vállalatok tulajdonosi szerkezetével és ellenőrzésével kapcsolatban ajánlott konkrét modellek tekintetében, amit a „panamai dokumentumok” nyomán a közelmúltban napvilágra került tények is megerősítettek; javasolja, hogy a postafiókcégek problémájának megoldása érdekében erősítsék meg a magánvállalkozások alapítására vonatkozó átláthatósági követelményeket; |
| --- | --- |

34.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a pénzügyi intézményeknél, az adótanácsadóknál és az ügyvédi irodáknál nincs átláthatóság és hiányzik a megfelelő dokumentáció az adó-, pénzügyi és jogi tanácsadók által a vállalatok tulajdonosi szerkezetével és ellenőrzésével kapcsolatban ajánlott konkrét modellek tekintetében, amit a „panamai dokumentumok” nyomán a közelmúltban napvilágra került tények is megerősítettek; javasolja, hogy a postafiókcégek problémájának megoldása érdekében erősítsék meg a magánvállalkozások alapítására vonatkozó átláthatósági követelményeket;

| 35. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nincs átláthatóság és megfelelő dokumentáció a nemzeti adóhatóságoknál a transzferárazási döntések versenyére, a szabadalmi adókedvezmények paramétereire, a feltételes adómegállapítások és a diszkrecionális társasági adózás egyéb elemeire kifejtett hatásokról; |
| --- | --- |

35.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nincs átláthatóság és megfelelő dokumentáció a nemzeti adóhatóságoknál a transzferárazási döntések versenyére, a szabadalmi adókedvezmények paramétereire, a feltételes adómegállapítások és a diszkrecionális társasági adózás egyéb elemeire kifejtett hatásokról;

| 36. | szorgalmazza az adó-tanácsadási ágazatra vonatkozó meglévő magatartási kódexek szigorítását különösen annak érdekében, hogy oly módon vegyék figyelembe az esetleges összeférhetetlenségeket, hogy azokat világos és egyértelmű módon lehessen közzétenni; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy valamennyi tanácsadó szolgálatra alkalmazandó uniós magatartási kódexet, hogy az esetleges összeférhetetlenségi helyzeteket egyértelműen közzé lehessen tenni; úgy véli, hogy ennek ki kell terjednie az adótanácsadók összeférhetetlenségére vonatkozó uniós rendszer létrehozására annak megakadályozására, hogy elejét vegyék az összeférhetetlenségeknek az állami és a magánszektornak való tanácsadás során és hogy elejét vegyék az egyéb összeférhetetlenségeknek is; |
| --- | --- |

36.

szorgalmazza az adó-tanácsadási ágazatra vonatkozó meglévő magatartási kódexek szigorítását különösen annak érdekében, hogy oly módon vegyék figyelembe az esetleges összeférhetetlenségeket, hogy azokat világos és egyértelmű módon lehessen közzétenni; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy valamennyi tanácsadó szolgálatra alkalmazandó uniós magatartási kódexet, hogy az esetleges összeférhetetlenségi helyzeteket egyértelműen közzé lehessen tenni; úgy véli, hogy ennek ki kell terjednie az adótanácsadók összeférhetetlenségére vonatkozó uniós rendszer létrehozására annak megakadályozására, hogy elejét vegyék az összeférhetetlenségeknek az állami és a magánszektornak való tanácsadás során és hogy elejét vegyék az egyéb összeférhetetlenségeknek is;

| 37. | felhívja a figyelmet az összeférhetetlenség kockázatára, amely abból ered, ha ugyanazon könyvvizsgáló cégen belül nyújtanak jogi, adó-tanácsadási és könyvvizsgálati szolgáltatásokat; hangsúlyozza ezért, hogy fontos e szolgáltatások egyértelmű elkülönítése; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az ilyen összeférhetetlenségek megelőzésére irányuló jogszabályok megfelelő ellenőrzését és végrehajtását, és hogy vizsgálja meg a könyvvizsgálatról szóló irányelv és rendelet felülvizsgálatának szükségességét annak érdekében, hogy tisztázza, illetve szigorítsa rendelkezéseiket, különösen a könyvvizsgálatról szóló irányelv 22. cikkének és a könyvvizsgálatról szóló rendelet 5. cikkének rendelkezéseit, valamint az ezekben foglalt, nem könyvvizsgálói szolgáltatások „lényeges hatásának” meghatározását; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet az összeférhetetlenség kockázatára, amely abból ered, ha ugyanazon könyvvizsgáló cégen belül nyújtanak jogi, adó-tanácsadási és könyvvizsgálati szolgáltatásokat; hangsúlyozza ezért, hogy fontos e szolgáltatások egyértelmű elkülönítése; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az ilyen összeférhetetlenségek megelőzésére irányuló jogszabályok megfelelő ellenőrzését és végrehajtását, és hogy vizsgálja meg a könyvvizsgálatról szóló irányelv és rendelet felülvizsgálatának szükségességét annak érdekében, hogy tisztázza, illetve szigorítsa rendelkezéseiket, különösen a könyvvizsgálatról szóló irányelv 22. cikkének és a könyvvizsgálatról szóló rendelet 5. cikkének rendelkezéseit, valamint az ezekben foglalt, nem könyvvizsgálói szolgáltatások „lényeges hatásának” meghatározását;

| 38. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a felsőoktatás és az adótanácsadói világ összefonódásait, és legalább az összeférhetetlenségi esetekkel foglalkozzon; |
| --- | --- |

38.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a felsőoktatás és az adótanácsadói világ összefonódásait, és legalább az összeférhetetlenségi esetekkel foglalkozzon;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy alkalmazzanak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat, beleértve az adókikerülésben érintett vállalatvezetőkre kirótt büntetőjogi szankciókat, valamint azt a lehetőséget is, hogy visszavonják azoknak a szakembereknek és vállalatoknak a működési engedélyét, amelyekről bebizonyosodott, hogy részt vettek törvénytelen adótervezési és adókijátszási rendszerek kialakításában, illetve az ezek alkalmazásáról nyújtott tanácsadásban vagy hasznosításában; kéri, hogy a Bizottság vizsgálja meg annak megvalósíthatóságát, hogy bevezessék a jogellenes adózási gyakorlatokban érintett adótanácsadók arányos pénzügyi felelősségét; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy alkalmazzanak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat, beleértve az adókikerülésben érintett vállalatvezetőkre kirótt büntetőjogi szankciókat, valamint azt a lehetőséget is, hogy visszavonják azoknak a szakembereknek és vállalatoknak a működési engedélyét, amelyekről bebizonyosodott, hogy részt vettek törvénytelen adótervezési és adókijátszási rendszerek kialakításában, illetve az ezek alkalmazásáról nyújtott tanácsadásban vagy hasznosításában; kéri, hogy a Bizottság vizsgálja meg annak megvalósíthatóságát, hogy bevezessék a jogellenes adózási gyakorlatokban érintett adótanácsadók arányos pénzügyi felelősségét;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy elemezze azon bankok és pénzügyi intézmények arányos pénzügyi felelősségének bevezethetőségét, amelyek elősegítik az adóparadicsomok és nem együttműködő adójogrendszerek jövőbeli közös uniós listáján szereplő ismert adóparadicsomokba történő átutalásokat; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy elemezze azon bankok és pénzügyi intézmények arányos pénzügyi felelősségének bevezethetőségét, amelyek elősegítik az adóparadicsomok és nem együttműködő adójogrendszerek jövőbeli közös uniós listáján szereplő ismert adóparadicsomokba történő átutalásokat;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy szigorítsa a bankok tagállami adóhatóságokkal szembeni jelentéstételi követelményeit az olyan joghatóságokba történő és azokból érkező átutalások esetében, amelyek szerepelnek az adóparadicsomok és nem együttműködő adójogrendszerek közös uniós listáján; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bankok és egyéb pénzügyi intézmények hasonló információkat nyújtsanak be a szabályozó és adóhatóságokhoz; felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg adóhatóságaik arra irányuló képességét, hogy megvizsgálják az adócsalás és adókikerülés eseteit; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy szigorítsa a bankok tagállami adóhatóságokkal szembeni jelentéstételi követelményeit az olyan joghatóságokba történő és azokból érkező átutalások esetében, amelyek szerepelnek az adóparadicsomok és nem együttműködő adójogrendszerek közös uniós listáján; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bankok és egyéb pénzügyi intézmények hasonló információkat nyújtsanak be a szabályozó és adóhatóságokhoz; felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg adóhatóságaik arra irányuló képességét, hogy megvizsgálják az adócsalás és adókikerülés eseteit;

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot, amely bankokra, adótanácsadókra és egyéb közvetítőkre vonatkozó közzétételi kötelezettséget vezet be az adóparadicsomok és nem együttműködő joghatóságok közös uniós listáján szereplő joghatóságokhoz kapcsolódó komplex struktúrák és különleges szolgáltatások tekintetében, amelyeket úgy terveztek meg és használják az ügyfelek, hogy elősegítsék az adókijátszást, az adókikerülést, az adócsalást, a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot, amely bankokra, adótanácsadókra és egyéb közvetítőkre vonatkozó közzétételi kötelezettséget vezet be az adóparadicsomok és nem együttműködő joghatóságok közös uniós listáján szereplő joghatóságokhoz kapcsolódó komplex struktúrák és különleges szolgáltatások tekintetében, amelyeket úgy terveztek meg és használják az ügyfelek, hogy elősegítsék az adókijátszást, az adókikerülést, az adócsalást, a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását;

| 43. | felhívja a Bizottságot (31), hogy vezessen be az adóvisszaélés tilalmára vonatkozó egyedi, közös minimumszabályokat, amelyek célja bizonyos hibrid eszközátadásokból származó kedvezmények megtagadása (32), amelyek gyakran azzal a hatással járnak, hogy a bevételt levonják az egyik tagállamban, de nem adják hozzá az adóalaphoz a másik tagállamban, vagy pedig visszaélnek a külföldi adó-jóváírási tranzakciókkal; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot (31), hogy vezessen be az adóvisszaélés tilalmára vonatkozó egyedi, közös minimumszabályokat, amelyek célja bizonyos hibrid eszközátadásokból származó kedvezmények megtagadása (32), amelyek gyakran azzal a hatással járnak, hogy a bevételt levonják az egyik tagállamban, de nem adják hozzá az adóalaphoz a másik tagállamban, vagy pedig visszaélnek a külföldi adó-jóváírási tranzakciókkal;

Visszaélést bejelentő személyek

| 44. | megismétli a visszaélést bejelentő személyek döntő fontosságú szerepét a kötelességszegések – ideértve az illegális vagy jogellenes gyakorlatok – feltárásában; úgy véli, hogy ezek a leleplezések, amelyek rávilágítanak az adókijátszás, adókikerülés és pénzmosás nagyságrendjére, egyértelműen közérdekűek, amit a „LuxLeaks” és a „panamai dokumentumok” legutóbbi kiszivárogtatásai is bizonyítanak, rámutatva annak a jelenségnek a súlyára, amelynek során az eszközöket alacsony adókulcsot alkalmazó joghatóságokba adják át; emlékeztet rá, hogy az adóvisszaélések észlelése és az elkövetők jogi számon kérhetősége döntően függ az adatok elérhetőségétől és minőségétől; |
| --- | --- |

44.

megismétli a visszaélést bejelentő személyek döntő fontosságú szerepét a kötelességszegések – ideértve az illegális vagy jogellenes gyakorlatok – feltárásában; úgy véli, hogy ezek a leleplezések, amelyek rávilágítanak az adókijátszás, adókikerülés és pénzmosás nagyságrendjére, egyértelműen közérdekűek, amit a „LuxLeaks” és a „panamai dokumentumok” legutóbbi kiszivárogtatásai is bizonyítanak, rámutatva annak a jelenségnek a súlyára, amelynek során az eszközöket alacsony adókulcsot alkalmazó joghatóságokba adják át; emlékeztet rá, hogy az adóvisszaélések észlelése és az elkövetők jogi számon kérhetősége döntően függ az adatok elérhetőségétől és minőségétől;

| 45. | sajnálja, hogy a Bizottság korlátozza az uniós hatáskörök különböző területein bekövetkező fejlemények nyomon követésére irányuló fellépését, és nem tervez semmilyen konkrét lépést a probléma kezelése érdekében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a védelem hiánya veszélyeztetheti az új leleplezések közzétételét, és ahhoz vezethet, hogy a tagállamok jogos adóbevételektől essenek el; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem adott kielégítő választ a Parlament 2015. november 25-i állásfoglalásának 144. és 145. bekezdésében, illetve a Parlament 2015. december 16-i állásfoglalásában szereplő kérésekre, és különösen arra, hogy 2016. végéig dolgozzon ki egyértelmű jogi keretet a visszaélést bejelentő személyek és hasonló informátorok védelmére; |
| --- | --- |

45.

sajnálja, hogy a Bizottság korlátozza az uniós hatáskörök különböző területein bekövetkező fejlemények nyomon követésére irányuló fellépését, és nem tervez semmilyen konkrét lépést a probléma kezelése érdekében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a védelem hiánya veszélyeztetheti az új leleplezések közzétételét, és ahhoz vezethet, hogy a tagállamok jogos adóbevételektől essenek el; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem adott kielégítő választ a Parlament 2015. november 25-i állásfoglalásának 144. és 145. bekezdésében, illetve a Parlament 2015. december 16-i állásfoglalásában szereplő kérésekre, és különösen arra, hogy 2016. végéig dolgozzon ki egyértelmű jogi keretet a visszaélést bejelentő személyek és hasonló informátorok védelmére;

| 46. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegyen javaslatot a visszaélést bejelentő személyek, valamint az újságírók és a sajtóval kapcsolatban álló és a sajtó által támogatott és segített egyéb személyek hatékony védelmét garantáló egyértelmű jogi keretre; felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó jelenlegi jogszabályaikat, és vegyék bele annak lehetőségét, hogy tartózkodjanak az olyan ügyekben indított büntetőeljárásoktól, amelyekben a visszaélést bejelentő személyek a közérdek szem előtt tartásával cselekedtek; felkéri a Bizottságot, hogy a jogszabályok legjobb példáira a visszaélést bejelentő személyeknek már néhány tagállamban hatályos védelme tekintetében modellként tekintsen; |
| --- | --- |

46.

ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegyen javaslatot a visszaélést bejelentő személyek, valamint az újságírók és a sajtóval kapcsolatban álló és a sajtó által támogatott és segített egyéb személyek hatékony védelmét garantáló egyértelmű jogi keretre; felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó jelenlegi jogszabályaikat, és vegyék bele annak lehetőségét, hogy tartózkodjanak az olyan ügyekben indított büntetőeljárásoktól, amelyekben a visszaélést bejelentő személyek a közérdek szem előtt tartásával cselekedtek; felkéri a Bizottságot, hogy a jogszabályok legjobb példáira a visszaélést bejelentő személyeknek már néhány tagállamban hatályos védelme tekintetében modellként tekintsen;

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport és intézményközi kérdések

| 47. | sajnálja, hogy annak ellenére, hogy az első és a második különbizottság (a TAXE 1 és TAXE 2) több alkalommal is teljes körű hozzáférést kért a magatartási kódexszel foglalkozó csoport dokumentumaihoz és jegyzőkönyveihez, az európai parlamenti képviselők a zárt üléseken tartott egyeztetések során csak korlátozott számú új dokumentumhoz férhettek hozzá, és ezt csak öt hónappal a TAXE 2 megbízatásának kezdete után érték el; megállapítja, hogy egyes dokumentumokat közzé kellett volna tenni, hogy lehetővé váljon nyilvános vizsgálatuk és a tartalmukról folytatott nyílt politikai vita; megjegyzi továbbá, hogy továbbra sem kielégítő az a mód, ahogy a Tanács hajlandó eleget tenni ennek a felkérésnek; |
| --- | --- |

47.

sajnálja, hogy annak ellenére, hogy az első és a második különbizottság (a TAXE 1 és TAXE 2) több alkalommal is teljes körű hozzáférést kért a magatartási kódexszel foglalkozó csoport dokumentumaihoz és jegyzőkönyveihez, az európai parlamenti képviselők a zárt üléseken tartott egyeztetések során csak korlátozott számú új dokumentumhoz férhettek hozzá, és ezt csak öt hónappal a TAXE 2 megbízatásának kezdete után érték el; megállapítja, hogy egyes dokumentumokat közzé kellett volna tenni, hogy lehetővé váljon nyilvános vizsgálatuk és a tartalmukról folytatott nyílt politikai vita; megjegyzi továbbá, hogy továbbra sem kielégítő az a mód, ahogy a Tanács hajlandó eleget tenni ennek a felkérésnek;

| 48. | helyteleníti, hogy a Bizottság – annak ellenére, hogy rendelkezésre bocsátotta a magatartási kódexszel foglalkozó csoport üléseinek néhány belső jegyzőkönyvét – nem volt képes az összes kiosztott dokumentumot nyilvántartásba venni; úgy véli, hogy a Bizottságnak kötelessége megőrizni a magatartási kódexszel foglalkozó csoport tevékenysége során közreadott valamennyi információ és dokumentum összes fellelhetőségét és nyilvántartását, hogy értékelje a tagállamok intézkedéseinek a Szerződéssel való összhangját; felhívja a Bizottságot, hogy az összes dokumentum visszakeresésével hozzon sürgős intézkedéseket e helyzet javítására; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal ebben az ügyben; |
| --- | --- |

48.

helyteleníti, hogy a Bizottság – annak ellenére, hogy rendelkezésre bocsátotta a magatartási kódexszel foglalkozó csoport üléseinek néhány belső jegyzőkönyvét – nem volt képes az összes kiosztott dokumentumot nyilvántartásba venni; úgy véli, hogy a Bizottságnak kötelessége megőrizni a magatartási kódexszel foglalkozó csoport tevékenysége során közreadott valamennyi információ és dokumentum összes fellelhetőségét és nyilvántartását, hogy értékelje a tagállamok intézkedéseinek a Szerződéssel való összhangját; felhívja a Bizottságot, hogy az összes dokumentum visszakeresésével hozzon sürgős intézkedéseket e helyzet javítására; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal ebben az ügyben;

| 49. | sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport munkamódszerei átláthatóságát és hatékonyságát, mivel ezek hiánya az egyik olyan tényező, amely akadályozza, hogy konkrét javulás következhessen be a káros adózási gyakorlatok elleni küzdelemben; sajnálja, hogy nem kapta meg a magatartási kódexszel foglalkozó csoport több tárgyalási anyagát, amelyek a Tanácstól vagy a tagállamoktól származnak, és kulcsfontosságúak a különbizottság megbízatásának megfelelő teljesítéséhez; felszólít, hogy rendszeresen tegyék közzé a felügyelet eredményeit a tekintetben, hogy az ajánlásoknak a tagállamok milyen mértékben felelnek meg; felkéri a magatartási kódexszel foglalkozó csoportot, hogy készítsen nyilvánosan hozzáférhető éves jelentést, amelyben azonosítja és részletesen leírja a tagállamok által az év során alkalmazott leginkább káros adózási gyakorlatokat; megismétli a Tanácshoz 2015-ben intézett azon kérését, hogy politikai szinten hozzon létre egy „adóügyi bizottságot”; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport munkamódszerei átláthatóságát és hatékonyságát, mivel ezek hiánya az egyik olyan tényező, amely akadályozza, hogy konkrét javulás következhessen be a káros adózási gyakorlatok elleni küzdelemben; sajnálja, hogy nem kapta meg a magatartási kódexszel foglalkozó csoport több tárgyalási anyagát, amelyek a Tanácstól vagy a tagállamoktól származnak, és kulcsfontosságúak a különbizottság megbízatásának megfelelő teljesítéséhez; felszólít, hogy rendszeresen tegyék közzé a felügyelet eredményeit a tekintetben, hogy az ajánlásoknak a tagállamok milyen mértékben felelnek meg; felkéri a magatartási kódexszel foglalkozó csoportot, hogy készítsen nyilvánosan hozzáférhető éves jelentést, amelyben azonosítja és részletesen leírja a tagállamok által az év során alkalmazott leginkább káros adózási gyakorlatokat; megismétli a Tanácshoz 2015-ben intézett azon kérését, hogy politikai szinten hozzon létre egy „adóügyi bizottságot”;

| 50. | nyilvános információk alapján megállapítja, hogy a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 1998 és 2014 között 421 intézkedést vizsgált meg, ebből 111-et (26 %) károsnak ítélt meg, kétharmadukat azonban a csoport létezésének első öt évében vizsgálta meg; megjegyzi, hogy az évek során csökkent az intézkedések tagállami vizsgálata, 2014-ben az összes intézkedés mindössze 5 %-át értékelték és sajnálja, hogy a csoport 2012 novembere óta nem talált káros adóintézkedést; azt a következtetést vonja le, hogy a magatartási kódexszel foglalkozó csoport nem végzett teljes munkát az elmúlt tíz évben, és hogy irányítását és megbízatását sürgősen felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

50.

nyilvános információk alapján megállapítja, hogy a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 1998 és 2014 között 421 intézkedést vizsgált meg, ebből 111-et (26 %) károsnak ítélt meg, kétharmadukat azonban a csoport létezésének első öt évében vizsgálta meg; megjegyzi, hogy az évek során csökkent az intézkedések tagállami vizsgálata, 2014-ben az összes intézkedés mindössze 5 %-át értékelték és sajnálja, hogy a csoport 2012 novembere óta nem talált káros adóintézkedést; azt a következtetést vonja le, hogy a magatartási kódexszel foglalkozó csoport nem végzett teljes munkát az elmúlt tíz évben, és hogy irányítását és megbízatását sürgősen felül kell vizsgálni;

| 51. | megismétli a Bizottsághoz 2015-ben intézett azon kérését, hogy készítse el a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 1999. évi jelentése (a Primarolo-jelentés (SN 4901/99)) 26. bekezdésében említett közigazgatási gyakorlatokról szóló 1999. évi Simmons és Simmons jelentés frissítését; |
| --- | --- |

51.

megismétli a Bizottsághoz 2015-ben intézett azon kérését, hogy készítse el a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 1999. évi jelentése (a Primarolo-jelentés (SN 4901/99)) 26. bekezdésében említett közigazgatási gyakorlatokról szóló 1999. évi Simmons és Simmons jelentés frissítését;

| 52. | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a magatartási kódex révén történt némi javulás, a tagállamok potenciálisan káros saját intézkedéseinek bejelentése nem hatékony, a káros intézkedések meghatározására vonatozó kritériumok elavultak, valamint a káros jelleggel kapcsolatos döntésekre vonatkozó egyhangú határozathozatal elve nem bizonyult eredményesnek; sajnálja, hogy számos tagállam ellenzi a magatartási kódexszel foglalkozó csoport szükséges reformját; sürgeti ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a káros gyakorlatok és a magatartási kódexszel foglalkozó csoport irányítási szempontjainak azonosítására vonatkozó kritériumokat (beleértve a döntéshozatali struktúrát és a káros rendelkezések elfogadott leépítését és az ezekre vonatkozó moratórium nyomon követését, az esetleges halogatás elkerülését, a megfelelés elmulasztása esetén alkalmazott szankciókat) a lehető leghamarabb megreformálják az átláthatóság és az elszámoltathatóság fokozása érdekében, és hogy biztosítsák a Parlament szoros bevonását és az információkhoz való hozzáférését; rámutat a 3. mellékletben szereplő hiányosságokra és egyéb lényeges információkra; megjegyzi továbbá, hogy ha összehasonlítjuk a kódexszel foglalkozó csoport által hivatalosan értékelt összes adórendszer Bizottság által összeállított listáját és a döntéshozatalkor és később az üléseken született dokumentumokat, először is sok esetben tisztázatlan, hogy a döntés hogyan született meg, például hogy miért mondták ki végül az olyan rendszerekről, hogy nem károsak, amelyek esetében megalapozott indokok alapján ennek ellenkezője volt feltételezhető, másodszor pedig az olyan esetekben, amikor az értékelés alapján bizonyítható volt a káros jelleg, vajon a káros intézkedések leépítésével kapcsolatos eljárásokat megfelelően végrehajtotta-e a tagállam; kiemeli, hogy ezért néhány tagállam nem felelt meg a 77/799/EGK és a 2011/16/EU tanácsi irányelvben meghatározott kötelezettségeknek, mivel nem cserélt ki spontán módon adóinformációkat, még azokban az esetekben sem, amikor – az irányelvek által hagyott mérlegelési jogkör ellenére – egyértelmű okok alapján várható volt, hogy más tagállamokban adóbevétel-kiesés következhet be, vagy hogy a vállalkozáscsoportokon belüli mesterséges nyereségátvitel adómegtakarítást eredményezhet; hangsúlyozza, hogy a Bizottság nem töltötte be az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a Szerződések őreként rá háruló szerepet, mivel nem járt el ebben az ügyben és nem tette meg a szükséges lépéseket a tagállamok értesítése és kötelezettségeik, különösen a 77/799/EGK és a 2011/16/EU tanácsi irányelvből eredő kötelezettségeik betartatása érdekében, annak ellenére, hogy bizonyítékokkal rendelkezett arról, hogy nem teljesítik a kötelezettségeket; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a magatartási kódex révén történt némi javulás, a tagállamok potenciálisan káros saját intézkedéseinek bejelentése nem hatékony, a káros intézkedések meghatározására vonatozó kritériumok elavultak, valamint a káros jelleggel kapcsolatos döntésekre vonatkozó egyhangú határozathozatal elve nem bizonyult eredményesnek; sajnálja, hogy számos tagállam ellenzi a magatartási kódexszel foglalkozó csoport szükséges reformját; sürgeti ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a káros gyakorlatok és a magatartási kódexszel foglalkozó csoport irányítási szempontjainak azonosítására vonatkozó kritériumokat (beleértve a döntéshozatali struktúrát és a káros rendelkezések elfogadott leépítését és az ezekre vonatkozó moratórium nyomon követését, az esetleges halogatás elkerülését, a megfelelés elmulasztása esetén alkalmazott szankciókat) a lehető leghamarabb megreformálják az átláthatóság és az elszámoltathatóság fokozása érdekében, és hogy biztosítsák a Parlament szoros bevonását és az információkhoz való hozzáférését; rámutat a 3. mellékletben szereplő hiányosságokra és egyéb lényeges információkra; megjegyzi továbbá, hogy ha összehasonlítjuk a kódexszel foglalkozó csoport által hivatalosan értékelt összes adórendszer Bizottság által összeállított listáját és a döntéshozatalkor és később az üléseken született dokumentumokat, először is sok esetben tisztázatlan, hogy a döntés hogyan született meg, például hogy miért mondták ki végül az olyan rendszerekről, hogy nem károsak, amelyek esetében megalapozott indokok alapján ennek ellenkezője volt feltételezhető, másodszor pedig az olyan esetekben, amikor az értékelés alapján bizonyítható volt a káros jelleg, vajon a káros intézkedések leépítésével kapcsolatos eljárásokat megfelelően végrehajtotta-e a tagállam; kiemeli, hogy ezért néhány tagállam nem felelt meg a 77/799/EGK és a 2011/16/EU tanácsi irányelvben meghatározott kötelezettségeknek, mivel nem cserélt ki spontán módon adóinformációkat, még azokban az esetekben sem, amikor – az irányelvek által hagyott mérlegelési jogkör ellenére – egyértelmű okok alapján várható volt, hogy más tagállamokban adóbevétel-kiesés következhet be, vagy hogy a vállalkozáscsoportokon belüli mesterséges nyereségátvitel adómegtakarítást eredményezhet; hangsúlyozza, hogy a Bizottság nem töltötte be az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a Szerződések őreként rá háruló szerepet, mivel nem járt el ebben az ügyben és nem tette meg a szükséges lépéseket a tagállamok értesítése és kötelezettségeik, különösen a 77/799/EGK és a 2011/16/EU tanácsi irányelvből eredő kötelezettségeik betartatása érdekében, annak ellenére, hogy bizonyítékokkal rendelkezett arról, hogy nem teljesítik a kötelezettségeket;

| 53. | megjegyzi, hogy a különbizottság számára nyilvánvalóvá vált, hogy bizonyos tagállamok szisztematikusan akadályozzák az adókikerülés elleni küzdelem terén történő előrelépést; megjegyzi, hogy az közigazgatási gyakorlatokról (határozatok) szóló vita közel két évtizede folyik a magatartási kódexszel foglalkozó csoportban; elítéli, hogy számos tagállam a LuxLeaks előtt nem volt hajlandó beleegyezni a feltételes adómegállapítási gyakorlataikkal kapcsolatos információk cseréjébe, és a LuxLeaks kiszivárogtatásai után tett vállalásaik ellenére még most is vonakodnak a magatartási kódexszel foglalkozó csoport által kidolgozott modellútmutató nemzeti jogrendszerbe való átültetésétől; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy a különbizottság számára nyilvánvalóvá vált, hogy bizonyos tagállamok szisztematikusan akadályozzák az adókikerülés elleni küzdelem terén történő előrelépést; megjegyzi, hogy az közigazgatási gyakorlatokról (határozatok) szóló vita közel két évtizede folyik a magatartási kódexszel foglalkozó csoportban; elítéli, hogy számos tagállam a LuxLeaks előtt nem volt hajlandó beleegyezni a feltételes adómegállapítási gyakorlataikkal kapcsolatos információk cseréjébe, és a LuxLeaks kiszivárogtatásai után tett vállalásaik ellenére még most is vonakodnak a magatartási kódexszel foglalkozó csoport által kidolgozott modellútmutató nemzeti jogrendszerbe való átültetésétől;

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamentnek biztosítson állandó, kellő időben történő és rendszeres hozzáférést az adóügyekkel foglalkozó tanácsi csoportok tárgyalási anyagaihoz és jegyzőkönyveihez, ideértve a társasági adózásra vonatkozó magatartási kódexszel foglalkozó csoportot, a magas szintű munkacsoportot és az adóügyi munkacsoportot; javasolja a Bizottságnak, hogy erre a célra használja példaként a Parlamenttel az SSM/EKB jegyzőkönyveihez való hozzáférés tekintetében kötött megállapodást; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamentnek biztosítson állandó, kellő időben történő és rendszeres hozzáférést az adóügyekkel foglalkozó tanácsi csoportok tárgyalási anyagaihoz és jegyzőkönyveihez, ideértve a társasági adózásra vonatkozó magatartási kódexszel foglalkozó csoportot, a magas szintű munkacsoportot és az adóügyi munkacsoportot; javasolja a Bizottságnak, hogy erre a célra használja példaként a Parlamenttel az SSM/EKB jegyzőkönyveihez való hozzáférés tekintetében kötött megállapodást;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy ha a tagállamok nem adnak kielégítő választ, lehetőleg az EUMSZ 116. cikke, vagy az EUMSZ 352. cikke, illetve a megerősített együttműködés értelmében terjesszen elő jogalkotási javaslatot a magatartási kódexszel foglalkozó csoport hatékonyságának fokozására; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy ha a tagállamok nem adnak kielégítő választ, lehetőleg az EUMSZ 116. cikke, vagy az EUMSZ 352. cikke, illetve a megerősített együttműködés értelmében terjesszen elő jogalkotási javaslatot a magatartási kódexszel foglalkozó csoport hatékonyságának fokozására;

| 56. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy sürgősen lépjenek fel az adócsalással, az adókijátszással, az adóparadicsomokkal és az agresszív adótervezéssel szemben, a keresleti és a kínálati oldalról is; sajnálja, hogy a Tanács és különösen egyes tagállamok évekig nem tettek határozott fellépést ezekben a kérdésekben, és emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a káros és illegális adózási gyakorlatok elleni fellépés céljából lehetőségük van (legalább 9 tagállam részvételével) a megerősített együttműködés rendszereinek létrehozására; |
| --- | --- |

56.

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy sürgősen lépjenek fel az adócsalással, az adókijátszással, az adóparadicsomokkal és az agresszív adótervezéssel szemben, a keresleti és a kínálati oldalról is; sajnálja, hogy a Tanács és különösen egyes tagállamok évekig nem tettek határozott fellépést ezekben a kérdésekben, és emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a káros és illegális adózási gyakorlatok elleni fellépés céljából lehetőségük van (legalább 9 tagállam részvételével) a megerősített együttműködés rendszereinek létrehozására;

| 57. | szorgalmazza az uniós adópolitika koherenciájával és koordinációjával foglalkozó új központ Bizottság rendszerén belüli létrehozását, amelynek célja, hogy garantálja az egységes piac megfelelő és koherens működését és a nemzetközi normák végrehajtását; úgy véli, hogy ennek az új szervnek kellene felelnie a tagállamok adópolitikájának uniós szintű értékeléséért és nyomon követéséért, annak biztosításáért, hogy a tagállamok nem vezetnek be új káros adóintézkedéseket, annak nyomon követéséért, hogy a tagállamok betartják-e a nem együttműködő joghatóságok közös uniós listáját, továbbá a nemzeti adóhatóságok közötti együttműködés biztosításáért és erősítéséért (pl. képzésen és a bevált módszerek cseréjén keresztül), valamint ezen a területen a felsőoktatási programok kezdeményezéséért; úgy véli, hogy mindezeket végrehajtva ez a központ segíthetne a tagállamok összehangolatlan szakpolitikai kezdeményezéseinek betudható új adózási joghézagok megelőzésében, és felléphetne az olyan adózási gyakorlatok és szabályok ellen, amelyek megzavarják és akadályozzák az egységes piac megfelelő működését és logikáját, továbbá beleavatkoznak abba; úgy véli, hogy ez a központ kapcsolattartó pontként is működhet a visszaéléseket bejelentő személyek számára, amennyiben a tagállamok és a nemzeti adóhatóságok nem intézkednek az adókijátszás és adókikerülés bejelentése esetén, vagy nem végeznek megfelelő vizsgálatot az ügyben; úgy véli, hogy a központ az adófizetőkre háruló terhek csökkentése érdekében kihasználhatná az uniós és nemzeti szinten meglévő szakértelem összevonásából származó előnyöket; |
| --- | --- |

57.

szorgalmazza az uniós adópolitika koherenciájával és koordinációjával foglalkozó új központ Bizottság rendszerén belüli létrehozását, amelynek célja, hogy garantálja az egységes piac megfelelő és koherens működését és a nemzetközi normák végrehajtását; úgy véli, hogy ennek az új szervnek kellene felelnie a tagállamok adópolitikájának uniós szintű értékeléséért és nyomon követéséért, annak biztosításáért, hogy a tagállamok nem vezetnek be új káros adóintézkedéseket, annak nyomon követéséért, hogy a tagállamok betartják-e a nem együttműködő joghatóságok közös uniós listáját, továbbá a nemzeti adóhatóságok közötti együttműködés biztosításáért és erősítéséért (pl. képzésen és a bevált módszerek cseréjén keresztül), valamint ezen a területen a felsőoktatási programok kezdeményezéséért; úgy véli, hogy mindezeket végrehajtva ez a központ segíthetne a tagállamok összehangolatlan szakpolitikai kezdeményezéseinek betudható új adózási joghézagok megelőzésében, és felléphetne az olyan adózási gyakorlatok és szabályok ellen, amelyek megzavarják és akadályozzák az egységes piac megfelelő működését és logikáját, továbbá beleavatkoznak abba; úgy véli, hogy ez a központ kapcsolattartó pontként is működhet a visszaéléseket bejelentő személyek számára, amennyiben a tagállamok és a nemzeti adóhatóságok nem intézkednek az adókijátszás és adókikerülés bejelentése esetén, vagy nem végeznek megfelelő vizsgálatot az ügyben; úgy véli, hogy a központ az adófizetőkre háruló terhek csökkentése érdekében kihasználhatná az uniós és nemzeti szinten meglévő szakértelem összevonásából származó előnyöket;

Külső dimenzió

| 58. | üdvözli, hogy a G8 és a G20 szintjén újra az adózási kérdésekre összpontosítanak, aminek eredményeként új ajánlásokat kell elfogadni; felhívja a Bizottságot, hogy a G20 következő ülésein és az ad hoc szimpóziumokon koherens álláspontot képviseljen az Unió nevében; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a megállapításokról és a G20 döntéseinek a társaságiadóalap-erózióval, az agresszív adótervezési gyakorlatokkal szembeni küzdelmet érintő lehetséges következményeiről és az illegális pénzmozgásokról; |
| --- | --- |

58.

üdvözli, hogy a G8 és a G20 szintjén újra az adózási kérdésekre összpontosítanak, aminek eredményeként új ajánlásokat kell elfogadni; felhívja a Bizottságot, hogy a G20 következő ülésein és az ad hoc szimpóziumokon koherens álláspontot képviseljen az Unió nevében; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a megállapításokról és a G20 döntéseinek a társaságiadóalap-erózióval, az agresszív adótervezési gyakorlatokkal szembeni küzdelmet érintő lehetséges következményeiről és az illegális pénzmozgásokról;

| 59. | felhívja az Uniót, a G20-csoportot, az OECD-t és az ENSZ-t, hogy továbbra is működjenek együtt a globális iránymutatások előmozdítása érdekében, amelyek a fejlődő ország számára is kedvezőek lesznek; |
| --- | --- |

59.

felhívja az Uniót, a G20-csoportot, az OECD-t és az ENSZ-t, hogy továbbra is működjenek együtt a globális iránymutatások előmozdítása érdekében, amelyek a fejlődő ország számára is kedvezőek lesznek;

| 60. | támogatja az ENSZ keretében egy jól felszerelt és megfelelő további erőforrásokkal rendelkező globális szervezet létrehozását annak biztosításra, hogy minden ország egyenlő feltételekkel vehessen részt a globális adópolitikák kidolgozásában és reformjában; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy kezdjenek el dolgozni egy ambiciózus globális adózási csúcstalálkozó megszervezésén és egy ilyen kormányközi szervezet létrehozásán; |
| --- | --- |

60.

támogatja az ENSZ keretében egy jól felszerelt és megfelelő további erőforrásokkal rendelkező globális szervezet létrehozását annak biztosításra, hogy minden ország egyenlő feltételekkel vehessen részt a globális adópolitikák kidolgozásában és reformjában; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy kezdjenek el dolgozni egy ambiciózus globális adózási csúcstalálkozó megszervezésén és egy ilyen kormányközi szervezet létrehozásán;

| 61. | felhívja a nemzetközi fórumokat, hogy a nagyobb átláthatóság biztosítása érdekében fogadják el a végleges haszonhúzó szigorúbb és pontosabb fogalommeghatározását; |
| --- | --- |

61.

felhívja a nemzetközi fórumokat, hogy a nagyobb átláthatóság biztosítása érdekében fogadják el a végleges haszonhúzó szigorúbb és pontosabb fogalommeghatározását;

| 62. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szükség esetén végezzék el a nemzeti és uniós adópolitikák tovagyűrűző hatásainak elemzését a fejlődő országokra gyakorolt hatás értékelése érdekében; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szükség esetén végezzék el a nemzeti és uniós adópolitikák tovagyűrűző hatásainak elemzését a fejlődő országokra gyakorolt hatás értékelése érdekében;

| 63. | rámutat, hogy a fejlődő országok adóssága főként a jogszerűtlen tőkekiáramlással magyarázható, másrészt, hogy az agresszív adótervezés ellentétes a vállalatok társadalmi felelősségének elveivel; |
| --- | --- |

63.

rámutat, hogy a fejlődő országok adóssága főként a jogszerűtlen tőkekiáramlással magyarázható, másrészt, hogy az agresszív adótervezés ellentétes a vállalatok társadalmi felelősségének elveivel;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi és partnerségi megállapodásokba foglaljon bele egy felelősségteljes adókormányzásra vonatkozó záradékot – hivatkozva mindenekelőtt az adózással kapcsolatos vonatkozó OECD-ajánlásokra (pl. az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni intézkedésekre) –, biztosítva ezzel, hogy a vállalkozások vagy közvetítők adókikerülés vagy adókijátszás, illetve illegális tevékenységekből származó bevételek pénzmosása céljából ne tudjanak a kereskedelmi és partnerségi megállapodásokkal visszaélni; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi és partnerségi megállapodásokba foglaljon bele egy felelősségteljes adókormányzásra vonatkozó záradékot – hivatkozva mindenekelőtt az adózással kapcsolatos vonatkozó OECD-ajánlásokra (pl. az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni intézkedésekre) –, biztosítva ezzel, hogy a vállalkozások vagy közvetítők adókikerülés vagy adókijátszás, illetve illegális tevékenységekből származó bevételek pénzmosása céljából ne tudjanak a kereskedelmi és partnerségi megállapodásokkal visszaélni;

| 65. | felhívja az OECD-t és az egyéb nemzetközi szerveket, hogy kezdjék meg az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni ambiciózus második intézkedéscsomagra (BEPS II) irányuló munkát, amelynek elsősorban minimumszabályokon és konkrét végrehajtási célkitűzéseken kell alapulnia; |
| --- | --- |

65.

felhívja az OECD-t és az egyéb nemzetközi szerveket, hogy kezdjék meg az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni ambiciózus második intézkedéscsomagra (BEPS II) irányuló munkát, amelynek elsősorban minimumszabályokon és konkrét végrehajtási célkitűzéseken kell alapulnia;

| 66. | úgy véli, hogy a végrehajtás ellenőrzése új kihívás lesz; hangsúlyozza, hogy a Bizottság és a FATF-ban részt vevő tagállamok közötti koordinációt javítani kell annak érdekében, hogy az EU hangja hallhatóbb legyen; hangsúlyozza, hogy különösen a fejlődő országok számára részletes végrehajtási iránymutatást kell kidolgozni, valamint nyomon kell követni az új káros adózási intézkedések kidolgozását; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a végrehajtás ellenőrzése új kihívás lesz; hangsúlyozza, hogy a Bizottság és a FATF-ban részt vevő tagállamok közötti koordinációt javítani kell annak érdekében, hogy az EU hangja hallhatóbb legyen; hangsúlyozza, hogy különösen a fejlődő országok számára részletes végrehajtási iránymutatást kell kidolgozni, valamint nyomon kell követni az új káros adózási intézkedések kidolgozását;

| 67. | e tekintetben szorgalmazza egy parlamenti ellenőrző csoport létrehozását az OECD szintjén, amely megfigyeli és felügyeli e kezdeményezés kialakítását és végrehajtását; |
| --- | --- |

67.

e tekintetben szorgalmazza egy parlamenti ellenőrző csoport létrehozását az OECD szintjén, amely megfigyeli és felügyeli e kezdeményezés kialakítását és végrehajtását;

| 68. | felszólít az Európai Parlament és az USA Kongresszusa közötti, nemzetközi adóügyek terén strukturált párbeszéd kialakítására; javasolja az ezekkel a kérdésekkel foglalkozó hivatalos parlamentközi fórumok létrehozását, valamint e tekintetben a meglévő transzatlanti jogalkotói párbeszéd kihasználását; ösztönzi az EU és az USA együttműködését az OECD BEPS projekt végrehajtása során; megjegyzi az USA és az EU közötti kölcsönösség hiányát a FATCA megállapodás keretében; a kölcsönösség biztosítása érdekében ösztönzi az USA és az EU közötti megerősített együttműködést a FATCA megállapodás keretében, és minden érintett felet felkér arra, hogy aktívan vegyen részt a végrehajtásában; |
| --- | --- |

68.

felszólít az Európai Parlament és az USA Kongresszusa közötti, nemzetközi adóügyek terén strukturált párbeszéd kialakítására; javasolja az ezekkel a kérdésekkel foglalkozó hivatalos parlamentközi fórumok létrehozását, valamint e tekintetben a meglévő transzatlanti jogalkotói párbeszéd kihasználását; ösztönzi az EU és az USA együttműködését az OECD BEPS projekt végrehajtása során; megjegyzi az USA és az EU közötti kölcsönösség hiányát a FATCA megállapodás keretében; a kölcsönösség biztosítása érdekében ösztönzi az USA és az EU közötti megerősített együttműködést a FATCA megállapodás keretében, és minden érintett felet felkér arra, hogy aktívan vegyen részt a végrehajtásában;

| 69. | üdvözli a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk adóhatóságok közötti automatikus cseréjére irányuló kísérleti projektet, amelyet az EU öt legnagyobb tagállama 2016 áprilisában indított útnak; felszólít arra, hogy ezen országok kifejezett szándékával összhangban terjesszék ki ezt a kezdeményezést és a számlainformációkra vonatkozó közös jelentéstételi és átvilágítási standardhoz hasonlóan használják az információk cseréjére vonatkozó globális standard alapjaként; |
| --- | --- |

69.

üdvözli a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk adóhatóságok közötti automatikus cseréjére irányuló kísérleti projektet, amelyet az EU öt legnagyobb tagállama 2016 áprilisában indított útnak; felszólít arra, hogy ezen országok kifejezett szándékával összhangban terjesszék ki ezt a kezdeményezést és a számlainformációkra vonatkozó közös jelentéstételi és átvilágítási standardhoz hasonlóan használják az információk cseréjére vonatkozó globális standard alapjaként;

| 70. | a végső haszonhúzókra vonatkozó információk hozzáférhetőségének és az ilyen információcsere hatékonyságának javításában következő lépésként szorgalmazza a végső haszonhúzók nyilvános uniós nyilvántartásának létrehozását, amely tartalmazná a végső haszonhúzókra vonatkozó információkhoz való hozzáférésre irányadó harmonizált standardokat és az összes szükséges adatvédelmi biztosítékot is, ami egy erre irányuló globális kezdeményezés alapját képezné; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az OECD-hez és az ENSZ-hez hasonló intézmények létfontosságú szerepét; |
| --- | --- |

70.

a végső haszonhúzókra vonatkozó információk hozzáférhetőségének és az ilyen információcsere hatékonyságának javításában következő lépésként szorgalmazza a végső haszonhúzók nyilvános uniós nyilvántartásának létrehozását, amely tartalmazná a végső haszonhúzókra vonatkozó információkhoz való hozzáférésre irányadó harmonizált standardokat és az összes szükséges adatvédelmi biztosítékot is, ami egy erre irányuló globális kezdeményezés alapját képezné; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az OECD-hez és az ENSZ-hez hasonló intézmények létfontosságú szerepét;

| 71. | szorgalmazza a magánszemélyek, vállalatok és minden egyéb szervezet, például vagyonkezelői alapok és alapítványok valamennyi pénzügyi eszközét tartalmazó globális vagyonnyilvántartás megvalósíthatóságára vonatkozó tanulmány elkészítését, amelyhez az adóhatóságok teljes körű hozzáférést kapnának, és amely megfelelő védintézkedéseket tartalmazna a benne foglalt információk bizalmasságának biztosítására; |
| --- | --- |

71.

szorgalmazza a magánszemélyek, vállalatok és minden egyéb szervezet, például vagyonkezelői alapok és alapítványok valamennyi pénzügyi eszközét tartalmazó globális vagyonnyilvántartás megvalósíthatóságára vonatkozó tanulmány elkészítését, amelyhez az adóhatóságok teljes körű hozzáférést kapnának, és amely megfelelő védintézkedéseket tartalmazna a benne foglalt információk bizalmasságának biztosítására;

| 72. | hangsúlyozza, hogy egy közös és átfogó EU–USA megközelítésre van szükség az OECD-előírások végrehajtásával és a haszonhúzókkal kapcsolatban; hangsúlyozza továbbá, hogy a felelősségteljes adókormányzásra vonatkozó záradékokat be kell építeni bármely jövőbeli kereskedelmi megállapodásba, hogy biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket, több értéket teremtsenek a társadalom egésze számára, fellépjenek az adócsalással és adókikerüléssel szemben és a transzatlanti partnerek vezető szerephez jussanak a felelősségteljes adóügyi kormányzás elősegítése terén; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy egy közös és átfogó EU–USA megközelítésre van szükség az OECD-előírások végrehajtásával és a haszonhúzókkal kapcsolatban; hangsúlyozza továbbá, hogy a felelősségteljes adókormányzásra vonatkozó záradékokat be kell építeni bármely jövőbeli kereskedelmi megállapodásba, hogy biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket, több értéket teremtsenek a társadalom egésze számára, fellépjenek az adócsalással és adókikerüléssel szemben és a transzatlanti partnerek vezető szerephez jussanak a felelősségteljes adóügyi kormányzás elősegítése terén;

Egyéb ajánlások

| 73. | felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy működjenek együtt a megfelelő ellenőrzés és az adórendszerek tagállamok közötti koherenciájának biztosítása érdekében; felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy továbbra is kövessék éberen a kormányaik által ebben a témában hozott döntéseket, és fokozzák részvételüket az adóügyekkel foglalkozó parlamentközi fórumok munkájában; |
| --- | --- |

73.

felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy működjenek együtt a megfelelő ellenőrzés és az adórendszerek tagállamok közötti koherenciájának biztosítása érdekében; felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy továbbra is kövessék éberen a kormányaik által ebben a témában hozott döntéseket, és fokozzák részvételüket az adóügyekkel foglalkozó parlamentközi fórumok munkájában;

| 74. | felhívja a Bizottságot, hogy a törvény előtti egyenlőség biztosítása érdekében vizsgálja meg a tudomására jutott összes jogellenes állami támogatás ügyét; felhívja a Bizottságot, hogy visszafizettetési határozat alapú választ hozzon minden olyan esetben, amikor az állítólagos adókedvezmény jogellenes állami támogatásnak minősül; aggodalmának ad hangot azon állítások miatt, amelyek szerint Luxemburg szóbeli feltételes adómegállapításokat alkalmaz, hogy elkerülje az információk megosztására irányuló, a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv szerinti kötelezettségét; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és számoljon be arról, hogy a tagállamok a káros gyakorlatokat másik káros gyakorlatokkal helyettesítik-e azt követően, hogy uniós szinten előrelépés történt a jogalkotás terén; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és számoljon be az olyan esetekről, ahol egy konkrét adókedvezmény nyújtása miatt torzult a piac; |
| --- | --- |

74.

felhívja a Bizottságot, hogy a törvény előtti egyenlőség biztosítása érdekében vizsgálja meg a tudomására jutott összes jogellenes állami támogatás ügyét; felhívja a Bizottságot, hogy visszafizettetési határozat alapú választ hozzon minden olyan esetben, amikor az állítólagos adókedvezmény jogellenes állami támogatásnak minősül; aggodalmának ad hangot azon állítások miatt, amelyek szerint Luxemburg szóbeli feltételes adómegállapításokat alkalmaz, hogy elkerülje az információk megosztására irányuló, a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv szerinti kötelezettségét; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és számoljon be arról, hogy a tagállamok a káros gyakorlatokat másik káros gyakorlatokkal helyettesítik-e azt követően, hogy uniós szinten előrelépés történt a jogalkotás terén; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és számoljon be az olyan esetekről, ahol egy konkrét adókedvezmény nyújtása miatt torzult a piac;

| 75. | hangsúlyozza, hogy a hatékony adóbeszedésre irányuló digitális megoldások képesek az adózási adatoknak közvetlenül a tevékenységekből való összegyűjtésére a megosztott használaton alapuló gazdaságban, valamint a tagállami adóhatóságok munkaterhének csökkentésére; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy a hatékony adóbeszedésre irányuló digitális megoldások képesek az adózási adatoknak közvetlenül a tevékenységekből való összegyűjtésére a megosztott használaton alapuló gazdaságban, valamint a tagállami adóhatóságok munkaterhének csökkentésére;

| 76. | tudomásul veszi, hogy nyilvánosságra kerültek a „panamai dokumentumok”, amelyek dokumentálták, hogy a vállalatok és magánszemélyek adóköteles vagyonuk, valamint a korrupcióból és szervezett bűnözésből származó bevételük eltitkolása érdekében szisztematikusan postafiókcégeket használtak; üdvözli a Parlament arra vonatkozó döntését, hogy ezzel kapcsolatban vizsgálóbizottságot hoz létre és hogy folytatja az adókijátszással, adókikerüléssel és pénzmosással kapcsolatos munkát; kiemeli annak óriási politikai jelentőségét, hogy a joghézagok felszámolása érdekében elemezzék a fenti gyakorlatokat alkalmazó adóhatóságok és vállalatok működését; |
| --- | --- |

76.

tudomásul veszi, hogy nyilvánosságra kerültek a „panamai dokumentumok”, amelyek dokumentálták, hogy a vállalatok és magánszemélyek adóköteles vagyonuk, valamint a korrupcióból és szervezett bűnözésből származó bevételük eltitkolása érdekében szisztematikusan postafiókcégeket használtak; üdvözli a Parlament arra vonatkozó döntését, hogy ezzel kapcsolatban vizsgálóbizottságot hoz létre és hogy folytatja az adókijátszással, adókikerüléssel és pénzmosással kapcsolatos munkát; kiemeli annak óriási politikai jelentőségét, hogy a joghézagok felszámolása érdekében elemezzék a fenti gyakorlatokat alkalmazó adóhatóságok és vállalatok működését;

| 77. | megjegyzi, hogy további munkára van szükség a tagállamok, a Bizottság és a magatartási kódexszel foglalkozó csoport dokumentumaihoz való hozzáféréssel kapcsolatban; megismétli, hogy tovább kell elemezni a már a Parlament rendelkezésére bocsátott dokumentumokat, hogy megfelelően felmérjék a további politikai fellépés és szakpolitikai kezdeményezések szükségességét; felhívja a soron következő vizsgálóbizottságot e munka folytatására és a különbizottságétól eltérő formátum alkalmazására, amely jobban hasonlít egy nyomozó bizottságra, mint amilyen például az egyesült királyságbeli Államháztartási Bizottság; |
| --- | --- |

77.

megjegyzi, hogy további munkára van szükség a tagállamok, a Bizottság és a magatartási kódexszel foglalkozó csoport dokumentumaihoz való hozzáféréssel kapcsolatban; megismétli, hogy tovább kell elemezni a már a Parlament rendelkezésére bocsátott dokumentumokat, hogy megfelelően felmérjék a további politikai fellépés és szakpolitikai kezdeményezések szükségességét; felhívja a soron következő vizsgálóbizottságot e munka folytatására és a különbizottságétól eltérő formátum alkalmazására, amely jobban hasonlít egy nyomozó bizottságra, mint amilyen például az egyesült királyságbeli Államháztartási Bizottság;

| 78. | felhívja a Tanácsot, hogy teljes körűen aknázza ki a Parlamenttel folytatott konzultációban rejlő lehetőségeket, ez konkrétan azt jelenti, hogy várja meg a Parlament véleményét a politikai megállapodások megkötése előtt, és törekedjen a Parlament álláspontjának figyelembe vételére; |
| --- | --- |

78.

felhívja a Tanácsot, hogy teljes körűen aknázza ki a Parlamenttel folytatott konzultációban rejlő lehetőségeket, ez konkrétan azt jelenti, hogy várja meg a Parlament véleményét a politikai megállapodások megkötése előtt, és törekedjen a Parlament álláspontjának figyelembe vételére;

| 79. | kötelezettséget vállal arra, hogy folytatja a különbizottság által megkezdett munkát, fellép azokkal az akadályokkal szemben, amelyek gátolták, hogy a különbizottság eleget tegyen megbízatásának, valamint biztosítja a különbizottság ajánlásainak megfelelő nyomon követését; utasítja az illetékes hatóságokat, hogy azonosítsák az e cél elérésére legalkalmasabb intézményi felépítést; |
| --- | --- |

79.

kötelezettséget vállal arra, hogy folytatja a különbizottság által megkezdett munkát, fellép azokkal az akadályokkal szemben, amelyek gátolták, hogy a különbizottság eleget tegyen megbízatásának, valamint biztosítja a különbizottság ajánlásainak megfelelő nyomon követését; utasítja az illetékes hatóságokat, hogy azonosítsák az e cél elérésére legalkalmasabb intézményi felépítést;

| 80. | felhívja illetékes bizottságát, hogy a küszöbön álló, azonos témájú saját kezdeményezésű jogalkotási jelentésében kövesse nyomon ezeket az ajánlásokat; |
| --- | --- |

80.

felhívja illetékes bizottságát, hogy a küszöbön álló, azonos témájú saját kezdeményezésű jogalkotási jelentésében kövesse nyomon ezeket az ajánlásokat;

o

o o

| 81. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, a nemzeti parlamenteknek, az ENSZ-nek, a G20-csoportnak és az OECD-nek. |
| --- | --- |

81.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, a nemzeti parlamenteknek, az ENSZ-nek, a G20-csoportnak és az OECD-nek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0420.

(2)  A Tanács (EU) 2015/2376 irányelve (2015. december 8.) a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 332., 2015.12.18., 1. o.).

(3)  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a közvetlen adóztatás területén a tagállamok illetékes hatóságainak kölcsönös segítségnyújtásáról szóló 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

(4)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(5)  HL L 336., 1977.12.27., 15. o.

(6)  HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

(7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Kezdeményezéscsomag az adókikerülés ellen: Az eredményes adóztatás megvalósításának és az adózás átláthatóbbá tételének következő lépései az EU-ban (COM(2016)0023).

(8)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2016)0026).

(9)  A 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2016)0025).

(10)  A Bizottságnak az adóegyezményekkel való visszaélés elleni intézkedések végrehajtásáról szóló, 2016. január 28-i ajánlása (C(2016)0271).

(11)  Tanulmány az agresszív adótervezés struktúráiról és mutatóiról, Európai Unió, 2016.

(12)  HL C 258. E, 2013.9.7., 134. o.

(13)  HL C 2., 1998.1.6., 2. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0257.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0457.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0408.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0265.

(18)  SA.38375 – A Luxemburg által a Fiatnak nyújtott állami támogatás.

(19)  SA.38374 – A Hollandia által a Starbucksnak nyújtott állami támogatás.

(20)  A Bizottság (EU) 2016/1699 határozata (2016. január 11.) a Belgium által alkalmazott, a többletnyereség adómentességét célzó SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú állami támogatási programról (az értesítés a C(2015)9837. számú dokumentummal történt) (HL L 260., 2016.9.27., 61. o.).

(21)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/a_huge_problem/index_en.htm, Európai Bizottság, 2016. május 10.

(22)  Measuring and Monitoring BEPS, Action 11 – 2015 Final Report (Az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás mérése és nyomon követése, 11. intézkedés – 2015. évi zárójelentés); Az OECD/G20 adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó projektje.

(23)  World Investment Report 2015 – Reforming International Investment Governance, UNCTAD, 2015 (Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) 2015-ös globális befektetési jelentése – A nemzetközi beruházások szabályozásának reformja).

(24)  http://gabriel-zucman.eu/files/JohannesenZucman2014

(25)  BIS 2016 – lokációs banki statisztika

(26)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/webdiaeia2016d2_en.pdf

(27)  http://ec.europa.eu/growth/smes/, Európai Bizottság, 2016. május 10.

(28)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1351_en.htm#_ftnref8 és Egger, P., W. Eggert és H. Eggert és H. Winner (2010), „Saving taxes through foreign plant ownership” (Adók megtakarítása az üzemek külföldi tulajdona révén), Journal of International Economics 81, 99–108. o. Finke, K. (2013), Tax Avoidance of German Multinationals and Implications for Tax Revenue Evidence from a Propensity Score Matching Approach, mimeo (A német multinacionális vállalatok adókijátszása és hatásai az adóbevételekre – hajlandósági együttható alapú összehasonlításból származó bizonyítékok)

(29)  https://polcms.secure.europarl.europa.eu/cmsdata/upload/a0cf64ee-8e0d-4b5f-b145-6ffbaa940e10/TheRoleFinancialSectorTaxPlanning_Draft_210316.pdf

(30)  OECD, 2008, „Study into the role of tax intermediaries” (Tanulmány az adózási közvetítők szerepéről; http://www.oecd.org/tax/administration/39882938.pdf

(31)  A bizottsági szolgálatok valóban megerősítették, hogy a Bizottság 2016. január 28-i, adókikerülési gyakorlatok elleni javaslatának 10. cikke (Hibrid struktúrák) „kölcsönös elismerési megközelítésen alapult, amely célja a hibrid gazdálkodó egységek és hibrid pénzügyi eszközök jogi besorolásában fennálló különbségek kiegyenlítése volt, de nem terjedt ki a hibrid eszközök átvitelére, amelyek nem érintik a jogi besorolások meg nem felelését”.

(32)  Az OECD a következőképpen határozza meg a „hibrid átutalásokat”: „olyan ügyletek, amelyek az egyik ország adórendszere szerint egy eszköz tulajdonjogának átadását jelentik, a másik ország adórendszere szerint azonban nem, ami általában biztosítékokkal fedezett hitelt jelent”. Lásd: OECD, 2012. március, „Hibrid struktúrákat alkalmazó adóelkerülési módszerek: adópolitika és megfelelőségi kérdések”, http://www.oecd.org/

---

1. MELLÉKLET

A MEGBESZÉLÉSEKEN MEGJELENT SZEMÉLYEK JEGYZÉKE (BIZOTTSÁGI ÜLÉSEK, KOORDINÁTOROK ÉS KÜLDETÉSEK)

| Dátum | Felszólalók: |
| --- | --- |
| 2016.1.11. | — | Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztos |

Dátum

Felszólalók:

2016.1.11.

—

Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztos

2016.2.17.

| — | Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztos |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztos

2016.2.29.

Eszmecsere a Tanács elnökségével

Eric Wiebes, a holland pénzügyminiszter jelenlétében

2016.3.14–15.

Eszmecsere a joghatóságokkal

| | Rob Gray, globális adózási igazgató, Guernsey; |
| --- | --- |

Rob Gray, globális adózási igazgató, Guernsey;

| | Colin Powell, a miniszterelnök tanácsadója nemzetközi ügyekben, Jersey; |
| --- | --- |

Colin Powell, a miniszterelnök tanácsadója nemzetközi ügyekben, Jersey;

| | Clàudia Cornella Durany, nemzetközi pénzügyi államtitkár, Andorra; |
| --- | --- |

Clàudia Cornella Durany, nemzetközi pénzügyi államtitkár, Andorra;

| | Katja Gey, nemzetközi pénzügyi igazgató, Liechtenstein; |
| --- | --- |

Katja Gey, nemzetközi pénzügyi igazgató, Liechtenstein;

| | Jean Castellini, pénzügy- és gazdasági miniszter, Monaco. |
| --- | --- |

Jean Castellini, pénzügy- és gazdasági miniszter, Monaco.

Eszmecsere a multinacionális vállalatokkal

| | Cathy Kearney, az európai műveletek alelnöke, Apple |
| --- | --- |

Cathy Kearney, az európai műveletek alelnöke, Apple

| | Julia Macrae, európai, közép-keleti, indiai és afrikai (EMEIA) adózási igazgató, Apple; |
| --- | --- |

Julia Macrae, európai, közép-keleti, indiai és afrikai (EMEIA) adózási igazgató, Apple;

| | Adam Cohen, gazdaságpolitikai vezető (Európa, Közép-Kelet és Afrika – EMEA), Google; |
| --- | --- |

Adam Cohen, gazdaságpolitikai vezető (Európa, Közép-Kelet és Afrika – EMEA), Google;

| | Søren Hansen, vezérigazgató, Inter-Ikea Group; |
| --- | --- |

Søren Hansen, vezérigazgató, Inter-Ikea Group;

| | Anders Bylund, a vállalatcsoport kommunikációs vezetője; Inter-Ikea Group; |
| --- | --- |

Anders Bylund, a vállalatcsoport kommunikációs vezetője; Inter-Ikea Group;

| | Irene Yates, társasági adókért felelős alelnök; McDonald's. |
| --- | --- |

Irene Yates, társasági adókért felelős alelnök; McDonald's.

Eszmecsere az oknyomozó újságírókkal – zárt ülés

| | Véronique Poujol, Paperjam; |
| --- | --- |

Véronique Poujol, Paperjam;

| | Markus Becker, Der Spiegel. |
| --- | --- |

Markus Becker, Der Spiegel.

2016.3.21.

Eszmecsere az európai bankokkal (I. rész)

| | Jean-Charles Balat, pénzügyi igazgató, Crédit Agricole SA; |
| --- | --- |

Jean-Charles Balat, pénzügyi igazgató, Crédit Agricole SA;

| | Rob Schipper, globális adózási vezető, ING; |
| --- | --- |

Rob Schipper, globális adózási vezető, ING;

| | Eva Jigvall, adózási vezető, Nordea; |
| --- | --- |

Eva Jigvall, adózási vezető, Nordea;

| | Monica Lopez-Monís, jogszabályok betartásáért felelő vezető tisztviselő és alelnök, Banco Santander; |
| --- | --- |

Monica Lopez-Monís, jogszabályok betartásáért felelő vezető tisztviselő és alelnök, Banco Santander;

| | Christopher St. Victor de Pinho, ügyvezető igazgató, az adócsoport globális vezetője, UBS Group AG; |
| --- | --- |

Christopher St. Victor de Pinho, ügyvezető igazgató, az adócsoport globális vezetője, UBS Group AG;

| | Stefano Ceccacci, az adóügyi csoport vezetője, Unicredit. |
| --- | --- |

Stefano Ceccacci, az adóügyi csoport vezetője, Unicredit.

2016.4.4.

| — | Margrethe Vestager versenypolitikai biztos |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager versenypolitikai biztos

Eszmecsere az európai bankokkal (II. rész)

| | Brigitte Bomm, ügyvezető igazgató, globális adózási vezető, Deutsche Bank AG |
| --- | --- |

Brigitte Bomm, ügyvezető igazgató, globális adózási vezető, Deutsche Bank AG

| | Grant Jamieson, adózási vezető, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Grant Jamieson, adózási vezető, Royal Bank of Scotland

| | Graeme Johnston, nemzetközi adózási vezető, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Graeme Johnston, nemzetközi adózási vezető, Royal Bank of Scotland

2016.4.15.

Ciprusi küldetés

| | Ioannis Kasoulides, külügyminiszter; |
| --- | --- |

Ioannis Kasoulides, külügyminiszter;

| | Michael Kammas, főigazgató, Aristio Stylianou, elnök és George Appios, az Association of Cyprus Banks alelnöke; |
| --- | --- |

Michael Kammas, főigazgató, Aristio Stylianou, elnök és George Appios, az Association of Cyprus Banks alelnöke;

| | Christos Patsalides, a pénzügyminisztérium közigazgatási államtitkára; |
| --- | --- |

Christos Patsalides, a pénzügyminisztérium közigazgatási államtitkára;

| | George Panteli, adópolitikai vezető, pénzügyminisztérium; |
| --- | --- |

George Panteli, adópolitikai vezető, pénzügyminisztérium;

| | Yannakis Tsangaris, adóügyi biztos; |
| --- | --- |

Yannakis Tsangaris, adóügyi biztos;

| | Alexander Apostolides, Ciprusi Egyetem; |
| --- | --- |

Alexander Apostolides, Ciprusi Egyetem;

| | Maria Krambia-Kapardis, a Transparency International végrehajtó bizottságának elnöke; |
| --- | --- |

Maria Krambia-Kapardis, a Transparency International végrehajtó bizottságának elnöke;

| | Costas Markides, az igazgatótanács tagja, nemzetközi adózás, KPMG Limited és a Cyprus Investment Funds Association; |
| --- | --- |

Costas Markides, az igazgatótanács tagja, nemzetközi adózás, KPMG Limited és a Cyprus Investment Funds Association;

| | Natasa Pilides, főigazgató, The Cyprus Investment Promotion Agency; |
| --- | --- |

Natasa Pilides, főigazgató, The Cyprus Investment Promotion Agency;

| | Kyriakos Iordanou, főigazgató, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, Institute of Certified Public Accountants of Cyprus |
| --- | --- |

Kyriakos Iordanou, főigazgató, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, Institute of Certified Public Accountants of Cyprus

| | Christos Karidis, a foglalkoztatott fogyasztók szövetségének gazdaságkutatási vezetője és titkára; |
| --- | --- |

Christos Karidis, a foglalkoztatott fogyasztók szövetségének gazdaságkutatási vezetője és titkára;

| | Nikos Grigoriou, a Pánciprióta Szakszervezeti Szövetség gazdaság- és szociálpolitikai részlegének vezetője. |
| --- | --- |

Nikos Grigoriou, a Pánciprióta Szakszervezeti Szövetség gazdaság- és szociálpolitikai részlegének vezetője.

2016.4.18.

Parlamentközi ülés a következő tárgyban: „Az adókikerülés elleni kezdeményezéscsomag és más uniós és nemzetközi fejlemények: A nemzeti parlamentek által gyakorolt felügyelet és demokratikus ellenőrzés”

Eszmecsere a joghatóságokkal (II. rész) – zárt ülés

| | Wayne Panton, a pénzügyi szolgáltatásokért, kereskedelemért és környezetért felelős miniszter, Kajmán-szigetek |
| --- | --- |

Wayne Panton, a pénzügyi szolgáltatásokért, kereskedelemért és környezetért felelős miniszter, Kajmán-szigetek

2016.04.20.

Az ECON/JURI/TAXE együttes ülése

| — | Jonathan Hill, a pénzügyi stabilitásért, a pénzügyi szolgáltatásokért és a tőkepiaci unióért felelős biztos |
| --- | --- |

—

Jonathan Hill, a pénzügyi stabilitásért, a pénzügyi szolgáltatásokért és a tőkepiaci unióért felelős biztos

2016.5.2.

Az OECD adózással foglalkozó parlamenti munkacsoportjának magas szintű ülése az Európai Parlament feltételes adómegállapításokkal foglalkozó különbizottságával, Párizs

| | Pascal Saint-Amans, az OECD adópolitikai és igazgatási központjának igazgatója |
| --- | --- |

Pascal Saint-Amans, az OECD adópolitikai és igazgatási központjának igazgatója

| | Valère Moutarlier, igazgató, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, Európai Bizottság |
| --- | --- |

Valère Moutarlier, igazgató, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, Európai Bizottság

| | Michèle André, a szenátus pénzügyi bizottsága elnökének |
| --- | --- |

Michèle André, a szenátus pénzügyi bizottsága elnökének

| | Meg Hiller, a Képviselőház Államháztartási Bizottságának elnöke |
| --- | --- |

Meg Hiller, a Képviselőház Államháztartási Bizottságának elnöke

2015.5.17–20.

Küldetés az Amerikai Egyesült Államokba (Washington DC)

| | David O’Sullivan, EU nagykövet |
| --- | --- |

David O’Sullivan, EU nagykövet

| | Elise Bean, a vizsgálatokkal foglalkozó állandó parlamenti albizottság korábbi igazgatója és vezető tanácsadója |
| --- | --- |

Elise Bean, a vizsgálatokkal foglalkozó állandó parlamenti albizottság korábbi igazgatója és vezető tanácsadója

| | Orrin Grant Hatch, a Szenátus Pénzügyi Bizottságának elnöke, a Szenátus ideiglenes elnöke |
| --- | --- |

Orrin Grant Hatch, a Szenátus Pénzügyi Bizottságának elnöke, a Szenátus ideiglenes elnöke

| | Dr. Charles Boustany, az adópolitikával foglalkozó albizottság elnöke |
| --- | --- |

Dr. Charles Boustany, az adópolitikával foglalkozó albizottság elnöke

| | Sander Levin kongresszusi tag, az adótörvényekért felelős bizottság (House Ways and Means Comittee) rangidős tagja |
| --- | --- |

Sander Levin kongresszusi tag, az adótörvényekért felelős bizottság (House Ways and Means Comittee) rangidős tagja

| | Richard Neal, az adópolitikával foglalkozó albizottság rangidős tagja |
| --- | --- |

Richard Neal, az adópolitikával foglalkozó albizottság rangidős tagja

| | Earl Blumenauer, az adótörvényekért felelős bizottság tagja |
| --- | --- |

Earl Blumenauer, az adótörvényekért felelős bizottság tagja

| | Lloyd Doggett, az adótörvényekért felelős bizottság tagja, az emberi erőforrásokkal foglalkozó albizottság rangidős tagja (és esetleg más demokrata képviselők) |
| --- | --- |

Lloyd Doggett, az adótörvényekért felelős bizottság tagja, az emberi erőforrásokkal foglalkozó albizottság rangidős tagja (és esetleg más demokrata képviselők)

| | Anders Aslund, a Dinu Patriciu Eurasia Center rezidens főmunkatársa, Atlantic Council |
| --- | --- |

Anders Aslund, a Dinu Patriciu Eurasia Center rezidens főmunkatársa, Atlantic Council

| | Gianni Di Giovanni, az Eni USA R&M elnöke, Eni |
| --- | --- |

Gianni Di Giovanni, az Eni USA R&M elnöke, Eni

| | The Hon. Boyden Gray, a Boyden Gray& Associates alapító partnere |
| --- | --- |

The Hon. Boyden Gray, a Boyden Gray& Associates alapító partnere

| | Jillian Fitzpatrick, kormányzati ügyekért és közpolitikáért felelős igazgató, S&P Global |
| --- | --- |

Jillian Fitzpatrick, kormányzati ügyekért és közpolitikáért felelős igazgató, S&P Global

| | Marie Kasparek, a globális üzleti és gazdasági program igazgatóhelyettese, Atlantic Council |
| --- | --- |

Marie Kasparek, a globális üzleti és gazdasági program igazgatóhelyettese, Atlantic Council

| | Benjamin Knudsen, a globális üzleti és gazdasági program gyakornoka, Atlantic Council |
| --- | --- |

Benjamin Knudsen, a globális üzleti és gazdasági program gyakornoka, Atlantic Council

| | Jennifer McCloskey, kormányzati ügyekért felelős igazgató, Information Technology Industry Council |
| --- | --- |

Jennifer McCloskey, kormányzati ügyekért felelős igazgató, Information Technology Industry Council

| | Susan Molinari, közpolitikáért és kormányzati ügyekért felelős alelnök, Google |
| --- | --- |

Susan Molinari, közpolitikáért és kormányzati ügyekért felelős alelnök, Google

| | Andrea Montanino, a globális üzleti és gazdasági program igazgatója, Atlantic Council |
| --- | --- |

Andrea Montanino, a globális üzleti és gazdasági program igazgatója, Atlantic Council

| | Álvaro Morales Salto-Weis, a globális üzleti és gazdasági program gyakornoka, Atlantic Council |
| --- | --- |

Álvaro Morales Salto-Weis, a globális üzleti és gazdasági program gyakornoka, Atlantic Council

| | The Hon. Earl Anthony Wayne, nem rezidens munkatárs, Atlantic Council |
| --- | --- |

The Hon. Earl Anthony Wayne, nem rezidens munkatárs, Atlantic Council

| | Alexander Privitera, főmunkatárs, Johns Hopkins Egyetem |
| --- | --- |

Alexander Privitera, főmunkatárs, Johns Hopkins Egyetem

| | Bill Rys, a szövetségi kormányzati ügyek igazgatója, Citigroup |
| --- | --- |

Bill Rys, a szövetségi kormányzati ügyek igazgatója, Citigroup

| | Pete Scheschuk, rangidős alelnök, S&P Global |
| --- | --- |

Pete Scheschuk, rangidős alelnök, S&P Global

| | Garret Workman, igazgató, az Amerikai Kereskedelmi Kamara európai ügyekkel foglalkozó részlege |
| --- | --- |

Garret Workman, igazgató, az Amerikai Kereskedelmi Kamara európai ügyekkel foglalkozó részlege

| | Caroline D. Ciraolo, megbízott helyettes főügyész, az adóügyi osztály vezetője, igazságügyi minisztérium |
| --- | --- |

Caroline D. Ciraolo, megbízott helyettes főügyész, az adóügyi osztály vezetője, igazságügyi minisztérium

| | Thomas Sawyer, nemzetközi adóügyekkel foglalkozó rangidős ügyvéd |
| --- | --- |

Thomas Sawyer, nemzetközi adóügyekkel foglalkozó rangidős ügyvéd

| | Todd Kostyshak, az adó-büntetőjogi ügyekkel foglalkozó helyettes főügyész tanácsosa, igazságügyi minisztérium |
| --- | --- |

Todd Kostyshak, az adó-büntetőjogi ügyekkel foglalkozó helyettes főügyész tanácsosa, igazságügyi minisztérium

| | Mark J. Mazur, adópolitikai államtitkár-helyettes – az Egyesült Államok Államkincstára |
| --- | --- |

Mark J. Mazur, adópolitikai államtitkár-helyettes – az Egyesült Államok Államkincstára

| | Robert Stack, a nemzetközi adóügyekkel foglalkozó államtitkár-helyettes helyettese – az Egyesült Államok Államkincstára |
| --- | --- |

Robert Stack, a nemzetközi adóügyekkel foglalkozó államtitkár-helyettes helyettese – az Egyesült Államok Államkincstára

| | Scott A. Hodge, a Tax Foundation elnöke – Tax Foundation |
| --- | --- |

Scott A. Hodge, a Tax Foundation elnöke – Tax Foundation

| | Gavin Ekins, kutató-közgazdász – Tax Foundation |
| --- | --- |

Gavin Ekins, kutató-közgazdász – Tax Foundation

| | Stephen J. Entin, vezető munkatárs – Tax Foundation |
| --- | --- |

Stephen J. Entin, vezető munkatárs – Tax Foundation

| | Scott Greenberg, elemző – Tax Foundation |
| --- | --- |

Scott Greenberg, elemző – Tax Foundation

| | John C. Fortier, a Demokrácia Projekt igazgatója, pártközi politikai központ |
| --- | --- |

John C. Fortier, a Demokrácia Projekt igazgatója, pártközi politikai központ

| | Shai Akabas, az Economic Policy Project pártközi politikai központjának igazgató-helyettese |
| --- | --- |

Shai Akabas, az Economic Policy Project pártközi politikai központjának igazgató-helyettese

| | Eric Toder, társigazgató, Urban-Brookings Tax Policy Center |
| --- | --- |

Eric Toder, társigazgató, Urban-Brookings Tax Policy Center

| | Gawain Kripke, politikai és kutatási igazgató – Oxfam Amerika |
| --- | --- |

Gawain Kripke, politikai és kutatási igazgató – Oxfam Amerika

| | Didier Jacobs, rangidős közgazdász – Oxfam Amerika |
| --- | --- |

Didier Jacobs, rangidős közgazdász – Oxfam Amerika

| | Nick Galass, gazdasági egyenlőtlenségi kutatási vezető, Oxfam Amerika |
| --- | --- |

Nick Galass, gazdasági egyenlőtlenségi kutatási vezető, Oxfam Amerika

| | Robbie Silverman, főtanácsadó, OXFAM America |
| --- | --- |

Robbie Silverman, főtanácsadó, OXFAM America

| | Vicki Perry, az adózási ügyekkel foglalkozó osztály igazgatóhelyettese és az adópolitikai részleg vezetője (IMF) |
| --- | --- |

Vicki Perry, az adózási ügyekkel foglalkozó osztály igazgatóhelyettese és az adópolitikai részleg vezetője (IMF)

| | Ruud de Mooij, az adópolitikai részleg vezetőhelyettese (IMF) |
| --- | --- |

Ruud de Mooij, az adópolitikai részleg vezetőhelyettese (IMF)

| | Hamish Boland-Rudder, az ICIJ online szerkesztője |
| --- | --- |

Hamish Boland-Rudder, az ICIJ online szerkesztője

| | Jim Brumby, igazgató, Közszolgálat és Teljesítmény Osztály, Governance Global Practice |
| --- | --- |

Jim Brumby, igazgató, Közszolgálat és Teljesítmény Osztály, Governance Global Practice

| | Marijn Verhoeven, közgazdász, Global Practice on Governance |
| --- | --- |

Marijn Verhoeven, közgazdász, Global Practice on Governance

| | Guggi Laryea, az Európai Civil Társadalom és az Európai Parlament közötti kapcsolatokon belül a külső és vállalati kapcsolatokért felelős vezető |
| --- | --- |

Guggi Laryea, az Európai Civil Társadalom és az Európai Parlament közötti kapcsolatokon belül a külső és vállalati kapcsolatokért felelős vezető

| | Rajul Awasthi, az állami szektor vezető szakértője, Governance Global Practice |
| --- | --- |

Rajul Awasthi, az állami szektor vezető szakértője, Governance Global Practice

| | Xavier Becerra, kongresszusi tag, a Demokrata Párt választmányának elnöke |
| --- | --- |

Xavier Becerra, kongresszusi tag, a Demokrata Párt választmányának elnöke

| | Ron Kind, kongresszusi tag, az adótörvényekért felelős bizottság (House Ways and Means Comittee) tagja |
| --- | --- |

Ron Kind, kongresszusi tag, az adótörvényekért felelős bizottság (House Ways and Means Comittee) tagja

2015. 5. 24.

A TAXE/DEVE által közösen szervezett nyilvános meghallgatás az agresszív adózási gyakorlatok fejlődő országokat érintő következményeiről

| | Dr. Attiya Waris, egyetemi tanár, Nairobi Egyetem, jogi kar |
| --- | --- |

Dr. Attiya Waris, egyetemi tanár, Nairobi Egyetem, jogi kar

| | Dr. Manuel Montes, pénzügyi és fejlesztésügyi vezető tanácsadó, The South Centre |
| --- | --- |

Dr. Manuel Montes, pénzügyi és fejlesztésügyi vezető tanácsadó, The South Centre

| | Aurore Chardonnet, az OXFAM adózással és egyenlőtlenségekkel foglalkozó uniós politikai tanácsadója |
| --- | --- |

Aurore Chardonnet, az OXFAM adózással és egyenlőtlenségekkel foglalkozó uniós politikai tanácsadója

| | Savior Mwambwa, ActionAid International, a „Tax Power!” kampány kampánymenedzsere |
| --- | --- |

Savior Mwambwa, ActionAid International, a „Tax Power!” kampány kampánymenedzsere

| | Tove Ryding, EURODAD, igazságos adózással foglalkozó szakpolitikai és érdekképviseleti vezető |
| --- | --- |

Tove Ryding, EURODAD, igazságos adózással foglalkozó szakpolitikai és érdekképviseleti vezető

| | Prof. Sol Picciotto, Lancasteri Egyetem |
| --- | --- |

Prof. Sol Picciotto, Lancasteri Egyetem

---

2. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG ÜLÉSEIN VALÓ MEGJELENÉSRE FELKÉRT MULTINACIONÁLIS VÁLLALATOK ÉS BANKOK

2.1. melléklet: A meghívott multinacionális vállalatok jegyzéke

| Vállalat | Meghívottak/képviselők | Helyzet (2016.3.11.) |
| --- | --- | --- |
| Apple Inc. | Timothy D. Cook
  vezérigazgató | Részt vett

  Cathy Kearney, az európai műveletek alelnöke
  Julia Macrae, európai, közép-keleti, indiai és afrikai (EMEIA) adózási igazgató |
| Google Inc. | Nicklas Lundblad
  közpolitikáért és kormányzati kapcsolatokért felelős igazgató (Európa, Közép-Kelet és Afrika – EMEA) | Részt vett

  Adam Cohen, gazdaságpolitikai vezető (Európa, Közép-Kelet és Afrika – EMEA) |
| Fiat Chrysler
  Automobiles | Sergio Marchionne
  vezérigazgató | A felkérés elutasítása 2015.3.11-én:


  „Ahogy Önök is tudhatják, 2015. december 29-én fellebbezést nyújtottunk be a Törvényszéknél a Bizottság határozata ellen, amely azt állapította meg, hogy az egyik vállalatunk Luxemburgban állami támogatásban részesült. Luxemburg is vitatja ezt a határozatot a Törvényszék előtt. Bár teljesen biztosak vagyunk abban, hogy nem részesültünk uniós jogot sértő állami támogatásban Luxemburgban, az adott körülmények között nem lenne helyénvaló részünkről, ha részt vennénk a különbizottság ülésén, vagy további megjegyzéseket fűznénk a témához. Ezért, bár változatlanul nagyra értékeljük a különbizottság erőfeszítéseit és azt a kívánságát, hogy meg kívánja hallgatni a vállalkozások véleményét is, sajnos nem tudunk részt venni ezen a vitán, amíg jogvitánk nem rendeződik.” |
| Inter IKEA Group | Søren Hansen
  vezérigazgató | Részt vett

  Søren Hansen, vezérigazgató
  Anders Bylund, a vállalatcsoport kommunikációs vezetője |
| McDonald's Corporation | Irene Yates
  társasági adókért felelős alelnök | Részt vett

  Irene Yates, társasági adókért felelős alelnök |
| Starbucks Coffee
  Vállalat | Kris Engskov
  a Starbucks európai, közép-keleti és afrikai régióért (EMEA) felelős elnöke | A felkérés elutasítása 2015.2.23-án:


  „Mivel a Starbucks fellebbezést tervez benyújtani az Európai Bizottság 2015. október 21-i határozata ellen, amely szerint Hollandia szelektív adókedvezményt nyújtott amszterdami kávépörkölő üzemünk (Starbucks Manufacturing EMEA BV) számára, nem tudjuk elfogadni az Európai Parlament feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottságának felkérését.


  Amint ez az ügy megoldódik – és a Starbucks biztos abban, hogy az Európai Bizottság határozatát a fellebbezés hatására megváltoztatják –, örömmel veszünk részt az ülésen.


  Ha ez segíti az Önök információgyűjtését, akkor érdemes megemlíteni, hogy a Starbucks eleget tesz az OECD valamennyi szabályának, iránymutatásának és jogszabályának, és támogatja az adózási reformfolyamatot, beleértve az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervet is. A Starbucks világszinten átlagosan nagyjából 33 százalékos tényleges adómértéket fizetett, ami jóval meghaladja a más USA-beli nagyvállalatok által átlagosan fizetett 18,5 százalékos mértéket.” |

Vállalat

Meghívottak/képviselők

Helyzet (2016.3.11.)

Apple Inc.

Timothy D. Cook

vezérigazgató

Részt vett

Cathy Kearney, az európai műveletek alelnöke

Julia Macrae, európai, közép-keleti, indiai és afrikai (EMEIA) adózási igazgató

Google Inc.

Nicklas Lundblad

közpolitikáért és kormányzati kapcsolatokért felelős igazgató (Európa, Közép-Kelet és Afrika – EMEA)

Részt vett

Adam Cohen, gazdaságpolitikai vezető (Európa, Közép-Kelet és Afrika – EMEA)

Fiat Chrysler

Automobiles

Sergio Marchionne

vezérigazgató

A felkérés elutasítása 2015.3.11-én:

„Ahogy Önök is tudhatják, 2015. december 29-én fellebbezést nyújtottunk be a Törvényszéknél a Bizottság határozata ellen, amely azt állapította meg, hogy az egyik vállalatunk Luxemburgban állami támogatásban részesült. Luxemburg is vitatja ezt a határozatot a Törvényszék előtt. Bár teljesen biztosak vagyunk abban, hogy nem részesültünk uniós jogot sértő állami támogatásban Luxemburgban, az adott körülmények között nem lenne helyénvaló részünkről, ha részt vennénk a különbizottság ülésén, vagy további megjegyzéseket fűznénk a témához. Ezért, bár változatlanul nagyra értékeljük a különbizottság erőfeszítéseit és azt a kívánságát, hogy meg kívánja hallgatni a vállalkozások véleményét is, sajnos nem tudunk részt venni ezen a vitán, amíg jogvitánk nem rendeződik.”

Inter IKEA Group

Søren Hansen

vezérigazgató

Részt vett

Részt vett

Søren Hansen, vezérigazgató

Anders Bylund, a vállalatcsoport kommunikációs vezetője

McDonald's Corporation

Irene Yates

társasági adókért felelős alelnök

Részt vett

Részt vett

Irene Yates, társasági adókért felelős alelnök

Starbucks Coffee

Vállalat

Kris Engskov

a Starbucks európai, közép-keleti és afrikai régióért (EMEA) felelős elnöke

A felkérés elutasítása 2015.2.23-án:

„Mivel a Starbucks fellebbezést tervez benyújtani az Európai Bizottság 2015. október 21-i határozata ellen, amely szerint Hollandia szelektív adókedvezményt nyújtott amszterdami kávépörkölő üzemünk (Starbucks Manufacturing EMEA BV) számára, nem tudjuk elfogadni az Európai Parlament feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottságának felkérését.

Amint ez az ügy megoldódik – és a Starbucks biztos abban, hogy az Európai Bizottság határozatát a fellebbezés hatására megváltoztatják –, örömmel veszünk részt az ülésen.

Ha ez segíti az Önök információgyűjtését, akkor érdemes megemlíteni, hogy a Starbucks eleget tesz az OECD valamennyi szabályának, iránymutatásának és jogszabályának, és támogatja az adózási reformfolyamatot, beleértve az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervet is. A Starbucks világszinten átlagosan nagyjából 33 százalékos tényleges adómértéket fizetett, ami jóval meghaladja a más USA-beli nagyvállalatok által átlagosan fizetett 18,5 százalékos mértéket.”

2.2 melléklet: A meghívott bankok jegyzéke

| Név | Meghívottak/képviselők | Helyzet (2016.04.04.) |
| --- | --- | --- |
| Crédit Agricole (FR) | Dominique Lefebvre úr
  elnök | A felkérést elfogadta (2016.3.15.)


  Jean-Charles Balat,


  pénzügyi igazgató, Groupe Crédit Agricole |
| Deutsche Bank (DE) | Paul Achleitner úr
  elnök | A felkérést elfogadta (2016.3.16.)


  Részt vesz a



  2016. április 4-i ülésen



  Részt vevő képviselő


  Brigitte Bomm, ügyvezető igazgató, globális adózási vezető, Deutsche Bank |
| ING Group (NL) | Ralph Hamers úr
  vezérigazgató | A felkérést elfogadta (2016.3.08.)


  Drs. R.N.J. Schipper


  ING globális adózási vezető |
| Nordea (SW) | Casper von Koskull úr
  elnök-vezérigazgató | A felkérést elfogadta (2016.3.9.)


  Eva Jigvall


  a Nordea vállalatcsoport adózási vezetője |
| Royal Bank of Scotland (UK) | Ross McEwan úr
  vezérigazgató | A felkérést elfogadta (2016.3.16.)


  Részt vesz a



  2016. április 4-i ülésen



  Részt vevő képviselő


  Grant Jamieson, adózási vezető, Royal Bank of Scotland


  Graeme Johnston, nemzetközi adózási vezető, Royal Bank of Scotland |
| Santander (ES) | Ana Patricia Botín asszony,


  elnök | A felkérést elfogadta (2016.3.11.)


  Monica Lopez-Monis Gallego


  a jogszabályok betartásáért felelő vezető tisztviselő és alelnök, Banco Santander


  Antonio H. Garcia del Riego


  ügyvezető igazgató


  az európai vállalati ügyek igazgatója |
| UBS (CH) | Axel A. Weber úr
  elnök | A felkérést elfogadta (2016.3.14.)


  Christopher Pinho


  ügyvezető igazgató, az adócsoport globális vezetője |
| Unicredit (IT) | Giuseppe Vita úr
  elnök | A felkérést elfogadta (2016.3.8.)


  Stefano Ceccacci


  az Unicredit adóügyi vezetője

  Costanza Bufalini az európai és szabályozási ügyek vezetője |

Név

Név

Meghívottak/képviselők

Meghívottak/képviselők

Helyzet (2016.04.04.)

Helyzet (2016.04.04.)

Crédit Agricole (FR)

Dominique Lefebvre úr

elnök

A felkérést elfogadta (2016.3.15.)

A felkérést elfogadta (2016.3.15.)

Jean-Charles Balat,

Jean-Charles Balat,

pénzügyi igazgató, Groupe Crédit Agricole

pénzügyi igazgató, Groupe Crédit Agricole

Deutsche Bank (DE)

Paul Achleitner úr

elnök

A felkérést elfogadta (2016.3.16.)

A felkérést elfogadta (2016.3.16.)

Részt vesz a

Részt vesz a

2016. április 4-i ülésen

2016. április 4-i ülésen

Részt vevő képviselő

Részt vevő képviselő

Brigitte Bomm, ügyvezető igazgató, globális adózási vezető, Deutsche Bank

Brigitte Bomm, ügyvezető igazgató, globális adózási vezető, Deutsche Bank

ING Group (NL)

Ralph Hamers úr

vezérigazgató

A felkérést elfogadta (2016.3.08.)

A felkérést elfogadta (2016.3.08.)

Drs. R.N.J. Schipper

Drs. R.N.J. Schipper

ING globális adózási vezető

ING globális adózási vezető

Nordea (SW)

Casper von Koskull úr

elnök-vezérigazgató

A felkérést elfogadta (2016.3.9.)

A felkérést elfogadta (2016.3.9.)

Eva Jigvall

Eva Jigvall

a Nordea vállalatcsoport adózási vezetője

a Nordea vállalatcsoport adózási vezetője

Royal Bank of Scotland (UK)

Ross McEwan úr

vezérigazgató

A felkérést elfogadta (2016.3.16.)

A felkérést elfogadta (2016.3.16.)

Részt vesz a

Részt vesz a

2016. április 4-i ülésen

2016. április 4-i ülésen

Részt vevő képviselő

Részt vevő képviselő

Grant Jamieson, adózási vezető, Royal Bank of Scotland

Grant Jamieson, adózási vezető, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, nemzetközi adózási vezető, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, nemzetközi adózási vezető, Royal Bank of Scotland

Santander (ES)

Ana Patricia Botín asszony,

Ana Patricia Botín asszony,

elnök

elnök

A felkérést elfogadta (2016.3.11.)

A felkérést elfogadta (2016.3.11.)

Monica Lopez-Monis Gallego

Monica Lopez-Monis Gallego

a jogszabályok betartásáért felelő vezető tisztviselő és alelnök, Banco Santander

a jogszabályok betartásáért felelő vezető tisztviselő és alelnök, Banco Santander

Antonio H. Garcia del Riego

Antonio H. Garcia del Riego

ügyvezető igazgató

ügyvezető igazgató

az európai vállalati ügyek igazgatója

az európai vállalati ügyek igazgatója

UBS (CH)

Axel A. Weber úr

elnök

A felkérést elfogadta (2016.3.14.)

A felkérést elfogadta (2016.3.14.)

Christopher Pinho

Christopher Pinho

ügyvezető igazgató, az adócsoport globális vezetője

ügyvezető igazgató, az adócsoport globális vezetője

Unicredit (IT)

Giuseppe Vita úr

elnök

A felkérést elfogadta (2016.3.8.)

A felkérést elfogadta (2016.3.8.)

Stefano Ceccacci

Stefano Ceccacci

az Unicredit adóügyi vezetője

az Unicredit adóügyi vezetője

Costanza Bufalini az európai és szabályozási ügyek vezetője

---

3. MELLÉKLET

A MAGATARTÁSI KÓDEXSZEL KAPCSOLATOS DOKUMENTUMOK

| 1) dokumentum (1) | Dátum | Eredmény |
| --- | --- | --- |
| 1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete | A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése | A Bizottság megjegyezte, hogy különösen bizonyos függő és társult területeken a javasolt eltörlések keretében bevezettek egy 0 %-os adókulcsot, illetve egy esetben eltörölték a társasági adót, tehát a kódexszel foglalkozó csoport munkájának nem minden része hozott következetes vagy kielégítő eredményt. |
| 1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete | A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése | A Bizottság megjegyezte, hogy a politikai kompromisszumok miatt a kódexszel foglalkozó csoport megfelelőnek ítélt meg néhány olyan eltörlési javaslatot, amely a kódex elvei szerint elégtelennek minősülnek. |
| A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport jelentése a Tanácsnak | 2005. június 7. | Világosan kijelentették, hogy egy esetben Luxemburg nem hajtotta végre a káros rendelkezések elfogadott leépítést. |
| 1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete | A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése | A magatartási kódex ezen egyértelmű be nem tartása ellenére a Tanács nem tett lépéseket és nem gyakorolt nyomást Luxemburgra, hogy tegyen eleget a kódexben foglalt elveknek és megállapodásoknak. |
| 1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete | A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése | 1999-ben a magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport megállapodott abban, hogy nem foglalkozik a hajózási ágazatot támogató rendszerekkel és a kollektív befektetési eszközök értékelésével. |
| 1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete | A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése | több tagállam is megtagadta a kódexszel foglalkozó csoport jövőjével kapcsolatos nézeteinek megosztását az átláthatóság, a megbízatás, és a jövőbeli munka hatásköre és kritériumai tekintetében; Magyarország és Litvánia fenntartásokat fejezett ki a kódex kritériumainak módosításával kapcsolatban; Írország és Lengyelország ellenezte a kódex hatályának az adóztatás más területeire való kiterjesztését; |
| 2. sz. tárgyalási anyag és jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2011. április 11-i ülése | A Bizottság több javaslatot is tett a munka új területekre való kiterjesztésére, például a meg nem felelésekre, a külföldön élő állampolgárok adóztatására, a tehetős magánszemélyek adóztatására, a REIT-ek és a kollektív befektetési szervezetek felülvizsgálatára. Hollandia és Luxemburg ellenezte a munka kiterjesztését a meg nem felelésekre, Franciaország fenntartásokat fogalmazott meg a külföldön élő állampolgárokkal, tehetős magánszemélyekkel és befektetési alapokkal kapcsolatos munka tekintetében, az Egyesült Királyság a kiterjesztés helyett inkább a társasági adóra való összpontosítást támogatta. |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2013. október 22-i és 2013. májusi ülése | A gibraltári adórendszer legalább 2011. április 11. óta tárgyalt lényeges elemeit még mindig nem sikerült lezárni; |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2013. november 8-i ülése | A Man-sziget kiskereskedelmi adórendszerét nem minősítettek károsnak annak ellenére, hogy több tagállam is kétségbe vonta ezt a döntést; |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2013. május 29-i, október 22-i és november 20-i ülése | A szabadalmi adókedvezményekkel kapcsolatban megjegyzi, hogy Hollandia, Luxemburg és kisebb mértékben Belgium ellenezte a szabadalmi adókedvezmények összes uniós rendszerére kiterjedő értékelés elvégzését annak ellenére, hogy indokolt annak feltételezése, hogy a kódex kritériumait megsértő rendszerek károsak |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2014. június 3-i ülése | Spanyolország, Hollandia, Luxemburg és az Egyesült Királyság tovább késleltette a szabadalmi adókedvezmények rendszerének reformját azzal, hogy a döntéshozatal során újra és újra további követeléseket fogalmaztak meg |
| Nyilvános jelentés a Tanácsnak | Az ECOFIN 2015. júniusi ülése | a nemzeti jogi rendelkezések 2016. június 30-ig történő teljes mértékű átültetésére vonatkozó kötelezettségvállalások ellenére a tagállamok nagyon kevés haladást értek el a miniszterek által már 2014 decemberében elfogadott módosított nexus módszer nemzeti jogba való átültetése terén, és bizonyos országok, például Olaszország még új szabadalmi adókedvezményeket is elfogadtak a megállapodás megszületése után, amelyek nincsenek összhangban a módosított nexus módszerrel, hogy hasznot húzzanak a 2021-ig érvényes, szerzett jogokkal kapcsolatos túlságosan nagyvonalú átmeneti rendelkezésekből; |
| Az ülés jegyzőkönyve, ülésterem, 3. dokumentum | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2010. május 25-i ülése és a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2012. október 17-i ülése; | A befelé irányuló nyereségátvitelre vonatkozóan elfogadott iránymutatás kidolgozási szakaszában az Egyesült Királyság ellenzett minden összehangolt megközelítést |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2010. május 25-i ülése | A visszaélés elleni alcsoport munkájának folytatása kapcsán nem született megállapodás |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2009. május 15-i ülése | Belgium és Hollandia nyilatkozata, mely szerint tiltakoznak minden olyan kezdeményezés ellen, amelynek célja az adóztatás nélküli, kifelé irányuló nyereségátvitel elleni védelmi mechanizmusok összehangolása |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó alcsoport 2014. szeptemberi és áprilisi, valamint 2015. áprilisi és júliusi ülése | Annak ellenére, hogy bizonyos tagállamok ismételten és szisztematikusan akadályozták e káros gyakorlatokkal kapcsolatos, a magatartási kódexszel foglalkozó csoport által legalább 2008 óta tárgyalt megállapodás sokkal korábbi megszületését – ezáltal jelentősen növelve az ilyen rendszereknek az agresszív adótervezési célú visszatérő használata által okozott költségvetési károkat –, a tagállamok 2014 szeptemberében megállapodtak a hibrid struktúrákat alkalmazó adóelkerülési módszerekkel kapcsolatos iránymutatásról; |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2009. május 15-i és június 29-i, illetve 2010. május 25-i ülése
  A visszaélés elleni alcsoport 2010. március 25-i és április 22-i ülése | Hollandia, Luxemburg és Belgium, valamint kisebb mértékben Málta és Észtország hosszú ideig késleltette a gyors közös fellépést annak bizonygatásával, hogy a hibrid struktúrákat alkalmazó adóelkerülési módszerekkel egyáltalán nem a kódex szerint kell foglalkozni |
| Jegyzőkönyv | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2011. szeptember 13-i ülése
  A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2011. április 11-i és május 26-i ülése | A befektetési alapokat illetően a tagállamok úgy döntöttek, hogy nem folytatják ezen eszközök állítólagos és potenciális károsságával kapcsolatos vitát;
  Az Egyesült Királyság, Luxemburg és Hollandia által indított kezdeményezések, amelyek ténylegesen megakadályozták, hogy a csoport folytassa e tevékenységet |
| 2. számú tárgyalási anyag | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2010. március 4-i ülése | A közigazgatási gyakorlatok tekintetében egyetlen tagállam sem cserélt spontán és szisztematikus módon információt múltbéli feltételes adómegállapításairól |
| 4. számú tárgyalási anyag | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2012. szeptember 10-i ülése | A feltételes adómegállapításokra vonatkozóan spontán módon gyakorlatilag semmilyen információcserére nem került sor |
| A Tanács következtetései | Az ECOFIN 2015. decemberi ülése | A minimális tényleges adómértékről szóló rendelkezések tekintetében sajnálja, hogy a tagállamok nem állapodtak meg a kamatokról és jogdíjakról szóló irányelv felülvizsgálatáról annak biztosítására, hogy az egységes piacon a kettős adóztatás megelőzése érdekében biztosított kiváltságok a vonatkozó bizottsági javaslat 2011-es közzététele ellenére ne vezessenek nulla vagy közel nulla százalékos adózáshoz; A tagállamok ahelyett, hogy kötelezettséget vállaltak volna a gyors és hathatós fellépésre, csupán felkérték az adóügyekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportot, hogy vizsgálja tovább a kérdést; |
| A Tanács következtetései | Az ECOFIN Tanács 2016. márciusi ülése | A tagállamok nem értettek egyet azzal, hogy a kódexszel foglalkozó csoport sürgető reformjára lenne szükség és a reformokkal kapcsolatos döntést 2017-re elhalasztották |

1) dokumentum (1)

Dátum

Eredmény

1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete

A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése

A Bizottság megjegyezte, hogy különösen bizonyos függő és társult területeken a javasolt eltörlések keretében bevezettek egy 0 %-os adókulcsot, illetve egy esetben eltörölték a társasági adót, tehát a kódexszel foglalkozó csoport munkájának nem minden része hozott következetes vagy kielégítő eredményt.

1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete

A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése

A Bizottság megjegyezte, hogy a politikai kompromisszumok miatt a kódexszel foglalkozó csoport megfelelőnek ítélt meg néhány olyan eltörlési javaslatot, amely a kódex elvei szerint elégtelennek minősülnek.

A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport jelentése a Tanácsnak

2005. június 7.

Világosan kijelentették, hogy egy esetben Luxemburg nem hajtotta végre a káros rendelkezések elfogadott leépítést.

1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete

A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése

A magatartási kódex ezen egyértelmű be nem tartása ellenére a Tanács nem tett lépéseket és nem gyakorolt nyomást Luxemburgra, hogy tegyen eleget a kódexben foglalt elveknek és megállapodásoknak.

1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete

A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése

1999-ben a magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport megállapodott abban, hogy nem foglalkozik a hajózási ágazatot támogató rendszerekkel és a kollektív befektetési eszközök értékelésével.

1. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete

A magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport 2006. áprilisi ülése

több tagállam is megtagadta a kódexszel foglalkozó csoport jövőjével kapcsolatos nézeteinek megosztását az átláthatóság, a megbízatás, és a jövőbeli munka hatásköre és kritériumai tekintetében; Magyarország és Litvánia fenntartásokat fejezett ki a kódex kritériumainak módosításával kapcsolatban; Írország és Lengyelország ellenezte a kódex hatályának az adóztatás más területeire való kiterjesztését;

2. sz. tárgyalási anyag és jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2011. április 11-i ülése

A Bizottság több javaslatot is tett a munka új területekre való kiterjesztésére, például a meg nem felelésekre, a külföldön élő állampolgárok adóztatására, a tehetős magánszemélyek adóztatására, a REIT-ek és a kollektív befektetési szervezetek felülvizsgálatára. Hollandia és Luxemburg ellenezte a munka kiterjesztését a meg nem felelésekre, Franciaország fenntartásokat fogalmazott meg a külföldön élő állampolgárokkal, tehetős magánszemélyekkel és befektetési alapokkal kapcsolatos munka tekintetében, az Egyesült Királyság a kiterjesztés helyett inkább a társasági adóra való összpontosítást támogatta.

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2013. október 22-i és 2013. májusi ülése

A gibraltári adórendszer legalább 2011. április 11. óta tárgyalt lényeges elemeit még mindig nem sikerült lezárni;

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2013. november 8-i ülése

A Man-sziget kiskereskedelmi adórendszerét nem minősítettek károsnak annak ellenére, hogy több tagállam is kétségbe vonta ezt a döntést;

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2013. május 29-i, október 22-i és november 20-i ülése

A szabadalmi adókedvezményekkel kapcsolatban megjegyzi, hogy Hollandia, Luxemburg és kisebb mértékben Belgium ellenezte a szabadalmi adókedvezmények összes uniós rendszerére kiterjedő értékelés elvégzését annak ellenére, hogy indokolt annak feltételezése, hogy a kódex kritériumait megsértő rendszerek károsak

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2014. június 3-i ülése

Spanyolország, Hollandia, Luxemburg és az Egyesült Királyság tovább késleltette a szabadalmi adókedvezmények rendszerének reformját azzal, hogy a döntéshozatal során újra és újra további követeléseket fogalmaztak meg

Nyilvános jelentés a Tanácsnak

Az ECOFIN 2015. júniusi ülése

a nemzeti jogi rendelkezések 2016. június 30-ig történő teljes mértékű átültetésére vonatkozó kötelezettségvállalások ellenére a tagállamok nagyon kevés haladást értek el a miniszterek által már 2014 decemberében elfogadott módosított nexus módszer nemzeti jogba való átültetése terén, és bizonyos országok, például Olaszország még új szabadalmi adókedvezményeket is elfogadtak a megállapodás megszületése után, amelyek nincsenek összhangban a módosított nexus módszerrel, hogy hasznot húzzanak a 2021-ig érvényes, szerzett jogokkal kapcsolatos túlságosan nagyvonalú átmeneti rendelkezésekből;

Az ülés jegyzőkönyve, ülésterem, 3. dokumentum

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2010. május 25-i ülése és a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2012. október 17-i ülése;

A befelé irányuló nyereségátvitelre vonatkozóan elfogadott iránymutatás kidolgozási szakaszában az Egyesült Királyság ellenzett minden összehangolt megközelítést

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2010. május 25-i ülése

A visszaélés elleni alcsoport munkájának folytatása kapcsán nem született megállapodás

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2009. május 15-i ülése

Belgium és Hollandia nyilatkozata, mely szerint tiltakoznak minden olyan kezdeményezés ellen, amelynek célja az adóztatás nélküli, kifelé irányuló nyereségátvitel elleni védelmi mechanizmusok összehangolása

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó alcsoport 2014. szeptemberi és áprilisi, valamint 2015. áprilisi és júliusi ülése

Annak ellenére, hogy bizonyos tagállamok ismételten és szisztematikusan akadályozták e káros gyakorlatokkal kapcsolatos, a magatartási kódexszel foglalkozó csoport által legalább 2008 óta tárgyalt megállapodás sokkal korábbi megszületését – ezáltal jelentősen növelve az ilyen rendszereknek az agresszív adótervezési célú visszatérő használata által okozott költségvetési károkat –, a tagállamok 2014 szeptemberében megállapodtak a hibrid struktúrákat alkalmazó adóelkerülési módszerekkel kapcsolatos iránymutatásról;

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2009. május 15-i és június 29-i, illetve 2010. május 25-i ülése

A visszaélés elleni alcsoport 2010. március 25-i és április 22-i ülése

Hollandia, Luxemburg és Belgium, valamint kisebb mértékben Málta és Észtország hosszú ideig késleltette a gyors közös fellépést annak bizonygatásával, hogy a hibrid struktúrákat alkalmazó adóelkerülési módszerekkel egyáltalán nem a kódex szerint kell foglalkozni

Jegyzőkönyv

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2011. szeptember 13-i ülése

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2011. április 11-i és május 26-i ülése

A befektetési alapokat illetően a tagállamok úgy döntöttek, hogy nem folytatják ezen eszközök állítólagos és potenciális károsságával kapcsolatos vitát;

Az Egyesült Királyság, Luxemburg és Hollandia által indított kezdeményezések, amelyek ténylegesen megakadályozták, hogy a csoport folytassa e tevékenységet

2. számú tárgyalási anyag

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2010. március 4-i ülése

A közigazgatási gyakorlatok tekintetében egyetlen tagállam sem cserélt spontán és szisztematikus módon információt múltbéli feltételes adómegállapításairól

4. számú tárgyalási anyag

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport 2012. szeptember 10-i ülése

A feltételes adómegállapításokra vonatkozóan spontán módon gyakorlatilag semmilyen információcserére nem került sor

A Tanács következtetései

Az ECOFIN 2015. decemberi ülése

A minimális tényleges adómértékről szóló rendelkezések tekintetében sajnálja, hogy a tagállamok nem állapodtak meg a kamatokról és jogdíjakról szóló irányelv felülvizsgálatáról annak biztosítására, hogy az egységes piacon a kettős adóztatás megelőzése érdekében biztosított kiváltságok a vonatkozó bizottsági javaslat 2011-es közzététele ellenére ne vezessenek nulla vagy közel nulla százalékos adózáshoz; A tagállamok ahelyett, hogy kötelezettséget vállaltak volna a gyors és hathatós fellépésre, csupán felkérték az adóügyekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportot, hogy vizsgálja tovább a kérdést;

A Tanács következtetései

Az ECOFIN Tanács 2016. márciusi ülése

A tagállamok nem értettek egyet azzal, hogy a kódexszel foglalkozó csoport sürgető reformjára lenne szükség és a reformokkal kapcsolatos döntést 2017-re elhalasztották

---

(1)  Nyilvánosan hozzáférhető dokumentumok és források alapján

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/111

---

P8_TA(2016)0311

A strukturális alapok és a Horizont 2020 közötti szinergiák

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása az innovációt támogató szinergiákról: az európai strukturális és beruházási alapok, Horizont 2020 és más uniós innovációs alapok és programok (2016/2695(RSP))

(2018/C 101/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 4., 162., és 174–190. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 4., 162., és 174–190. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel Regionális Fejlesztési Bizottságának a kohéziós politikáról és az intelligens szakosodást célzó kutatási és innovációs stratégiákról (RIS3) szóló jelentésére (A8-0159/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel Regionális Fejlesztési Bizottságának a kohéziós politikáról és az intelligens szakosodást célzó kutatási és innovációs stratégiákról (RIS3) szóló jelentésére (A8-0159/2016),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Európa ismét beruház – Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Európa ismét beruház – Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv: új iránymutatások az európai strukturális és beruházási alapok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap ötvözéséhez” című, 2016. február 22-i kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv: új iránymutatások az európai strukturális és beruházási alapok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap ötvözéséhez” című, 2016. február 22-i kiadványára,

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló, 2013. február 5-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló, 2013. február 5-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Intelligens szakosodás: hálózatépítési kiválóság a jó kohéziós politikáért” című, 2014. január 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens szakosodás: hálózatépítési kiválóság a jó kohéziós politikáért” című, 2014. január 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az állásfoglalása a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állásfoglalása a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé” című, 2015. november 26-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé” című, 2015. november 26-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a „Kutatás és innováció: a megújuló növekedés forrásai” című, 2014. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kutatás és innováció: a megújuló növekedés forrásai” című, 2014. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2014)0339),

| — | tekintettel a „Hatodik jelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások” című, 2014. július 23-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hatodik jelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások” című, 2014. július 23-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2014)0903),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és más kutatási, innovációs és versenyképességgel kapcsolatos uniós programok közti szinergiák előmozdítása” című, 2014-es szolgálati munkadokumentumára (SWD(2014)0205), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és más kutatási, innovációs és versenyképességgel kapcsolatos uniós programok közti szinergiák előmozdítása” című, 2014-es szolgálati munkadokumentumára (SWD(2014)0205),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „Az innovációs szakadék megszüntetése” című, 2013. július 30-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „Az innovációs szakadék megszüntetése” című, 2013. július 30-i véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az „Induló csúcstechnológiai vállalkozásokat támogató ökoszisztémák létrejöttét segítő intézkedések” című, 2014. november 20-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az „Induló csúcstechnológiai vállalkozásokat támogató ökoszisztémák létrejöttét segítő intézkedések” című, 2014. november 20-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 2014–2020-as finanszírozási időszakban a kohéziós politika továbbra is a fő uniós eszköz arra, hogy az EU-t közelebb hozza a polgáraihoz, minden régiót lefedve, a reálgazdaságba való beruházás céljából, ugyanakkor az európai szolidaritás kifejeződése is, mivel kiszélesíti a növekedést és a jólétet, és csökkenti a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségeket, amelyeket súlyosbít a gazdasági és pénzügyi válság; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2014–2020-as finanszírozási időszakban a kohéziós politika továbbra is a fő uniós eszköz arra, hogy az EU-t közelebb hozza a polgáraihoz, minden régiót lefedve, a reálgazdaságba való beruházás céljából, ugyanakkor az európai szolidaritás kifejeződése is, mivel kiszélesíti a növekedést és a jólétet, és csökkenti a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségeket, amelyeket súlyosbít a gazdasági és pénzügyi válság;

| B. | mivel a kohéziós politikát teljes mértékben hozzá kell igazítani az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiához, és a három alapja – Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Európai Szociális Alap (ESZA) és Kohéziós Alap – köré kell építeni, szélesebb körű koordinációt kialakítva egy közös stratégiai keret keretében a vidékfejlesztési alapokkal, nevezetesen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) és a tengerügyi és halászati ágazati alapokkal, nevezetesen az Európai Tengerügyi és Halászati Alappal (ETHA); |
| --- | --- |

B.

mivel a kohéziós politikát teljes mértékben hozzá kell igazítani az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiához, és a három alapja – Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Európai Szociális Alap (ESZA) és Kohéziós Alap – köré kell építeni, szélesebb körű koordinációt kialakítva egy közös stratégiai keret keretében a vidékfejlesztési alapokkal, nevezetesen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) és a tengerügyi és halászati ágazati alapokkal, nevezetesen az Európai Tengerügyi és Halászati Alappal (ETHA);

| C. | mivel a közös rendelkezésekről szóló rendelet közös rendelkezéseket határozott meg mind az öt alapra – európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) – vonatkozóan, az egyes esb-alapokra és az európai területi együttműködési célkitűzésre vonatkozó egyedi rendelkezések pedig külön rendeletek tárgyát képezték; |
| --- | --- |

C.

mivel a közös rendelkezésekről szóló rendelet közös rendelkezéseket határozott meg mind az öt alapra – európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) – vonatkozóan, az egyes esb-alapokra és az európai területi együttműködési célkitűzésre vonatkozó egyedi rendelkezések pedig külön rendeletek tárgyát képezték;

| D. | mivel a kohéziós politika közelmúltbeli reformja korlátozott számú célkitűzést és prioritást vezetett be, tematikus fókuszt/koncentrációt kialakítva, ugyanakkor biztosít bizonyos fokú rugalmasságot és egyes jellegzetességekhez való alkalmazkodóképességet; mivel ezen túlmenően a reform biztosította a partnerségi elv megerősítését, a szilárd többszintű kormányzást, a területi fejlesztés jól meghatározott megközelítését, az öt alap közötti, valamint az egyéb releváns programokkal és kezdeményezésekkel (pl. Horizont 2020, EaSI, COSME, LIFE, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, Erasmus+ és NER 300) kialakított szinergiák fokozását, a végrehajtási szabályok további egyszerűsítését, hatékony ellenőrzési és értékelési rendszer és átlátható teljesítménymérési keret kialakítását, világos szabályokat a pénzügyi eszközök felhasználására vonatkozóan, erős irányítási és kontrollrendszert, valamint hatékony pénzügyi irányítási rendszert; |
| --- | --- |

D.

mivel a kohéziós politika közelmúltbeli reformja korlátozott számú célkitűzést és prioritást vezetett be, tematikus fókuszt/koncentrációt kialakítva, ugyanakkor biztosít bizonyos fokú rugalmasságot és egyes jellegzetességekhez való alkalmazkodóképességet; mivel ezen túlmenően a reform biztosította a partnerségi elv megerősítését, a szilárd többszintű kormányzást, a területi fejlesztés jól meghatározott megközelítését, az öt alap közötti, valamint az egyéb releváns programokkal és kezdeményezésekkel (pl. Horizont 2020, EaSI, COSME, LIFE, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, Erasmus+ és NER 300) kialakított szinergiák fokozását, a végrehajtási szabályok további egyszerűsítését, hatékony ellenőrzési és értékelési rendszer és átlátható teljesítménymérési keret kialakítását, világos szabályokat a pénzügyi eszközök felhasználására vonatkozóan, erős irányítási és kontrollrendszert, valamint hatékony pénzügyi irányítási rendszert;

| E. | mivel 2015. december 14-én a Bizottság közleményt fogadott el az esb-alapok uniós növekedési stratégiához, európai beruházási tervhez és a Bizottság következő évtizedre vonatkozó prioritásaihoz való hozzájárulásáról, amely valójában az esb-alapok közös rendelkezéseiről szóló rendelet 16. cikkében előírt, az alapok eddigi végrehajtásáról szóló jelentés, amely tartalmazza a tagállamokkal a partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalások eredményét, az operatív programokat és az egyes országok esetében felmerülő fő kihívásokat; |
| --- | --- |

E.

mivel 2015. december 14-én a Bizottság közleményt fogadott el az esb-alapok uniós növekedési stratégiához, európai beruházási tervhez és a Bizottság következő évtizedre vonatkozó prioritásaihoz való hozzájárulásáról, amely valójában az esb-alapok közös rendelkezéseiről szóló rendelet 16. cikkében előírt, az alapok eddigi végrehajtásáról szóló jelentés, amely tartalmazza a tagállamokkal a partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalások eredményét, az operatív programokat és az egyes országok esetében felmerülő fő kihívásokat;

| F. | mivel a Horizont 2020 és az esb-alapok közötti szinergiák erősítésének ésszerű magyarázata a beruházási stratégiák és a beavatkozások közötti jelentőségteljes interakciók kiépítésében rejlik mint a gazdaságra jelentős hatást gyakorlás módja, illetve az intelligens szakosodási prioritásokkal bíró innovációs beruházások világszínvonalú kutatási és innovációs kezdeményezésekkel való ötvözésében, ekképpen biztosítva az alapokra való nagyobb befolyást; |
| --- | --- |

F.

mivel a Horizont 2020 és az esb-alapok közötti szinergiák erősítésének ésszerű magyarázata a beruházási stratégiák és a beavatkozások közötti jelentőségteljes interakciók kiépítésében rejlik mint a gazdaságra jelentős hatást gyakorlás módja, illetve az intelligens szakosodási prioritásokkal bíró innovációs beruházások világszínvonalú kutatási és innovációs kezdeményezésekkel való ötvözésében, ekképpen biztosítva az alapokra való nagyobb befolyást;

| 1. | ismételten hangsúlyozza, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelettel bevezetett közös stratégiai keret tovább erősítette a kohéziós politika és egyéb uniós politikák, támogatási programok és kezdeményezések (pl. Horizont 2020, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, digitális egységes piac, vidékfejlesztés, energiaunió, Innovatív Unió és az Európa 2020 kiemelt kezdeményezései) közötti kapcsolatokat, és ezáltal az összes eszköze és célkitűzése révén – ideértve a városfejlesztési menetrendet, a területfejlesztési menetrendet, a kkv-kba való beruházást, az intelligens növekedési és az intelligens szakosodási stratégiákat, valamint az innovatív megoldások meghonosítását célzó lehetséges állami beruházásokat többek között a környezetvédelem, az energia, az egészségügy, az éghajlat-politika, a digitalizáció és a közlekedés terén – jelentős mértékben hozzájárul az egységes piac megerősítéséhez és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

1.

ismételten hangsúlyozza, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelettel bevezetett közös stratégiai keret tovább erősítette a kohéziós politika és egyéb uniós politikák, támogatási programok és kezdeményezések (pl. Horizont 2020, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, digitális egységes piac, vidékfejlesztés, energiaunió, Innovatív Unió és az Európa 2020 kiemelt kezdeményezései) közötti kapcsolatokat, és ezáltal az összes eszköze és célkitűzése révén – ideértve a városfejlesztési menetrendet, a területfejlesztési menetrendet, a kkv-kba való beruházást, az intelligens növekedési és az intelligens szakosodási stratégiákat, valamint az innovatív megoldások meghonosítását célzó lehetséges állami beruházásokat többek között a környezetvédelem, az energia, az egészségügy, az éghajlat-politika, a digitalizáció és a közlekedés terén – jelentős mértékben hozzájárul az egységes piac megerősítéséhez és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a fent említett szinergiákat már a stratégiai tervezés szakaszában beépítik, és ezért már kezdettől fogva a lehetőségek azonosítására és megteremtésére irányuló stratégiai választásokra és tervezésre van szükség a régiók és a tagállamok részéről, megerősítve például a kiválóságot az intelligens szakosodás területein; rámutat, hogy a Horizont 2020 esetében ez magában foglalja a figyelemfelkeltést, az információnyújtást (különösen a hetedik keretprogram kutatási eredményeiről és a Horizont 2020 projektekről), a kommunikációs kampányokban való részvételt, a meglévő hálózatok megnyitását az újonnan érkezőknek, valamint a nemzeti kapcsolattartó pontoknak az európai strukturális és beruházási alapokkal foglalkozó nemzeti és regionális politikai döntéshozókkal és igazgatási hatóságokkal történő lehető legjobb összekapcsolását; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a fent említett szinergiákat már a stratégiai tervezés szakaszában beépítik, és ezért már kezdettől fogva a lehetőségek azonosítására és megteremtésére irányuló stratégiai választásokra és tervezésre van szükség a régiók és a tagállamok részéről, megerősítve például a kiválóságot az intelligens szakosodás területein; rámutat, hogy a Horizont 2020 esetében ez magában foglalja a figyelemfelkeltést, az információnyújtást (különösen a hetedik keretprogram kutatási eredményeiről és a Horizont 2020 projektekről), a kommunikációs kampányokban való részvételt, a meglévő hálózatok megnyitását az újonnan érkezőknek, valamint a nemzeti kapcsolattartó pontoknak az európai strukturális és beruházási alapokkal foglalkozó nemzeti és regionális politikai döntéshozókkal és igazgatási hatóságokkal történő lehető legjobb összekapcsolását;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az intelligens szakosodási stratégiáknak a nemzeti és regionális irányító hatóságok, valamint más érdekelt felek – például a felsőoktatási intézmények, az ipari szereplők és a szociális partnerek – bevonásával egy vállalkozói felfedezési folyamat során történő kidolgozása kötelező azon régiók és tagállamok számára, amelyek ERFA-forrásokat kívánnak a kutatásba és fejlesztésbe fektetni; emlékeztet arra, hogy az intelligens szakosodási módszertannak továbbra is a 2020 utáni időszakra vonatkozó kohéziós politika modelljeként kell szolgálnia, mivel az intelligens szakosodási stratégiáknak egyaránt tartalmazniuk kell alulról felfelé irányuló intézkedéseket (kapacitásépítés, és a nemzeti/regionális kutatási és innovációs rendszerek javítása), valamint felülről lefelé irányuló intézkedéseket (a kutatási eredmények felhasználása, innovációtámogatás és piacra jutás) a Horizont 2020 keretében, ami pedig a maga részéről serkenti az uniós szintű együttműködést az innovációs szakadék megszüntetése és az Unió globális versenyképességének megerősítése érdekében, miközben támogatja az élenjárók és a mögöttük következők közötti kapcsolatokat is a kiválóság terjesztésével és a részvétel növelésével kapcsolatos tevékenységek keretében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az intelligens szakosodási stratégiáknak a nemzeti és regionális irányító hatóságok, valamint más érdekelt felek – például a felsőoktatási intézmények, az ipari szereplők és a szociális partnerek – bevonásával egy vállalkozói felfedezési folyamat során történő kidolgozása kötelező azon régiók és tagállamok számára, amelyek ERFA-forrásokat kívánnak a kutatásba és fejlesztésbe fektetni; emlékeztet arra, hogy az intelligens szakosodási módszertannak továbbra is a 2020 utáni időszakra vonatkozó kohéziós politika modelljeként kell szolgálnia, mivel az intelligens szakosodási stratégiáknak egyaránt tartalmazniuk kell alulról felfelé irányuló intézkedéseket (kapacitásépítés, és a nemzeti/regionális kutatási és innovációs rendszerek javítása), valamint felülről lefelé irányuló intézkedéseket (a kutatási eredmények felhasználása, innovációtámogatás és piacra jutás) a Horizont 2020 keretében, ami pedig a maga részéről serkenti az uniós szintű együttműködést az innovációs szakadék megszüntetése és az Unió globális versenyképességének megerősítése érdekében, miközben támogatja az élenjárók és a mögöttük következők közötti kapcsolatokat is a kiválóság terjesztésével és a részvétel növelésével kapcsolatos tevékenységek keretében;

| 4. | meggyőződése, hogy a kohéziós politikán belüli eredményorientált szemléletet tovább kell erősíteni; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a versenyképességgel kapcsolatos uniós szakpolitikákkal fennálló szinergiák növelésére, különösen a kutatás-fejlesztés, az ikt, a megújuló energiák és a kkv-k terén, tekintettel az uniós K+F eredmények növekvő felhasználására, új, magas színvonalú munkahelyek teremtésére, illetve a meglévő munkahelyek fenntartására, valamint a zöld gazdaság előmozdítására; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy a kohéziós politikán belüli eredményorientált szemléletet tovább kell erősíteni; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a versenyképességgel kapcsolatos uniós szakpolitikákkal fennálló szinergiák növelésére, különösen a kutatás-fejlesztés, az ikt, a megújuló energiák és a kkv-k terén, tekintettel az uniós K+F eredmények növekvő felhasználására, új, magas színvonalú munkahelyek teremtésére, illetve a meglévő munkahelyek fenntartására, valamint a zöld gazdaság előmozdítására;

| 5. | megállapítja, hogy a 2014–2020 közötti programozási időszakban a kohéziós politika a pénzügyi eszközöknek erősebb szerepet juttat, és megjegyzi, hogy a pénzügyi eszközök, mivel kiegészítik a támogatásokat, jelentős tőkeáttételi hatással rendelkeznek – ami erősítheti a piacon az innováció erősítését célzó finanszírozás hatását (például energiahatékonyság révén) –, és a szükséges társfinanszírozás biztosításával hozzájárulhatnak a felhasználási arány javításához, különösen az alacsony nemzeti társfinanszírozási kapacitással rendelkező tagállamokban és régiókban; hangsúlyozza azonban, hogy a támogatások továbbra is elengedhetetlenek bizonyos projektek esetében, úgymint a K+I projektek és azon projektek, amelyek elsősorban a társadalmi kihívásokra összpontosítanak; emlékeztet rá, hogy a támogatások és pénzügyi eszközök nem ugyanolyan típusú tevékenységeket finanszíroznak, és hogy e különböző támogatási formák eltérő kedvezményezettekre és projektekre irányulnak; hangsúlyozza a támogatásfinanszírozás folytatásának jelentőségét a jövőbeni uniós programokban; hangsúlyozza, hogy a jövőben megfelelő egyensúlyt kell fenntartani a támogatások és a pénzügyi eszközök között; emlékeztet rá, hogy tovább kell erősíteni a pénzügyi eszközök elszámoltathatóságát, átláthatóságát és eredményközpontúságát; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a 2014–2020 közötti programozási időszakban a kohéziós politika a pénzügyi eszközöknek erősebb szerepet juttat, és megjegyzi, hogy a pénzügyi eszközök, mivel kiegészítik a támogatásokat, jelentős tőkeáttételi hatással rendelkeznek – ami erősítheti a piacon az innováció erősítését célzó finanszírozás hatását (például energiahatékonyság révén) –, és a szükséges társfinanszírozás biztosításával hozzájárulhatnak a felhasználási arány javításához, különösen az alacsony nemzeti társfinanszírozási kapacitással rendelkező tagállamokban és régiókban; hangsúlyozza azonban, hogy a támogatások továbbra is elengedhetetlenek bizonyos projektek esetében, úgymint a K+I projektek és azon projektek, amelyek elsősorban a társadalmi kihívásokra összpontosítanak; emlékeztet rá, hogy a támogatások és pénzügyi eszközök nem ugyanolyan típusú tevékenységeket finanszíroznak, és hogy e különböző támogatási formák eltérő kedvezményezettekre és projektekre irányulnak; hangsúlyozza a támogatásfinanszírozás folytatásának jelentőségét a jövőbeni uniós programokban; hangsúlyozza, hogy a jövőben megfelelő egyensúlyt kell fenntartani a támogatások és a pénzügyi eszközök között; emlékeztet rá, hogy tovább kell erősíteni a pénzügyi eszközök elszámoltathatóságát, átláthatóságát és eredményközpontúságát;

| 6. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak folyamatos figyelmet a kkv-k igényeire az esb-alapok és a Horizont 2020 kialakítása és végrehajtása során, valamint az ezek közötti szinergiákra; kéri a Bizottságot, hogy készítsen összehangolt pályázati felhívásokat a több alapból történő finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében; felszólít a releváns kkv-programok – mint a COSME, a Horizont 2020 kkv-eszköze és az Európai Stratégiai Beruházási Alap kkv-komponense – átfogó értékelésére mind a költségvetési előirányzatok, mind a projektek sikerességi arányát, valamint az adminisztratív terheket és a végrehajtás gördülékenységét illetően; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak folyamatos figyelmet a kkv-k igényeire az esb-alapok és a Horizont 2020 kialakítása és végrehajtása során, valamint az ezek közötti szinergiákra; kéri a Bizottságot, hogy készítsen összehangolt pályázati felhívásokat a több alapból történő finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében; felszólít a releváns kkv-programok – mint a COSME, a Horizont 2020 kkv-eszköze és az Európai Stratégiai Beruházási Alap kkv-komponense – átfogó értékelésére mind a költségvetési előirányzatok, mind a projektek sikerességi arányát, valamint az adminisztratív terheket és a végrehajtás gördülékenységét illetően;

| 7. | megjegyzi, hogy a beruházások hatásának maximalizálása érdekében tovább kell erősíteni az egyéb szakpolitikákkal és eszközökkel kialakított szinergiákat; ezzel összefüggésben emlékeztet a „kiválósághoz vezető út” (S2E) elnevezésű uniós költségvetési kísérleti projektre, amely továbbra is támogatja 13 tagállam régióit az esb-alapok közötti szinergiák fejlesztésében és kiaknázásában; felszólít rugalmasság biztosítására a tagállamok számára a „kiválóság pecsétjének” használatához; kiemeli továbbá a kapcsolódó szakosodási területek beazonosításának fontosságát is más régiókban és tagállamokban a velük való összefogás, a több országot érintő projektlehetőségekre való jobb felkészültség és a nemzetközi szintű összekapcsolódás elérése céljából; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a beruházások hatásának maximalizálása érdekében tovább kell erősíteni az egyéb szakpolitikákkal és eszközökkel kialakított szinergiákat; ezzel összefüggésben emlékeztet a „kiválósághoz vezető út” (S2E) elnevezésű uniós költségvetési kísérleti projektre, amely továbbra is támogatja 13 tagállam régióit az esb-alapok közötti szinergiák fejlesztésében és kiaknázásában; felszólít rugalmasság biztosítására a tagállamok számára a „kiválóság pecsétjének” használatához; kiemeli továbbá a kapcsolódó szakosodási területek beazonosításának fontosságát is más régiókban és tagállamokban a velük való összefogás, a több országot érintő projektlehetőségekre való jobb felkészültség és a nemzetközi szintű összekapcsolódás elérése céljából;

| 8. | emlékeztet rá, hogy a Horizont 2020-at érintő költségvetési korlátok miatt fennáll annak kockázata, hogy kiváló értékelést kapott projektek támogatás nélkül maradnak; hangsúlyozza, hogy hozzáférhetővé kell tenni alternatív finanszírozási forrásokat; az esb-alapokból lehetne például támogatást nyújtani a kiváló Horizont 2020 projektek számára a „kiválóság pecsétjének” segítségével; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet rá, hogy a Horizont 2020-at érintő költségvetési korlátok miatt fennáll annak kockázata, hogy kiváló értékelést kapott projektek támogatás nélkül maradnak; hangsúlyozza, hogy hozzáférhetővé kell tenni alternatív finanszírozási forrásokat; az esb-alapokból lehetne például támogatást nyújtani a kiváló Horizont 2020 projektek számára a „kiválóság pecsétjének” segítségével;

| 9. | megjegyzi, hogy a Horizont 2020 költségvetése jelentős részének végrehajtására közszektoron belüli társulások és köz- és magánszféra partnerségek lesznek felhatalmazva, ami lehetőségeket kínál a közszektoron belüli társulások igazgatási mechanizmusainak az intelligens szakosodási kezdeményezésekkel (RIS3) és programokkal kialakított szinergiák optimalizálása érdekében történő felhasználására az éves munkatervek kialakítása révén; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a Horizont 2020 költségvetése jelentős részének végrehajtására közszektoron belüli társulások és köz- és magánszféra partnerségek lesznek felhatalmazva, ami lehetőségeket kínál a közszektoron belüli társulások igazgatási mechanizmusainak az intelligens szakosodási kezdeményezésekkel (RIS3) és programokkal kialakított szinergiák optimalizálása érdekében történő felhasználására az éves munkatervek kialakítása révén;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az ESBA-nak ki kell egészítenie az esb-alapokat és más uniós programokat – például a Horizont 2020-at – és az Európai Beruházási Bank hagyományos tevékenységeit; megjegyzi, hogy ennek eredményeként az ESBA más típusú projekteket céloz meg, mint amilyeneket a 2,2 milliárd eurós Horizont 2020 program megcélozott volna; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az uniós eszközök közti teljes koherenciát és szinergiákat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés átfogó stratégiai céljainak elérése és a köztük vagy a politika végrehajtásának különböző szintjei közti átfedések és ellentmondások kiküszöbölése érdekében, ugyanakkor kiegészítve a nemzeti és regionális alapokat és programokat; emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során meg kell határozni a szükséges eszközöket, ugyanakkor biztosítani kell valamennyi rendelkezésre álló forrás hatékony felhasználását és az átfogó stratégiai célok vonatkozásában a várt eredmények elérését, figyelembe véve, hogy a K+I beruházások mennyiségét, minőségét és hatását növelni kellene a kohéziós politikai eszközök és a Horizont 2020 összehangolt használata révén; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az ESBA-nak ki kell egészítenie az esb-alapokat és más uniós programokat – például a Horizont 2020-at – és az Európai Beruházási Bank hagyományos tevékenységeit; megjegyzi, hogy ennek eredményeként az ESBA más típusú projekteket céloz meg, mint amilyeneket a 2,2 milliárd eurós Horizont 2020 program megcélozott volna; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az uniós eszközök közti teljes koherenciát és szinergiákat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés átfogó stratégiai céljainak elérése és a köztük vagy a politika végrehajtásának különböző szintjei közti átfedések és ellentmondások kiküszöbölése érdekében, ugyanakkor kiegészítve a nemzeti és regionális alapokat és programokat; emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során meg kell határozni a szükséges eszközöket, ugyanakkor biztosítani kell valamennyi rendelkezésre álló forrás hatékony felhasználását és az átfogó stratégiai célok vonatkozásában a várt eredmények elérését, figyelembe véve, hogy a K+I beruházások mennyiségét, minőségét és hatását növelni kellene a kohéziós politikai eszközök és a Horizont 2020 összehangolt használata révén;

| 11. | felhívja a Bizottságot az alapok közötti szinergiák folyamatos nyomon követésére, és a szinergiákra vonatkozó közlemény készítésére, különös tekintettel a Horizont 2020 és az RIS3 közötti szinergiákra, a bevált gyakorlatok terjesztése és azok hatásainak fokozása érdekében az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatára készülődve; rámutat arra, hogy egy ilyen rendszer sem növelheti az adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot az alapok közötti szinergiák folyamatos nyomon követésére, és a szinergiákra vonatkozó közlemény készítésére, különös tekintettel a Horizont 2020 és az RIS3 közötti szinergiákra, a bevált gyakorlatok terjesztése és azok hatásainak fokozása érdekében az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatára készülődve; rámutat arra, hogy egy ilyen rendszer sem növelheti az adminisztratív terheket;

| 12. | kiemeli a Bizottságnak az uniós innovációs kezdeményezések jobb koordinálását célzó Európai Innovációs Tanács lehetséges létrehozására irányuló előkészületeit; megjegyzi, hogy az Európai Innovációs Tanács fő céljául a kereskedelmi kapcsolatokat gátló akadályok felszámolásához történő hozzájárulást és az innovációs szakadék megszüntetését kell kitűzni; hangsúlyozza, hogy az Európai Innovációs Tanácsba be kell vonni minden érintett szereplőt, valamint átlátható és gyors konzultációt és döntéshozatali eljárásokat kell biztosítani, elkerülve az átfedéseket; hangsúlyozza továbbá, hogy a Horizont 2020 költségvetését maradéktalanul vissza kell állítani az ESBA előtti szintre; |
| --- | --- |

12.

kiemeli a Bizottságnak az uniós innovációs kezdeményezések jobb koordinálását célzó Európai Innovációs Tanács lehetséges létrehozására irányuló előkészületeit; megjegyzi, hogy az Európai Innovációs Tanács fő céljául a kereskedelmi kapcsolatokat gátló akadályok felszámolásához történő hozzájárulást és az innovációs szakadék megszüntetését kell kitűzni; hangsúlyozza, hogy az Európai Innovációs Tanácsba be kell vonni minden érintett szereplőt, valamint átlátható és gyors konzultációt és döntéshozatali eljárásokat kell biztosítani, elkerülve az átfedéseket; hangsúlyozza továbbá, hogy a Horizont 2020 költségvetését maradéktalanul vissza kell állítani az ESBA előtti szintre;

| 13. | hangsúlyozza a Horizont 2020 és az esb-alapok között a biztonság tekintetében fennálló kapcsolatot (az ikt infrastruktúrának az EU-ban mindenütt azonos szinten kell lennie); támogatja az ikt-biztonsági struktúrák harmonizálását; kéri, hogy az ellenőrzési folyamatok tekintetében kapcsolják össze eszeket az alapokat, és felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki világos, összehangolt és koordinált megközelítést a 2020 utáni időszakra vonatkozóan, külön hangsúlyt fektetve az adminisztratív és ellenőrzési folyamatokra, az arányosságra és az elszámoltathatóságra; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a Horizont 2020 és az esb-alapok között a biztonság tekintetében fennálló kapcsolatot (az ikt infrastruktúrának az EU-ban mindenütt azonos szinten kell lennie); támogatja az ikt-biztonsági struktúrák harmonizálását; kéri, hogy az ellenőrzési folyamatok tekintetében kapcsolják össze eszeket az alapokat, és felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki világos, összehangolt és koordinált megközelítést a 2020 utáni időszakra vonatkozóan, külön hangsúlyt fektetve az adminisztratív és ellenőrzési folyamatokra, az arányosságra és az elszámoltathatóságra;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok nemzeti és regionális kormányzatainak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok nemzeti és regionális kormányzatainak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 303. o.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 281. o.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

(8)  HL L 347., 2013.12.20., 104. o.

(9)  HL C 24., 2016.1.22., 2. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0002.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0133.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0308.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0419.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/116

---

P8_TA(2016)0312

A Bizottság 2017. évi munkaprogramjának előkészítése

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a Bizottság 2017. évi munkaprogramjára vonatkozó stratégiai prioritásokról (2016/2773(RSP))

(2018/C 101/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak szóló, Jean-Claude Juncker által 2014. július 15-én ismertetett, „Új kezdet Európa számára: a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programja” című politikai iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak szóló, Jean-Claude Juncker által 2014. július 15-én ismertetett, „Új kezdet Európa számára: a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programja” című politikai iránymutatásra,

| — | tekintettel „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” című, 2015. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2015)0610) és annak I–VI. mellékleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” című, 2015. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2015)0610) és annak I–VI. mellékleteire,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra,

| — | tekintettel a Bizottsági Elnökök Értekezletének összefoglaló jelentésére, amely kiegészítő információkat nyújt ezen állásfoglaláshoz a parlamenti bizottságok szempontjából, és amelyet a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie 2017. évi munkaprogramjának kidolgozásakor és elfogadásakor, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsági Elnökök Értekezletének összefoglaló jelentésére, amely kiegészítő információkat nyújt ezen állásfoglaláshoz a parlamenti bizottságok szempontjából, és amelyet a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie 2017. évi munkaprogramjának kidolgozásakor és elfogadásakor,

| — | tekintettel az Egyesült Királyságban tartott népszavazásból eredő, az Európai Unióból való kilépésről szóló döntésről szóló, 2016. június 28-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyságban tartott népszavazásból eredő, az Európai Unióból való kilépésről szóló döntésről szóló, 2016. június 28-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. június 28–29-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. június 28–29-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a Bizottság 2017. évi munkaprogramjára vonatkozó megállapításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a Bizottság 2017. évi munkaprogramjára vonatkozó megállapításaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 37. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 37. cikkének (3) bekezdésére,

| A. | mivel az európai integrációs folyamat békét eredményezett, és évtizedek óta hozzájárul Európában a biztonsághoz és a jóléthez; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai integrációs folyamat békét eredményezett, és évtizedek óta hozzájárul Európában a biztonsághoz és a jóléthez;

| B. | mivel Európa jelenleg számos közös és globális kihívással néz szembe, emellett pedig sok polgár részéről növekvő frusztrációval és bizalmatlansággal a bizonytalan életkilátások és a lehetőségek hiánya miatt, és a polgárok elvárják, hogy a döntéshozók reagáljanak erre; mivel annak érdekében, hogy sikeres legyen, az európai integráció nem korlátozódhat pusztán egy gazdasági projektre; mivel az európaiak szívét sürgősen ismét meg kell nyerni az európai projekt számára, és sürgősen meg kell erősíteni a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; |
| --- | --- |

B.

mivel Európa jelenleg számos közös és globális kihívással néz szembe, emellett pedig sok polgár részéről növekvő frusztrációval és bizalmatlansággal a bizonytalan életkilátások és a lehetőségek hiánya miatt, és a polgárok elvárják, hogy a döntéshozók reagáljanak erre; mivel annak érdekében, hogy sikeres legyen, az európai integráció nem korlátozódhat pusztán egy gazdasági projektre; mivel az európaiak szívét sürgősen ismét meg kell nyerni az európai projekt számára, és sürgősen meg kell erősíteni a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót;

| C. | mivel az Unió egymást átfedő válságai hatékony európai megoldásokat tesznek szükségessé, amelyek a közösségi módszer révén szilárdan egy demokratikusabb folyamaton alapulnak, amely teljes körűen bevonja az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket, összhangban az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 5. cikkével; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió egymást átfedő válságai hatékony európai megoldásokat tesznek szükségessé, amelyek a közösségi módszer révén szilárdan egy demokratikusabb folyamaton alapulnak, amely teljes körűen bevonja az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket, összhangban az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 5. cikkével;

| D. | mivel az Unió mindannyiunk közös otthona, amelynek biztonságos helyként kell szolgálnia és stabil gazdasági környezet kell nyújtania polgárai számára; mivel a fenntarthatóság és a gazdasági növekedés összeegyeztethetők egymással, és kölcsönösen erősíthetik egymást; mivel fontos, hogy az EU leküzdje az elhúzódó gazdasági válságot azáltal, hogy fokozza a fenntartható beruházásokat, csökkenti a különbségeket, megállapodott szakpolitikákat hajt végre és jobb szakpolitikákat dolgoz ki, különösen a belső piac elmélyítése és a gazdasági és monetáris unió javítása révén; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió mindannyiunk közös otthona, amelynek biztonságos helyként kell szolgálnia és stabil gazdasági környezet kell nyújtania polgárai számára; mivel a fenntarthatóság és a gazdasági növekedés összeegyeztethetők egymással, és kölcsönösen erősíthetik egymást; mivel fontos, hogy az EU leküzdje az elhúzódó gazdasági válságot azáltal, hogy fokozza a fenntartható beruházásokat, csökkenti a különbségeket, megállapodott szakpolitikákat hajt végre és jobb szakpolitikákat dolgoz ki, különösen a belső piac elmélyítése és a gazdasági és monetáris unió javítása révén;

| E. | mivel úgy döntöttünk, hogy közös értékeken alapuló közösségként közös jövőt építünk, és ápoljuk hagyományaink és történelmünk gazdagságát és sokszínűségét; mivel azt szeretnénk, hogy Európa betölthesse szerepét és felelősségét a globális színtéren, elkötelezetten a szolidaritás, a multilateralizmus, külső partnerségeink és a jobb normák felé közelítés előmozdítása iránt; mivel biztosítani szeretnénk a közös békén, jóléten és demokrácián alapuló közös projektünket annak érdekében, hogy vonzó jövőt teremtsünk az összes elkövetkező nemzedék számára; |
| --- | --- |

E.

mivel úgy döntöttünk, hogy közös értékeken alapuló közösségként közös jövőt építünk, és ápoljuk hagyományaink és történelmünk gazdagságát és sokszínűségét; mivel azt szeretnénk, hogy Európa betölthesse szerepét és felelősségét a globális színtéren, elkötelezetten a szolidaritás, a multilateralizmus, külső partnerségeink és a jobb normák felé közelítés előmozdítása iránt; mivel biztosítani szeretnénk a közös békén, jóléten és demokrácián alapuló közös projektünket annak érdekében, hogy vonzó jövőt teremtsünk az összes elkövetkező nemzedék számára;

Az európai polgárok munka- és életkörülményeinek javítása

| 1. | emlékeztet arra, hogy az utóbbi időben az európai gazdasági fellendülés visszafogott és kiegyensúlyozatlan volt, az Unió számos régiójában továbbra is elfogadhatatlan a munkanélküliség, a szegénység és az egyenlőtlenség szintje, valamint hogy a fiatalabb generációk súlyos kilátástalansággal szembesülnek; az Uniónak ezért azon kell dolgoznia, hogy dinamikus és befogadó munkaerőpiacot valósítson meg a szociális piacgazdaság európai modelljébe ágyazva, javítva a polgárok élet- és munkakörülményeit és lehetővé téve a tisztességes munkaerő-mobilitást; meg van győződve arról, hogy valamennyi uniós polgár számára biztosítani kell, hogy számíthasson a tisztességes munkakörülményekre és a magas színvonalú oktatáshoz való hozzáférésre, a szociális védelemre és azokra az alapvető szolgáltatásokra, amelyek lehetővé teszik a munka és a magánélet közötti egyensúlyt és megfelelnek egy modern uniós munkaerőpiac igényeinek; felismeri, hogy egy versenyképes és inkluzív gazdaság lényegét az a képessége jelenti, hogy minden tevékenység tekintetében kiaknázza a nőkben és a férfiakban rejlő tehetséget; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az utóbbi időben az európai gazdasági fellendülés visszafogott és kiegyensúlyozatlan volt, az Unió számos régiójában továbbra is elfogadhatatlan a munkanélküliség, a szegénység és az egyenlőtlenség szintje, valamint hogy a fiatalabb generációk súlyos kilátástalansággal szembesülnek; az Uniónak ezért azon kell dolgoznia, hogy dinamikus és befogadó munkaerőpiacot valósítson meg a szociális piacgazdaság európai modelljébe ágyazva, javítva a polgárok élet- és munkakörülményeit és lehetővé téve a tisztességes munkaerő-mobilitást; meg van győződve arról, hogy valamennyi uniós polgár számára biztosítani kell, hogy számíthasson a tisztességes munkakörülményekre és a magas színvonalú oktatáshoz való hozzáférésre, a szociális védelemre és azokra az alapvető szolgáltatásokra, amelyek lehetővé teszik a munka és a magánélet közötti egyensúlyt és megfelelnek egy modern uniós munkaerőpiac igényeinek; felismeri, hogy egy versenyképes és inkluzív gazdaság lényegét az a képessége jelenti, hogy minden tevékenység tekintetében kiaknázza a nőkben és a férfiakban rejlő tehetséget;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy e célból építsen a folyamatban lévő nyilvános konzultációra és a Parlament hamarosan elkészülő jelentésére, azáltal hogy a szubszidiaritás elvével és a Szerződés célkitűzéseivel összhangban előterjeszt egy javaslatot a szociális jogok európai pillérével kapcsolatban, amelyet konkrét kezdeményezésekre lehet átültetni, különösen az alábbiakra:






  — | a kisgyermekkori nevelés, a gyermekgondozás és az egészségügyi ellátás hozzáférhetőségének és minőségének előmozdítása, ami kulcsfontosságú ahhoz, hogy egyetlen gyermek se maradjon le; a Bizottságnak ezért át kell gondolnia, hogy milyen további intézkedésekkel lehetne fejleszteni a szociális beruházást, és különösen azt, hogy hogyan lehetne csökkenteni a gyermekszegénységet; |
| --- | --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy e célból építsen a folyamatban lévő nyilvános konzultációra és a Parlament hamarosan elkészülő jelentésére, azáltal hogy a szubszidiaritás elvével és a Szerződés célkitűzéseivel összhangban előterjeszt egy javaslatot a szociális jogok európai pillérével kapcsolatban, amelyet konkrét kezdeményezésekre lehet átültetni, különösen az alábbiakra:

—

a kisgyermekkori nevelés, a gyermekgondozás és az egészségügyi ellátás hozzáférhetőségének és minőségének előmozdítása, ami kulcsfontosságú ahhoz, hogy egyetlen gyermek se maradjon le; a Bizottságnak ezért át kell gondolnia, hogy milyen további intézkedésekkel lehetne fejleszteni a szociális beruházást, és különösen azt, hogy hogyan lehetne csökkenteni a gyermekszegénységet;

| — | a készséghiány áthidalása és a minőségi oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés biztosítása mindenki számára; |
| --- | --- |

—

a készséghiány áthidalása és a minőségi oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés biztosítása mindenki számára;

| — | a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése és a minőségi foglalkoztatás támogatása, különösen a fiatalok és a tartósan munkanélküliek számára, a gazdasági növekedés fellendítése érdekében; |
| --- | --- |

—

a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése és a minőségi foglalkoztatás támogatása, különösen a fiatalok és a tartósan munkanélküliek számára, a gazdasági növekedés fellendítése érdekében;

| — | a munka és a magánélet közötti egyensúllyal kapcsolatos kihívások és a nemek közötti bér- és a nyugdíjszakadék kezelése; |
| --- | --- |

—

a munka és a magánélet közötti egyensúllyal kapcsolatos kihívások és a nemek közötti bér- és a nyugdíjszakadék kezelése;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak nyomon kell követnie, ösztönöznie és támogatnia kell a tagállamok hatékony és eredményes pénzeszközfelhasználását a fiatalok foglalkoztatásának fellendítése és a minőségi munkahelyek létrehozása terén, különösen azokban a régiókban, ahol magas a munkanélküliség szintje, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, az európai strukturális és beruházási alapok, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank által finanszírozottakhoz hasonló foglalkoztatási és növekedési programokon keresztül; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak nyomon kell követnie, ösztönöznie és támogatnia kell a tagállamok hatékony és eredményes pénzeszközfelhasználását a fiatalok foglalkoztatásának fellendítése és a minőségi munkahelyek létrehozása terén, különösen azokban a régiókban, ahol magas a munkanélküliség szintje, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, az európai strukturális és beruházási alapok, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank által finanszírozottakhoz hasonló foglalkoztatási és növekedési programokon keresztül;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak – a tagállamokkal és a szociális partnerekkel együttműködve – meg kell erősítenie az európai szociális párbeszédet is, hogy a társadalmi egyenlőtlenségek és a versenyképességi kihívások kezelése érdekében jobban összehangolja a munkaerő-piacokat és a szociális védelmi követelményeket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak – a tagállamokkal és a szociális partnerekkel együttműködve – meg kell erősítenie az európai szociális párbeszédet is, hogy a társadalmi egyenlőtlenségek és a versenyképességi kihívások kezelése érdekében jobban összehangolja a munkaerő-piacokat és a szociális védelmi követelményeket;

A gazdasági fellendülés és a hosszú távú versenyképesség megerősítése a munkahelyteremtés a jólét fokozása céljából

| 5. | meggyőződése, hogy az EU világelső lehet egységes piaca teljes potenciáljának felszabadítása, valamint a vállalkozási kedv, a tisztességes verseny és az innovációba történő beruházás előmozdítása révén; |
| --- | --- |

5.

meggyőződése, hogy az EU világelső lehet egységes piaca teljes potenciáljának felszabadítása, valamint a vállalkozási kedv, a tisztességes verseny és az innovációba történő beruházás előmozdítása révén;

| 6. | úgy véli, hogy az Uniónak egy erős és sokszínű európai üzleti környezetet kell előmozdítania; rámutat arra, hogy az uniós versenypolitika alapvető szerepet játszik szociális piacgazdaságának működésében; hangsúlyozza, hogy az európai ipar csak akkor maradhat versenyképes, a célnak megfelelő és időtálló, ha fenntarthatóvá válik és megvalósítja a digitális átállást; osztja a Bizottság azon nézetét, hogy Európának nagy dolgokban nagynak, kis dolgokban kicsinek kell lennie; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az Uniónak egy erős és sokszínű európai üzleti környezetet kell előmozdítania; rámutat arra, hogy az uniós versenypolitika alapvető szerepet játszik szociális piacgazdaságának működésében; hangsúlyozza, hogy az európai ipar csak akkor maradhat versenyképes, a célnak megfelelő és időtálló, ha fenntarthatóvá válik és megvalósítja a digitális átállást; osztja a Bizottság azon nézetét, hogy Európának nagy dolgokban nagynak, kis dolgokban kicsinek kell lennie;

| 7. | kéri, hogy indítsák újra a fenntartható növekedést és a foglalkoztatást célzó Európa 2020 stratégiát, a jövőre vonatkozó valódi ambícióval, különösen a szociális piacgazdaságunk modelljének javítása és a tagállamok gazdaságainak modernizálását szolgáló strukturális reformok megvalósítása, valamint a széles körű jólét megteremtése révén; meggyőződése, hogy a foglalkoztatás és a termelékenység növelése továbbra is kiemelt fontosságú, és hogy az EU-nak célzott beruházásokra van szüksége az innovatív, erőforrás-hatékony és digitális gazdaság felé történő elmozdulás felgyorsításához, Európa újraiparosítása és a munkahelyek visszatelepítése érdekében; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy indítsák újra a fenntartható növekedést és a foglalkoztatást célzó Európa 2020 stratégiát, a jövőre vonatkozó valódi ambícióval, különösen a szociális piacgazdaságunk modelljének javítása és a tagállamok gazdaságainak modernizálását szolgáló strukturális reformok megvalósítása, valamint a széles körű jólét megteremtése révén; meggyőződése, hogy a foglalkoztatás és a termelékenység növelése továbbra is kiemelt fontosságú, és hogy az EU-nak célzott beruházásokra van szüksége az innovatív, erőforrás-hatékony és digitális gazdaság felé történő elmozdulás felgyorsításához, Európa újraiparosítása és a munkahelyek visszatelepítése érdekében;

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy új, ambiciózus, a körforgásos gazdaságról szóló csomagra épülő és azt kiegészítőt ipari stratégiát; rámutat, hogy még több magán- és közberuházásra van szükség az energetikai átállás, az ökoinnovatív kkv-k, a kutatás és az oktatás terén; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy új, ambiciózus, a körforgásos gazdaságról szóló csomagra épülő és azt kiegészítőt ipari stratégiát; rámutat, hogy még több magán- és közberuházásra van szükség az energetikai átállás, az ökoinnovatív kkv-k, a kutatás és az oktatás terén;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot további intézkedésekre a kutatás és fejlesztés, az innováció, a kulturális sokszínűség és a kreativitás fokozására, melyek a munkahelyteremtés kulcsfontosságú előmozdítói, ugyanakkor vegye figyelembe, hogy a vállalatok – és különösen a kkv-k – tőkéhez való hozzáférése alapvető fontosságú a fejlesztés és az új termékek és szolgáltatások előállításának ösztönzéséhez mind a hagyományos, mind a feltörekvő ágazatokban, valamint a szellemi tulajdonjogok hatékony védelmének ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot további intézkedésekre a kutatás és fejlesztés, az innováció, a kulturális sokszínűség és a kreativitás fokozására, melyek a munkahelyteremtés kulcsfontosságú előmozdítói, ugyanakkor vegye figyelembe, hogy a vállalatok – és különösen a kkv-k – tőkéhez való hozzáférése alapvető fontosságú a fejlesztés és az új termékek és szolgáltatások előállításának ösztönzéséhez mind a hagyományos, mind a feltörekvő ágazatokban, valamint a szellemi tulajdonjogok hatékony védelmének ösztönzéséhez;

| 10. | úgy véli, hogy az egységes piacon további integrációra van szükség, különösen a digitális területen, a fogyasztók és a kkv-k számára tisztességes környezet megteremtése, valamint az indokolatlan akadályok felszámolása révén; mélyen meg van győződve arról, hogy a globálisan versenyképes, innovatív és polgárközpontú digitális egységes piac az egyik lehetséges útja annak, hogy meg tudjunk felelni a 21. század kihívásainak; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az egységes piacon további integrációra van szükség, különösen a digitális területen, a fogyasztók és a kkv-k számára tisztességes környezet megteremtése, valamint az indokolatlan akadályok felszámolása révén; mélyen meg van győződve arról, hogy a globálisan versenyképes, innovatív és polgárközpontú digitális egységes piac az egyik lehetséges útja annak, hogy meg tudjunk felelni a 21. század kihívásainak;

| 11. | elvárja a Bizottságtól, hogy használja valamennyi hatáskörét és jogkörét, hogy elősegítsen egy jobb növekedési modellre való áttérést, amely összeegyeztethető a fenntartható fejlődés elveivel, amely gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziókat is magában foglal; |
| --- | --- |

11.

elvárja a Bizottságtól, hogy használja valamennyi hatáskörét és jogkörét, hogy elősegítsen egy jobb növekedési modellre való áttérést, amely összeegyeztethető a fenntartható fejlődés elveivel, amely gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziókat is magában foglal;

Válasz az éghajlatváltozásra és az energiabiztonság biztosítása

| 12. | emlékeztet arra, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az energiaunió megvalósítása érdekében, amely garantálni fogja az energiabiztonságot, valamint a megfizethető és fenntartható energiát valamennyi polgár és vállalkozás számára; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az energiaunió megvalósítása érdekében, amely garantálni fogja az energiabiztonságot, valamint a megfizethető és fenntartható energiát valamennyi polgár és vállalkozás számára;

| 13. | rámutat az európai éghajlati katasztrófák emberi és gazdasági következményeire; hangsúlyozza, hogy továbbra is kezelni kell az éghajlatváltozás kiváltó okait – biztosítva ugyanakkor iparunk versenyképességét – egy, az energiahatékonyságot is magában foglaló ambiciózus éghajlat-változási stratégia révén; |
| --- | --- |

13.

rámutat az európai éghajlati katasztrófák emberi és gazdasági következményeire; hangsúlyozza, hogy továbbra is kezelni kell az éghajlatváltozás kiváltó okait – biztosítva ugyanakkor iparunk versenyképességét – egy, az energiahatékonyságot is magában foglaló ambiciózus éghajlat-változási stratégia révén;

| 14. | sürgeti ambiciózusabb célkitűzések uniós szinten történő meghatározását az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozóan a 2020 utáni időszakra, összhangban az ENSZ párizsi éghajlat-változási konferenciáján (COP 21) elért megállapodással; |
| --- | --- |

14.

sürgeti ambiciózusabb célkitűzések uniós szinten történő meghatározását az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozóan a 2020 utáni időszakra, összhangban az ENSZ párizsi éghajlat-változási konferenciáján (COP 21) elért megállapodással;

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös energia- és klímadiplomáciai stratégiát a globális aggályok eloszlatására; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös energia- és klímadiplomáciai stratégiát a globális aggályok eloszlatására;

| 16. | kéri a Bizottságot, hogy azonosítsa a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos megszüntetésére irányuló törekvéseket, és ezzel együtt csökkentse ezek lehetséges gazdasági és társadalmi hatásait; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot, hogy azonosítsa a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos megszüntetésére irányuló törekvéseket, és ezzel együtt csökkentse ezek lehetséges gazdasági és társadalmi hatásait;

A menekültek növekvő beáramlására adandó következetes válasz biztosítása

| 17. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak konkrét megoldásokat kell kidolgoznia a menekültügyi vészhelyzet kezelésére, különösen a kiváltó okok kezelése, a migrációs áramlások tranzit- és származási országaival történő együttműködés megerősítése, valamint ezen országok stabilizációját, helyreállítását és fejlesztését biztosító valamennyi rendelkezésre álló szakpolitika és eszköz felhasználása révén; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak konkrét megoldásokat kell kidolgoznia a menekültügyi vészhelyzet kezelésére, különösen a kiváltó okok kezelése, a migrációs áramlások tranzit- és származási országaival történő együttműködés megerősítése, valamint ezen országok stabilizációját, helyreállítását és fejlesztését biztosító valamennyi rendelkezésre álló szakpolitika és eszköz felhasználása révén;

| 18. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve folytassa a szükséges humanitárius segítségnyújtást és biztosítson megfelelő életkörülményeket a menekülttáborokban, összekapcsolva mindezt a hosszabb távú fejlesztési programokkal, különösen az oktatás terén; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve folytassa a szükséges humanitárius segítségnyújtást és biztosítson megfelelő életkörülményeket a menekülttáborokban, összekapcsolva mindezt a hosszabb távú fejlesztési programokkal, különösen az oktatás terén;

| 19. | rámutat arra, hogy az uniós menekültügyi és migrációs politika nem felel meg a célnak, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 80. cikke alapján alapvető újragondolás szükséges; úgy véli, hogy a közös európai menekültügyi rendszer reformja semmiképpen sem vezethet az uniós menekültügyi jogszabályok nyújtotta védelem jelenlegi szintjének csökkenéséhez; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy az uniós menekültügyi és migrációs politika nem felel meg a célnak, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 80. cikke alapján alapvető újragondolás szükséges; úgy véli, hogy a közös európai menekültügyi rendszer reformja semmiképpen sem vezethet az uniós menekültügyi jogszabályok nyújtotta védelem jelenlegi szintjének csökkenéséhez;

| 20. | kéri rendszerszerű és érvényesíthető programok megszervezését a menedékkérők közvetlen áttelepítésére és áthelyezésére; |
| --- | --- |

20.

kéri rendszerszerű és érvényesíthető programok megszervezését a menedékkérők közvetlen áttelepítésére és áthelyezésére;

| 21. | felszólít arra, hogy a menedékkérők fogadására hozzanak létre olyan körülményeket az EU-n belül, amelyek biztosítják a menedékkérők biztonságát, valamint a velük való humánus bánásmódot, különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok szükségleteire; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy elegendő forrást kell garantálni a menekültek munkaerő-piaci integrációjának biztosítására, valamint a menekültek társadalmi befogadására; |
| --- | --- |

21.

felszólít arra, hogy a menedékkérők fogadására hozzanak létre olyan körülményeket az EU-n belül, amelyek biztosítják a menedékkérők biztonságát, valamint a velük való humánus bánásmódot, különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok szükségleteire; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy elegendő forrást kell garantálni a menekültek munkaerő-piaci integrációjának biztosítására, valamint a menekültek társadalmi befogadására;

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy megfelelő uniós gazdasági és jogi migrációs politika kialakítására, amely a diákok, kutatók és magasan képzett munkavállalók számára rendelkezésre álló meglévő eszközökön alapul, valamint – az uniós munkaerőpiacokon megállapított hiányosságok orvoslása érdekében – hosszabb távon állapítson meg általánosabb szabályokat, amelyek irányadóak azon harmadik országbeli állampolgárok beutazására és a tartózkodására nézve, akik munkakeresés céljából érkeznek az EU-ba; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy megfelelő uniós gazdasági és jogi migrációs politika kialakítására, amely a diákok, kutatók és magasan képzett munkavállalók számára rendelkezésre álló meglévő eszközökön alapul, valamint – az uniós munkaerőpiacokon megállapított hiányosságok orvoslása érdekében – hosszabb távon állapítson meg általánosabb szabályokat, amelyek irányadóak azon harmadik országbeli állampolgárok beutazására és a tartózkodására nézve, akik munkakeresés céljából érkeznek az EU-ba;

| 23. | úgy véli, hogy mivel a nemzetközi migráció globális jelenség, amelynek mértéke, összetettsége és hatása egyre inkább nő, az EU-nak és a nemzetközi közösség többi részének felelősséget kell vállalnia ezen a területen; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy mivel a nemzetközi migráció globális jelenség, amelynek mértéke, összetettsége és hatása egyre inkább nő, az EU-nak és a nemzetközi közösség többi részének felelősséget kell vállalnia ezen a területen;

A polgárok biztonsági aggályainak kezelése

| 24. | hangsúlyozza, hogy a belső és külső biztonság egyre szorosabban kapcsolódik egymáshoz; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a belső és külső biztonság egyre szorosabban kapcsolódik egymáshoz;

| 25. | sürgeti a Bizottságot, hogy az Európai Határ- és Parti Őrségre vonatkozó javaslat elfogadását követően biztosítsa annak gyors elindítását, és biztosítsa számára a szükséges emberi és logisztikai kapacitásokat; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a Bizottságot, hogy az Európai Határ- és Parti Őrségre vonatkozó javaslat elfogadását követően biztosítsa annak gyors elindítását, és biztosítsa számára a szükséges emberi és logisztikai kapacitásokat;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség fenyegetéseire válaszul kövesse szorosan nyomon az EU terrorizmus elleni intézkedéseinek – többek között rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a nemzetközi hatóságok közötti, valamint az Europolon és az Eurojuston keresztüli információk időben történő megosztása, a terrorizmus finanszírozására irányuló új trendek visszaszorítására irányuló intézkedések – hatékony átültetését és végrehajtását; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség fenyegetéseire válaszul kövesse szorosan nyomon az EU terrorizmus elleni intézkedéseinek – többek között rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a nemzetközi hatóságok közötti, valamint az Europolon és az Eurojuston keresztüli információk időben történő megosztása, a terrorizmus finanszírozására irányuló új trendek visszaszorítására irányuló intézkedések – hatékony átültetését és végrehajtását;

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy mobilizálja a szakértelmet, valamint a technikai és pénzügyi erőforrásokat annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a bevált gyakorlatok uniós szintű koordinációját és cseréjét az erőszakos szélsőségesség, a terrorista propaganda, valamint a radikális hálózatok és a terrorista szervezetek általi online és offline eszközökön keresztül történő toborzás elleni küzdelem területén, különös tekintettel a megelőzési, beilleszkedési és újrabeilleszkedési stratégiákra; |
| --- | --- |

27.

kéri a Bizottságot, hogy mobilizálja a szakértelmet, valamint a technikai és pénzügyi erőforrásokat annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a bevált gyakorlatok uniós szintű koordinációját és cseréjét az erőszakos szélsőségesség, a terrorista propaganda, valamint a radikális hálózatok és a terrorista szervezetek általi online és offline eszközökön keresztül történő toborzás elleni küzdelem területén, különös tekintettel a megelőzési, beilleszkedési és újrabeilleszkedési stratégiákra;

| 28. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a biztonságra vonatkozóan már elfogadott jogszabályok maradéktalan végrehajtását; megismétli felhívását az EU terrorizmus elleni stratégiájának mélyreható elemzésére, amelynek során felmérik mind az elfogadott intézkedések alkalmazását, mind azok hatékonyságát; elvárja, hogy a Bizottság – figyelembe véve a növekvő terrorfenyegetettséget – szükség szerint frissítse a biztonsági stratégiát; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a biztonságra vonatkozóan már elfogadott jogszabályok maradéktalan végrehajtását; megismétli felhívását az EU terrorizmus elleni stratégiájának mélyreható elemzésére, amelynek során felmérik mind az elfogadott intézkedések alkalmazását, mind azok hatékonyságát; elvárja, hogy a Bizottság – figyelembe véve a növekvő terrorfenyegetettséget – szükség szerint frissítse a biztonsági stratégiát;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő bejelentett javaslatait az Europolon belül működő, a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja megfelelő jogi alapjára, a meglévő információs rendszerek javítására és fejlesztésére, az információs hiányosságok kezelésére, az interoperabilitás előmozdítására, valamint az információk kötelező uniós szintű megosztására, amelyet megfelelő adatvédelmi biztosítékok kísérnek; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő bejelentett javaslatait az Europolon belül működő, a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja megfelelő jogi alapjára, a meglévő információs rendszerek javítására és fejlesztésére, az információs hiányosságok kezelésére, az interoperabilitás előmozdítására, valamint az információk kötelező uniós szintű megosztására, amelyet megfelelő adatvédelmi biztosítékok kísérnek;

A szomszédságpolitikával és a globális rendszerrel kapcsolatos külső fellépések ambiciózus menetrendjének kidolgozása

| 30. | nagyra törő uniós globális stratégiáját szorgalmaz, amelyben az EU geopolitikai szereplővé válik a gyorsan változó világban, és kéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy koherens módon mozdítsa elő az EU valamennyi külső fellépési eszközét egy fokozottabb globális irányítás elérése, a hatékonyabb szabályozással kapcsolatos széles körű konvergencia, nagyobb biztonság és az emberi jogoknak az egész világon történő fokozottabb tiszteletben tartása céljából; hangsúlyozza ezért, hogy ennek érdekében az alábbi kulcsfontosságú elemeket az EU külügyi napirendjének prioritásai közé kell sorolni:






  — | a stabilitás és a jólét előmozdítása az EU szomszédos országaiban olyan kezdeményezések révén, amelyek ösztönzik a fejlődést, a demokráciát, a jó kormányzást és a jogállamiságot, megerősítik a polgári konfliktusmegelőzést és a megbékélést célzó intézkedéseket, a közös biztonság- és védelempolitika terén folytatott tevékenységeket, többek között a NATO megfelelő részvételével, amely azon tagállamok esetében, amelyek a NATO tagjai, továbbra is kollektív védelmük alapja és annak végrehajtási fóruma; |
| --- | --- | --- |

30.

nagyra törő uniós globális stratégiáját szorgalmaz, amelyben az EU geopolitikai szereplővé válik a gyorsan változó világban, és kéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy koherens módon mozdítsa elő az EU valamennyi külső fellépési eszközét egy fokozottabb globális irányítás elérése, a hatékonyabb szabályozással kapcsolatos széles körű konvergencia, nagyobb biztonság és az emberi jogoknak az egész világon történő fokozottabb tiszteletben tartása céljából; hangsúlyozza ezért, hogy ennek érdekében az alábbi kulcsfontosságú elemeket az EU külügyi napirendjének prioritásai közé kell sorolni:

—

a stabilitás és a jólét előmozdítása az EU szomszédos országaiban olyan kezdeményezések révén, amelyek ösztönzik a fejlődést, a demokráciát, a jó kormányzást és a jogállamiságot, megerősítik a polgári konfliktusmegelőzést és a megbékélést célzó intézkedéseket, a közös biztonság- és védelempolitika terén folytatott tevékenységeket, többek között a NATO megfelelő részvételével, amely azon tagállamok esetében, amelyek a NATO tagjai, továbbra is kollektív védelmük alapja és annak végrehajtási fóruma;

| — | a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával a közös biztonság- és védelempolitika megújítása, amely már nem lehet az uniós integrációs folyamat leggyengébb láncszeme; a biztonsági helyzet megköveteli, hogy az európai védelem olyan teljes körű politikává váljon, amely azonos szintű biztonságot nyújt valamennyi tagállamnak, és azonos mértékben figyelembe veszi az őket foglalkoztató létfontosságú biztonsági kérdéseket; a már létező struktúráknak, mechanizmusoknak vagy eszközöknek működő realitássá kell válniuk; |
| --- | --- |

—

a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával a közös biztonság- és védelempolitika megújítása, amely már nem lehet az uniós integrációs folyamat leggyengébb láncszeme; a biztonsági helyzet megköveteli, hogy az európai védelem olyan teljes körű politikává váljon, amely azonos szintű biztonságot nyújt valamennyi tagállamnak, és azonos mértékben figyelembe veszi az őket foglalkoztató létfontosságú biztonsági kérdéseket; a már létező struktúráknak, mechanizmusoknak vagy eszközöknek működő realitássá kell válniuk;

| — | előrehaladás a csatlakozási tárgyalási folyamatban, megerősítve a társadalmi, politikai és gazdasági stabilitást és demokráciát a tagjelölt országokban anélkül, hogy a koppenhágai csatlakozási kritériumok tekintetében engedmények történnének; |
| --- | --- |

—

előrehaladás a csatlakozási tárgyalási folyamatban, megerősítve a társadalmi, politikai és gazdasági stabilitást és demokráciát a tagjelölt országokban anélkül, hogy a koppenhágai csatlakozási kritériumok tekintetében engedmények történnének;

| — | a fejlesztési együttműködési politika hatékonyabbá, koordináltabbá és az EU egyéb külső fellépési eszközeivel koherensebbé tétele; koherencia és következetesség biztosítása a fejlesztéspolitika és a biztonságpolitika között, mivel mindkettő egymással összekapcsolódik, egymástól függenek és egymást kölcsönösen erősítik; |
| --- | --- |

—

a fejlesztési együttműködési politika hatékonyabbá, koordináltabbá és az EU egyéb külső fellépési eszközeivel koherensebbé tétele; koherencia és következetesség biztosítása a fejlesztéspolitika és a biztonságpolitika között, mivel mindkettő egymással összekapcsolódik, egymástól függenek és egymást kölcsönösen erősítik;

| — | a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a politikák fejlesztési célú koherenciájának integrálása az EU külső és belső politikáiba; sürgeti a Bizottságot, hogy számoljon be a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a fenntartható fejlesztési célok végrehajtására, ellenőrzésére, nyomon követésére és integrálására vonatkozó tervéről; |
| --- | --- |

—

a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a politikák fejlesztési célú koherenciájának integrálása az EU külső és belső politikáiba; sürgeti a Bizottságot, hogy számoljon be a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a fenntartható fejlesztési célok végrehajtására, ellenőrzésére, nyomon követésére és integrálására vonatkozó tervéről;

| — | a kereskedelem mint a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség előmozdításának fontos eszköze előmozdítása, valamint az emberi jogokkal és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos uniós normák előmozdítása; az uniós piacvédelmi eszközök korszerűsítése és szigorú alkalmazása, és adott esetben nem szabványos módszerek használata; |
| --- | --- |

—

a kereskedelem mint a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség előmozdításának fontos eszköze előmozdítása, valamint az emberi jogokkal és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos uniós normák előmozdítása; az uniós piacvédelmi eszközök korszerűsítése és szigorú alkalmazása, és adott esetben nem szabványos módszerek használata;

| — | a hibrid fenyegetések elleni küzdelemre vonatkozó megoldások elfogadása, az EU és tagállamai, illetve a partnerországok rezilienciájának megerősítése, különösen az EU szomszédságában; |
| --- | --- |

—

a hibrid fenyegetések elleni küzdelemre vonatkozó megoldások elfogadása, az EU és tagállamai, illetve a partnerországok rezilienciájának megerősítése, különösen az EU szomszédságában;

Méltányos adópolitikák a megfelelő források beszedése érdekében

| 31. | hangsúlyozza, hogy soha nem volt még nagyobb szükség arra, hogy fokozzák az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet, ami a nemzeti költségvetések számára akár 1 billió euró összegű potenciális bevételt jelent; úgy véli, hogy e forrásokat a jövőt szolgáló beruházásokra, a foglalkoztatás fellendítésére és az egyenlőtlenségek csökkentésére lehetne fordítani; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy soha nem volt még nagyobb szükség arra, hogy fokozzák az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet, ami a nemzeti költségvetések számára akár 1 billió euró összegű potenciális bevételt jelent; úgy véli, hogy e forrásokat a jövőt szolgáló beruházásokra, a foglalkoztatás fellendítésére és az egyenlőtlenségek csökkentésére lehetne fordítani;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak továbbra is haladéktalanul fel kell lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a nyereséget azokban az európai országokban adóztassák, amelyekben a tényleges gazdasági tevékenység és értékteremtés folyik; az Uniónak arra kell törekednie, hogy elmozduljon a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap felé, fokozza az adózással összefüggő állami támogatás megsértéseinek kivizsgálására irányuló erőfeszítéseket, alkalmazzon a feltételes adómegállapítások használatára és átláthatóságára vonatkozó közös szabályokat, valamint alkalmazzon pontosan meghatározott közös megközelítést az adóparadicsomok megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak továbbra is haladéktalanul fel kell lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a nyereséget azokban az európai országokban adóztassák, amelyekben a tényleges gazdasági tevékenység és értékteremtés folyik; az Uniónak arra kell törekednie, hogy elmozduljon a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap felé, fokozza az adózással összefüggő állami támogatás megsértéseinek kivizsgálására irányuló erőfeszítéseket, alkalmazzon a feltételes adómegállapítások használatára és átláthatóságára vonatkozó közös szabályokat, valamint alkalmazzon pontosan meghatározott közös megközelítést az adóparadicsomok megszüntetése érdekében;

| 33. | sürgeti a Bizottságot, hogy az adókijátszás és az adókikerülés ellen folytatott küzdelmébe foglalja bele a külső dimenziót, tekintettel többek között az Unióból adózatlanul kivitt nyereségre; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a Bizottságot, hogy az adókijátszás és az adókikerülés ellen folytatott küzdelmébe foglalja bele a külső dimenziót, tekintettel többek között az Unióból adózatlanul kivitt nyereségre;

Az uniós költségvetés megerősítése és a pénzügyi eszközök

| 34. | azon a véleményen van, hogy ahhoz, hogy az Unió képes legyen hatékonyan fellépni, új pénzügyi és költségvetési stratégiára van szüksége; úgy véli, hogy a Bizottságnak ezért a következő elvekre és elemekre épülő intézkedéseket kell javasolnia:






  — | megfelelő források gyors ütemben történő mozgósítása; elkerülhetetlen az Unió finanszírozási rendszerének megreformálása a valódi saját források megerősítése vagy új források bevezetése révén az uniós költségvetés stabilabbá, fenntarthatóbbá és kiszámíthatóbbá tétele érdekében; ugyanakkor fontos a globális fedezet elvének tiszteletben tartása és az átláthatóság javítása; |
| --- | --- | --- |

34.

azon a véleményen van, hogy ahhoz, hogy az Unió képes legyen hatékonyan fellépni, új pénzügyi és költségvetési stratégiára van szüksége; úgy véli, hogy a Bizottságnak ezért a következő elvekre és elemekre épülő intézkedéseket kell javasolnia:

—

megfelelő források gyors ütemben történő mozgósítása; elkerülhetetlen az Unió finanszírozási rendszerének megreformálása a valódi saját források megerősítése vagy új források bevezetése révén az uniós költségvetés stabilabbá, fenntarthatóbbá és kiszámíthatóbbá tétele érdekében; ugyanakkor fontos a globális fedezet elvének tiszteletben tartása és az átláthatóság javítása;

| — | a lehető legjobb eredmények elérése érdekében az uniós költségvetési eszközöket a teljesítményre és a költséghatékonyságra irányuló fokozott figyelemmel kell kezelni, biztosítva egyúttal a megfelelést és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; |
| --- | --- |

—

a lehető legjobb eredmények elérése érdekében az uniós költségvetési eszközöket a teljesítményre és a költséghatékonyságra irányuló fokozott figyelemmel kell kezelni, biztosítva egyúttal a megfelelést és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét;

| — | az Uniónak lépéseket kell tennie, hogy forrásokat hozzon létre a magas ifjúsági és tartós munkanélküliség, valamint a menekültügyi vészhelyzet belső és külső dimenziói jelentette kihívásokra adandó válaszlépésekre; |
| --- | --- |

—

az Uniónak lépéseket kell tennie, hogy forrásokat hozzon létre a magas ifjúsági és tartós munkanélküliség, valamint a menekültügyi vészhelyzet belső és külső dimenziói jelentette kihívásokra adandó válaszlépésekre;

| — | mindössze két évnyi végrehajtási időszak után a többéves pénzügyi keret elérte korlátait; ezen túlmenően, a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata nélkül az Unió költségvetése nem lesz képes sem arra, hogy kezelje a további pénzügyi szükségleteket és új politikai prioritásokat, sem pedig arra, hogy elkerülje egy újabb kifizetési válság kialakulását; felhívja a Bizottságot, hogy 2016 vége előtt terjessze elő a többéves pénzügyi keret működésének felülvizsgálatát, tegyen döntő lépéseket a többéves pénzügyi keret felső határainak áttekintésére, és emelje meg azokat annak érdekében, hogy rugalmasan lehessen reagálni a 2013-ban előre nem látható körülményekre; |
| --- | --- |

—

mindössze két évnyi végrehajtási időszak után a többéves pénzügyi keret elérte korlátait; ezen túlmenően, a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata nélkül az Unió költségvetése nem lesz képes sem arra, hogy kezelje a további pénzügyi szükségleteket és új politikai prioritásokat, sem pedig arra, hogy elkerülje egy újabb kifizetési válság kialakulását; felhívja a Bizottságot, hogy 2016 vége előtt terjessze elő a többéves pénzügyi keret működésének felülvizsgálatát, tegyen döntő lépéseket a többéves pénzügyi keret felső határainak áttekintésére, és emelje meg azokat annak érdekében, hogy rugalmasan lehessen reagálni a 2013-ban előre nem látható körülményekre;

| — | az Európai Stratégiai Beruházási Alapot (ESBA) oly módon kell kezelni, hogy az lehetővé tegye valamennyi tagállam számára, hogy az ESBA-rendelettel összhangban magas szintű stratégiai befektetésbe fogjanak, és biztosítsa, hogy a beruházási támogatás elősegítse a fenntartható gazdaságba és társadalomba való átmenetet; a Bizottság arra irányuló javaslata, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap a következő szakaszban e célkitűzéseken alapuljon; |
| --- | --- |

—

az Európai Stratégiai Beruházási Alapot (ESBA) oly módon kell kezelni, hogy az lehetővé tegye valamennyi tagállam számára, hogy az ESBA-rendelettel összhangban magas szintű stratégiai befektetésbe fogjanak, és biztosítsa, hogy a beruházási támogatás elősegítse a fenntartható gazdaságba és társadalomba való átmenetet; a Bizottság arra irányuló javaslata, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap a következő szakaszban e célkitűzéseken alapuljon;

| — | a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politika hatékony végrehajtásának együtt kell járnia a 2020 utáni időszakra való felkészüléssel, tiszteletben tartva a Szerződésekben meghatározott valódi jellegét, az egységes piac fejlődésében játszott fontos szerepét, valamint a benne rejlő lehetőséget arra, hogy beruházási eszközként az Unió valamennyi régiója számára elérhető legyen; az európai strukturális és beruházási alapok, az Európai Stratégiai Beruházási Alap és egyéb uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiákat meg kell erősíteni azzal a céllal, hogy felgyorsítsa az intelligens, környezetbarát és inkluzív növekedést, hiteles egyensúlyt teremtve a támogatások és a kialakítandó pénzügyi eszközök között, elkerülve a kohéziós politika költségvetésének bárminemű csökkenését; |
| --- | --- |

—

a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politika hatékony végrehajtásának együtt kell járnia a 2020 utáni időszakra való felkészüléssel, tiszteletben tartva a Szerződésekben meghatározott valódi jellegét, az egységes piac fejlődésében játszott fontos szerepét, valamint a benne rejlő lehetőséget arra, hogy beruházási eszközként az Unió valamennyi régiója számára elérhető legyen; az európai strukturális és beruházási alapok, az Európai Stratégiai Beruházási Alap és egyéb uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiákat meg kell erősíteni azzal a céllal, hogy felgyorsítsa az intelligens, környezetbarát és inkluzív növekedést, hiteles egyensúlyt teremtve a támogatások és a kialakítandó pénzügyi eszközök között, elkerülve a kohéziós politika költségvetésének bárminemű csökkenését;

| — | a Bizottságnak javaslatokat kell előterjesztenie a KAP bürokratikus bonyolultságának csökkentése érdekében a mezőgazdasági termelők számára; a Bizottságnak hatékonyabb eszközöket kell kidolgoznia a mezőgazdasági piacokon uralkodó rendkívüli válságok kezelésére; úgy véli, hogy az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdése érdekében uniós szintű keretszabályozásra van szükség, ami biztosítja, hogy az európai mezőgazdasági termelők és fogyasztók tisztességes értékesítési és vásárlási feltételekben részesülhessenek; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak javaslatokat kell előterjesztenie a KAP bürokratikus bonyolultságának csökkentése érdekében a mezőgazdasági termelők számára; a Bizottságnak hatékonyabb eszközöket kell kidolgoznia a mezőgazdasági piacokon uralkodó rendkívüli válságok kezelésére; úgy véli, hogy az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdése érdekében uniós szintű keretszabályozásra van szükség, ami biztosítja, hogy az európai mezőgazdasági termelők és fogyasztók tisztességes értékesítési és vásárlási feltételekben részesülhessenek;

A gazdasági és monetáris unió kiteljesítése

| 35. | ragaszkodik az európai gazdasági kormányzás keretében hozott határozatok tekintetében az uniós jogban foglalt demokratikus elszámoltathatóságra vonatkozó előírások tiszteletben tartásához; |
| --- | --- |

35.

ragaszkodik az európai gazdasági kormányzás keretében hozott határozatok tekintetében az uniós jogban foglalt demokratikus elszámoltathatóságra vonatkozó előírások tiszteletben tartásához;

| 36. | kitart azon véleménye mellett hogy az Uniónak a felfelé irányuló gazdasági és társadalmi konvergenciára kell törekednie, a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaival és az európai szemeszter irányítási keretével teljes összhangban; |
| --- | --- |

36.

kitart azon véleménye mellett hogy az Uniónak a felfelé irányuló gazdasági és társadalmi konvergenciára kell törekednie, a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaival és az európai szemeszter irányítási keretével teljes összhangban;

| 37. | úgy véli, hogy a Bizottságnak következetes módon javítania kell az adósságok, hiányok és a makrogazdasági egyensúlyhiány nyomon követését oly módon, hogy tiszteletben tartsa a Stabilitási és Növekedési Paktumot, és ösztönözze a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést, fokozott figyelemmel az euróövezet összesített költségvetési irányvonalára; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a Bizottságnak következetes módon javítania kell az adósságok, hiányok és a makrogazdasági egyensúlyhiány nyomon követését oly módon, hogy tiszteletben tartsa a Stabilitási és Növekedési Paktumot, és ösztönözze a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést, fokozott figyelemmel az euróövezet összesített költségvetési irányvonalára;

| 38. | úgy véli, hogy az Uniónak javítania kell az európai szemeszter hitelességét, következetességét, nemzeti felelősségvállalását és demokratikus legitimitását annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok végrehajtsák az országspecifikus ajánlásokat, olyan strukturális reformokkal és beruházásokkal, melyek célja gazdaságuk modernizálása és versenyképességük fokozása, a felelősségteljes költségvetési gazdálkodás megvalósítása, valamint az egyenlőtlenségek és az egyensúlyhiány kezelése; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az Uniónak javítania kell az európai szemeszter hitelességét, következetességét, nemzeti felelősségvállalását és demokratikus legitimitását annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok végrehajtsák az országspecifikus ajánlásokat, olyan strukturális reformokkal és beruházásokkal, melyek célja gazdaságuk modernizálása és versenyképességük fokozása, a felelősségteljes költségvetési gazdálkodás megvalósítása, valamint az egyenlőtlenségek és az egyensúlyhiány kezelése;

| 39. | szorgalmazza a szorosabb gazdaságpolitikai koordinációt az euróövezet beruházási hiányosságainak kezelése és a reform-erőfeszítések megerősítése érdekében a versenyképesség növelése és a kereslet fenntartása céljából; |
| --- | --- |

39.

szorgalmazza a szorosabb gazdaságpolitikai koordinációt az euróövezet beruházási hiányosságainak kezelése és a reform-erőfeszítések megerősítése érdekében a versenyképesség növelése és a kereslet fenntartása céljából;

| 40. | úgy véli, hogy a bankuniót ki kell teljesíteni úgy, hogy a kockázatcsökkentő intézkedések szorosan együtt járjanak a kockázatmegosztással; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a bankuniót ki kell teljesíteni úgy, hogy a kockázatcsökkentő intézkedések szorosan együtt járjanak a kockázatmegosztással;

| 41. | megjegyzi, hogy a gazdasági és monetáris unió közös fiskális rendszerének fejlesztésére vonatkozó jelenlegi mérlegelés eredményeit figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy a gazdasági és monetáris unió közös fiskális rendszerének fejlesztésére vonatkozó jelenlegi mérlegelés eredményeit figyelembe kell venni;

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő következetes és jól megalapozott javaslatcsomagot a gazdasági és monetáris uniónak az öt elnök jelentésében meghatározottak szerinti kiteljesítéséről; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő következetes és jól megalapozott javaslatcsomagot a gazdasági és monetáris uniónak az öt elnök jelentésében meghatározottak szerinti kiteljesítéséről;

Az alapvető jogok és a demokrácia erősítése

| 43. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a halmozott válság nemcsak az európai társadalmak kohézióját kezdte ki, hanem megrendítette az európai polgárok demokratikus intézményeikbe vetett hitét uniós, és egyes esetekben nemzeti szinten; ezért úgy véli, hogy Európa legfontosabb feladata az Unió demokratikus legitimitásának növelése és a polgárok érdekeinek szolgálatára vonatkozó képességébe vetett bizalom helyreállítása; |
| --- | --- |

43.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a halmozott válság nemcsak az európai társadalmak kohézióját kezdte ki, hanem megrendítette az európai polgárok demokratikus intézményeikbe vetett hitét uniós, és egyes esetekben nemzeti szinten; ezért úgy véli, hogy Európa legfontosabb feladata az Unió demokratikus legitimitásának növelése és a polgárok érdekeinek szolgálatára vonatkozó képességébe vetett bizalom helyreállítása;

| 44. | emlékeztet arra, hogy megannyi mai kihívás, köztük az éghajlatváltozás, a menekültügy és a migráció, a pénzügyi piacok, a vállalatok ellátási láncai, a terrorista hálózatok, valamint a bukott és „lator” államok kérdése nemzetek feletti probléma, és európai megoldásokat tesz szükségessé, amelyeket a Bizottság és a Parlament teljes körű bevonásával a közösségi módszerrel kell meghatározni; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy megannyi mai kihívás, köztük az éghajlatváltozás, a menekültügy és a migráció, a pénzügyi piacok, a vállalatok ellátási láncai, a terrorista hálózatok, valamint a bukott és „lator” államok kérdése nemzetek feletti probléma, és európai megoldásokat tesz szükségessé, amelyeket a Bizottság és a Parlament teljes körű bevonásával a közösségi módszerrel kell meghatározni;

| 45. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a Szerződések őreként elő kell mozdítania az Unió általános érdekeit (az EUSZ 17. cikke), vagyis a békét, az általa vallott értékeket és népei jólétét (az EUSZ 3. cikke); rámutat arra, hogy a Parlamentnek is saját politikai felelőssége van a tagállamok közötti megosztottság megszüntetésének elősegítésében, az európai polgárok általános érdekeinek védelmében, valamint az európai szinten hozott döntések demokratikus legitimációjának biztosításában; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy minden kezdeményezés – ideértve az Európai Tanács kezdeményezéseit is – megfeleljen a Szerződések rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

45.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a Szerződések őreként elő kell mozdítania az Unió általános érdekeit (az EUSZ 17. cikke), vagyis a békét, az általa vallott értékeket és népei jólétét (az EUSZ 3. cikke); rámutat arra, hogy a Parlamentnek is saját politikai felelőssége van a tagállamok közötti megosztottság megszüntetésének elősegítésében, az európai polgárok általános érdekeinek védelmében, valamint az európai szinten hozott döntések demokratikus legitimációjának biztosításában; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy minden kezdeményezés – ideértve az Európai Tanács kezdeményezéseit is – megfeleljen a Szerződések rendelkezéseinek;

| 46. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az európai intézmények megerősítése érdekében, valamint azért, hogy az uniós polgárokat az európai politikai életben való aktívabb részvételre ösztönözze; felhívja az uniós intézményeket, hogy fűzzék szorosabbra a kapcsolatot a fiatalabb generációkkal és kapcsolódjanak jobban vitafórumjaikhoz; úgy véli, hogy határozottabb lépésekre is van lehetőség, hogy az uniós polgárokat jogaikról tájékoztassák, kiaknázzák az európai polgári kezdeményezésben rejlő lehetőségeket, és hogy az európai ombudsman feladatát megerősítsék; |
| --- | --- |

46.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az európai intézmények megerősítése érdekében, valamint azért, hogy az uniós polgárokat az európai politikai életben való aktívabb részvételre ösztönözze; felhívja az uniós intézményeket, hogy fűzzék szorosabbra a kapcsolatot a fiatalabb generációkkal és kapcsolódjanak jobban vitafórumjaikhoz; úgy véli, hogy határozottabb lépésekre is van lehetőség, hogy az uniós polgárokat jogaikról tájékoztassák, kiaknázzák az európai polgári kezdeményezésben rejlő lehetőségeket, és hogy az európai ombudsman feladatát megerősítsék;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak javaslatokat kellene előterjesztenie a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról, figyelembe véve a Parlament hamarosan várható jelentését; úgy véli, hogy a Bizottságnak továbbra is törekednie kellene arra, hogy az Unió csatlakozzon az emberi jogok európai egyezményéhez (EJEE), figyelembe véve a Bíróság e kérdésről szóló véleményét és kezelve a fennmaradó jogi kihívásokat; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak javaslatokat kellene előterjesztenie a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról, figyelembe véve a Parlament hamarosan várható jelentését; úgy véli, hogy a Bizottságnak továbbra is törekednie kellene arra, hogy az Unió csatlakozzon az emberi jogok európai egyezményéhez (EJEE), figyelembe véve a Bíróság e kérdésről szóló véleményét és kezelve a fennmaradó jogi kihívásokat;

| 48. | felhívja az uniós intézményeket, hogy törekedjenek a lehető legnagyobb fokú átláthatósági, elszámoltathatósági és feddhetetlenségi normákra, valamint harcoljanak az összeférhetetlenségek ellen; |
| --- | --- |

48.

felhívja az uniós intézményeket, hogy törekedjenek a lehető legnagyobb fokú átláthatósági, elszámoltathatósági és feddhetetlenségi normákra, valamint harcoljanak az összeférhetetlenségek ellen;

| 49. | elkötelezett amellett, hogy minden rendelkezésére álló eszközt és forrást hajtóerőként használjon az Európai Unió reformja felé vezető megújított demokratikus folyamat során; |
| --- | --- |

49.

elkötelezett amellett, hogy minden rendelkezésére álló eszközt és forrást hajtóerőként használjon az Európai Unió reformja felé vezető megújított demokratikus folyamat során;

o

o o

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0294.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/123

---

P8_TA(2016)0313

Japán döntése a bálnavadászat újrakezdéséről a 2015–2016-os idényben

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása a bálnavadászat 2015–2016-os szezonban történő újrakezdésére vonatkozó japán döntésről (2016/2600(RSP))

(2018/C 101/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottságnak a kereskedelmi célú bálnavadászat vonatkozásában zéró fogási kvótáról szóló, 1986-ban hatályba lépett megállapodására (a „moratórium”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottságnak a kereskedelmi célú bálnavadászat vonatkozásában zéró fogási kvótáról szóló, 1986-ban hatályba lépett megállapodására (a „moratórium”),

| — | tekintettel a 2014. szeptemberében rendezett 65. ülésén a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság által elfogadott 2014-5. sz. határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. szeptemberében rendezett 65. ülésén a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság által elfogadott 2014-5. sz. határozatra,

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezménykeretében elfogadott, a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célkitűzésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezménykeretében elfogadott, a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célkitűzésekre,

| — | tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (élőhelyvédelmi irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (élőhelyvédelmi irányelv) (1),

| — | tekintettel a bálnavadászattal kapcsolatos közösségi fellépésről szóló 2009. február 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bálnavadászattal kapcsolatos közösségi fellépésről szóló 2009. február 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Nemzetközi Bíróság 2014. március 31-i, a Déli-sarkvidéken folytatott bálnavadászat ügyében hozott ítéletére (Ausztrália kontra Japán: Új-Zéland intervenciója), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Bíróság 2014. március 31-i, a Déli-sarkvidéken folytatott bálnavadászat ügyében hozott ítéletére (Ausztrália kontra Japán: Új-Zéland intervenciója),

| — | tekintettel az Unió által 2015 decemberében aláírt, a déli-óceáni bálnavadászatnak a tudományos kutatási célú új bálnavadászati program (NEWREP-A) keretében történő, Japán általi újraindításával kapcsolatos demarsra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió által 2015 decemberében aláírt, a déli-óceáni bálnavadászatnak a tudományos kutatási célú új bálnavadászati program (NEWREP-A) keretében történő, Japán általi újraindításával kapcsolatos demarsra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a bálnaállományok kihalásának megakadályozása és helyreállításuk lehetővé tétele érdekében a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) 1982-ben moratóriumot fogadott el valamennyi kereskedelmi célú bálnavadászat tekintetében, amely még mindig hatályban van; mivel a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezmény egyedi rendelkezéseket tartalmaz, melyek lehetővé teszik korlátozott számú bálna szigorúan tudományos céllal történő vadászatát, és ez „különleges engedéllyel történő bálnavadászat” néven ismert; |
| --- | --- |

A.

mivel a bálnaállományok kihalásának megakadályozása és helyreállításuk lehetővé tétele érdekében a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) 1982-ben moratóriumot fogadott el valamennyi kereskedelmi célú bálnavadászat tekintetében, amely még mindig hatályban van; mivel a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezmény egyedi rendelkezéseket tartalmaz, melyek lehetővé teszik korlátozott számú bálna szigorúan tudományos céllal történő vadászatát, és ez „különleges engedéllyel történő bálnavadászat” néven ismert;

| B. | mivel a moratórium ellenére számos országban továbbra is folyik a kereskedelmi célú bálnavadászat gyakorlata; mivel a moratórium bevezetése óta a különleges engedéllyel történő, állítólagosan tudományos célú bálnavadászat során leölt állatok száma valójában nőtt; mivel Japán évtizedek óta folytat ilyen különleges engedélyhez kötött bálnavadászatot; |
| --- | --- |

B.

mivel a moratórium ellenére számos országban továbbra is folyik a kereskedelmi célú bálnavadászat gyakorlata; mivel a moratórium bevezetése óta a különleges engedéllyel történő, állítólagosan tudományos célú bálnavadászat során leölt állatok száma valójában nőtt; mivel Japán évtizedek óta folytat ilyen különleges engedélyhez kötött bálnavadászatot;

| C. | mivel az 1986-ban hatályba lépett nemzetközi tiltás ellenére Japán folytatta a bálnavadászatot, és 2014-ig több mint 20 000 bálnát (3) ölt le; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1986-ban hatályba lépett nemzetközi tiltás ellenére Japán folytatta a bálnavadászatot, és 2014-ig több mint 20 000 bálnát (3) ölt le;

| D. | mivel a bálnavadászat komoly szenvedést okoz az egyes állatoknak, és veszélyezteti a bálnapopulációk egészének védettségi helyzetét; |
| --- | --- |

D.

mivel a bálnavadászat komoly szenvedést okoz az egyes állatoknak, és veszélyezteti a bálnapopulációk egészének védettségi helyzetét;

| E. | mivel valamennyi nagy bálnafaj szerepel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) I. mellékletében; |
| --- | --- |

E.

mivel valamennyi nagy bálnafaj szerepel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) I. mellékletében;

| F. | mivel 2014. március 31-i ítéletében az NB elrendelte a Japánban a JARPA II program alapján folytatott éves bálnavadászat felfüggesztését, a„tudományos érték hiányára” hivatkozva, valamint azért, mert a kiadott engedélyeket Japán állításaival ellentétben nem tudományos kutatás céljaira használták; |
| --- | --- |

F.

mivel 2014. március 31-i ítéletében az NB elrendelte a Japánban a JARPA II program alapján folytatott éves bálnavadászat felfüggesztését, a„tudományos érték hiányára” hivatkozva, valamint azért, mert a kiadott engedélyeket Japán állításaival ellentétben nem tudományos kutatás céljaira használták;

| G. | mivel a tudományos engedélyek lehetővé teszik a bálnahús értékesítését vagy felajánlását, holott a tudományos szükségletek tökéletesen ártalmatlan alternatívákkal is kielégíthetők; mivel a tudósok anélkül, hogy leölnék a bálnákat, DNS-mintavétellel és a távolból történő megfigyeléssel szert tehetnek a bálnákkal kapcsolatos ismeretekre; |
| --- | --- |

G.

mivel a tudományos engedélyek lehetővé teszik a bálnahús értékesítését vagy felajánlását, holott a tudományos szükségletek tökéletesen ártalmatlan alternatívákkal is kielégíthetők; mivel a tudósok anélkül, hogy leölnék a bálnákat, DNS-mintavétellel és a távolból történő megfigyeléssel szert tehetnek a bálnákkal kapcsolatos ismeretekre;

| H. | mivel 2015 októberében Japán nyilatkozatott tett az ENSZ számára, melyben elismeri az NB joghatóságát, kivéve a tengerek biológiai erőforrásainak kutatása, megőrzése, kezelése vagy kiaknázása miatt vagy azzal kapcsolatban felmerülő viták tekintetében, kifejezetten kizárva azt, hogy az NB a jövőben vitathassa Japán különleges engedéllyel történő bálnavadászatra irányuló programját; |
| --- | --- |

H.

mivel 2015 októberében Japán nyilatkozatott tett az ENSZ számára, melyben elismeri az NB joghatóságát, kivéve a tengerek biológiai erőforrásainak kutatása, megőrzése, kezelése vagy kiaknázása miatt vagy azzal kapcsolatban felmerülő viták tekintetében, kifejezetten kizárva azt, hogy az NB a jövőben vitathassa Japán különleges engedéllyel történő bálnavadászatra irányuló programját;

| I. | mivel 2015 novemberében a japán halászati ügynökség arról tájékoztatta a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottságot, hogy a tudományos kutatási célú új bálnavadászati program (NEWREP-A) alapján újrakezdi a bálnavadászatot; |
| --- | --- |

I.

mivel 2015 novemberében a japán halászati ügynökség arról tájékoztatta a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottságot, hogy a tudományos kutatási célú új bálnavadászati program (NEWREP-A) alapján újrakezdi a bálnavadászatot;

| J. | mivel Japán már több éve részt vesz a bálnahús és a bálnából készült termékek kereskedelmében, annak ellenére, hogy az emlős szerepel a CITES egyezmény I. mellékletében; |
| --- | --- |

J.

mivel Japán már több éve részt vesz a bálnahús és a bálnából készült termékek kereskedelmében, annak ellenére, hogy az emlős szerepel a CITES egyezmény I. mellékletében;

| K. | mivel a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság tudósokból álló szakértői testülete, amely megvitatta és felülvizsgálta a NEWREP-A programot, megállapította, hogy a javaslat nem bizonyította a halált okozó mintavétel szükségességét a kitűzött célok eléréséhez; |
| --- | --- |

K.

mivel a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság tudósokból álló szakértői testülete, amely megvitatta és felülvizsgálta a NEWREP-A programot, megállapította, hogy a javaslat nem bizonyította a halált okozó mintavétel szükségességét a kitűzött célok eléréséhez;

| L. | mivel elsődleges célként a biológiai sokszínűség védelmét kell kitűzni, beleértve ebbe a fajok megőrzését, mivel a bálnák (és a delfinek) vonatkozásában a közösségi álláspontot meghatározó uniós élőhelyvédelmi irányelv nem engedélyezi a kereskedelmi célú bálnavadászat újrakezdését egyetlen bálnaállomány tekintetében sem az Európai Unió vizein; |
| --- | --- |

L.

mivel elsődleges célként a biológiai sokszínűség védelmét kell kitűzni, beleértve ebbe a fajok megőrzését, mivel a bálnák (és a delfinek) vonatkozásában a közösségi álláspontot meghatározó uniós élőhelyvédelmi irányelv nem engedélyezi a kereskedelmi célú bálnavadászat újrakezdését egyetlen bálnaállomány tekintetében sem az Európai Unió vizein;

| M. | mivel az Unió és tagállamai bírálták Japánt a bálnavadászat újrakezdése miatt, továbbá azért, mert Japán nem tartja kellően tiszteletben a Nemzetközi Bíróság 2014. évi véleményében foglalt iránymutatást; mivel 2015 decemberében csatlakoztak Új-Zélandhoz a japán kormány elleni demars keretében; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió és tagállamai bírálták Japánt a bálnavadászat újrakezdése miatt, továbbá azért, mert Japán nem tartja kellően tiszteletben a Nemzetközi Bíróság 2014. évi véleményében foglalt iránymutatást; mivel 2015 decemberében csatlakoztak Új-Zélandhoz a japán kormány elleni demars keretében;

| N. | mivel Japán az Unió stratégiai partnere, és a kétoldalú kapcsolat olyan közös értékeken alapul, mint például a hatékony multilateralizmusba és a szabályokon alapuló nemzetközi rendbe vetett szilárd hit; |
| --- | --- |

N.

mivel Japán az Unió stratégiai partnere, és a kétoldalú kapcsolat olyan közös értékeken alapul, mint például a hatékony multilateralizmusba és a szabályokon alapuló nemzetközi rendbe vetett szilárd hit;

| O. | mivel az Unió jelenleg stratégiai partnerségi megállapodásra és szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokat folytat Japánnal; |
| --- | --- |

O.

mivel az Unió jelenleg stratégiai partnerségi megállapodásra és szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokat folytat Japánnal;

| 1. | felszólítja Japánt, hogy állítsa le bálnavadász-tevékenységeit, és tartsa be az IWC következtetéseit; |
| --- | --- |

1.

felszólítja Japánt, hogy állítsa le bálnavadász-tevékenységeit, és tartsa be az IWC következtetéseit;

| 2. | határozottan támogatja a kereskedelmi bálnavadászatra vonatkozó általános moratórium fenntartását és a bálnából készült termékek nemzetközi kereskedelmére vonatkozó tilalmat; sürgeti az indokolatlan „tudományos célú bálnavadászat” megszüntetését, illetve támogatja jelentős méretű óceáni és tengeri térségek menedékhelyekké történő kijelölését, ahol mindennemű bálnavadászat határozatlan ideig tilos; |
| --- | --- |

2.

határozottan támogatja a kereskedelmi bálnavadászatra vonatkozó általános moratórium fenntartását és a bálnából készült termékek nemzetközi kereskedelmére vonatkozó tilalmat; sürgeti az indokolatlan „tudományos célú bálnavadászat” megszüntetését, illetve támogatja jelentős méretű óceáni és tengeri térségek menedékhelyekké történő kijelölését, ahol mindennemű bálnavadászat határozatlan ideig tilos;

| 3. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bálnavadászatnak a NEWREP-A program keretében történő újrakezdése 333 csukabálna – köztük 200 vemhes nőstény – leölését tette lehetővé a Déli-óceánban a 2015–2016-os szezonban, továbbá hogy Japán közel 4 000 bálna leölését tervezi a teljes 12 éves időszak során; |
| --- | --- |

3.

komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bálnavadászatnak a NEWREP-A program keretében történő újrakezdése 333 csukabálna – köztük 200 vemhes nőstény – leölését tette lehetővé a Déli-óceánban a 2015–2016-os szezonban, továbbá hogy Japán közel 4 000 bálna leölését tervezi a teljes 12 éves időszak során;

| 4. | helyteleníti, hogy a bálnavadászat újrakezdésével Japán egyértelműen semmibe veszi a Nemzetközi Bíróság ítéletét; úgy véli, hogy vadászatok ezért sértik az IWC normáit, és aláássák a biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelmét; hangsúlyozza, hogy a valódi tudományos kutatáshoz nincs szükség a bálnák nagyarányú és rendszeres leölésére; |
| --- | --- |

4.

helyteleníti, hogy a bálnavadászat újrakezdésével Japán egyértelműen semmibe veszi a Nemzetközi Bíróság ítéletét; úgy véli, hogy vadászatok ezért sértik az IWC normáit, és aláássák a biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelmét; hangsúlyozza, hogy a valódi tudományos kutatáshoz nincs szükség a bálnák nagyarányú és rendszeres leölésére;

| 5. | üdvözli, hogy az Unió csatlakozott a demarshoz, hogy ezzel Japán tudtára adja komoly aggodalmait; felszólítja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ-t) és a Tanácsot, hogy szorgalmazza, hogy Japán teljesítse a tengeri emlősök védelmével kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az Unió csatlakozott a demarshoz, hogy ezzel Japán tudtára adja komoly aggodalmait; felszólítja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ-t) és a Tanácsot, hogy szorgalmazza, hogy Japán teljesítse a tengeri emlősök védelmével kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeit;

| 6. | sajnálja, hogy Japán a diplomáciai demars és a széles körű nemzetközi tiltakozás ellenére nem vizsgálta felül döntését; sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy tegyenek meg mindent a kérdés politikai párbeszéd révén és az IWC segítségével történő megoldása érdekében; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy Japán a diplomáciai demars és a széles körű nemzetközi tiltakozás ellenére nem vizsgálta felül döntését; sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy tegyenek meg mindent a kérdés politikai párbeszéd révén és az IWC segítségével történő megoldása érdekében;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy a gyakorlat felszámolása érdekében folyamatosan folytassanak párbeszédet Japánnal az állítólagosan tudományos célú bálnavadászat kérdéséről, kétoldalú és többoldalú csatornákon keresztül; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy a gyakorlat felszámolása érdekében folyamatosan folytassanak párbeszédet Japánnal az állítólagosan tudományos célú bálnavadászat kérdéséről, kétoldalú és többoldalú csatornákon keresztül;

| 8. | támogatja az IWC 2014-5. sz. határozatát, melynek értelmében előzetes nemzetközi – többek között az IWC tudományos bizottsága általi – felülvizsgálat nélkül nem adható ki további bálnavadászati engedély; sürgeti az IWC-t, hogy az NB ítéletét építse be munkagyakorlatába, és szabályait annak megfelelően igazítsa ki; felhívja a figyelmet arra, hogy sürgősen lépéseket kell tenni az IWC e tekintetben történő megerősítése érdekében, és felszólítja a tagállamokat, hogy az IWC következő, októberben megrendezendő ülésén sürgessék a szükséges határozatok meghozatalát; |
| --- | --- |

8.

támogatja az IWC 2014-5. sz. határozatát, melynek értelmében előzetes nemzetközi – többek között az IWC tudományos bizottsága általi – felülvizsgálat nélkül nem adható ki további bálnavadászati engedély; sürgeti az IWC-t, hogy az NB ítéletét építse be munkagyakorlatába, és szabályait annak megfelelően igazítsa ki; felhívja a figyelmet arra, hogy sürgősen lépéseket kell tenni az IWC e tekintetben történő megerősítése érdekében, és felszólítja a tagállamokat, hogy az IWC következő, októberben megrendezendő ülésén sürgessék a szükséges határozatok meghozatalát;

| 9. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy amikor az IWC 2016 októberében sorra kerülő 66. ülése után elkészítik a bálnavadászatra vonatkozó frissített uniós közös álláspont tervezetét, olyan megközelítést alkalmazzanak, amely legalább annyira elővigyázatos, mint a jelenlegi közös álláspont (A Tanács határozata a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezménynek és jegyzékének módosításaira vonatkozóan az Európai Unió nevében, a hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően, a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság következő három ülésén képviselendő álláspont meghatározásáról – 2011/0221(NLE)); |
| --- | --- |

9.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy amikor az IWC 2016 októberében sorra kerülő 66. ülése után elkészítik a bálnavadászatra vonatkozó frissített uniós közös álláspont tervezetét, olyan megközelítést alkalmazzanak, amely legalább annyira elővigyázatos, mint a jelenlegi közös álláspont (A Tanács határozata a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezménynek és jegyzékének módosításaira vonatkozóan az Európai Unió nevében, a hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően, a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság következő három ülésén képviselendő álláspont meghatározásáról – 2011/0221(NLE));

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Japán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Japán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(2)  HL C 76. E, 2010.3.25., 46. o.

(3)  https://iwc.int/total-catches

---

2016. július 7., csütörtök

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/126 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/126

---

P8_TA(2016)0314

Az albínó személyek helyzete Afrikában és különösen Malawiban

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása az Afrikában, és különösen a Malawiban élő albínó személyek helyzetéről (2016/2807(RSP))

(2018/C 101/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az albínók ellen Tanzániában elkövetett gyilkosságokról szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az albínók ellen Tanzániában elkövetett gyilkosságokról szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az albínó személyek emberi jogainak érvényesülésével foglalkozó független ENSZ-szakértő 2016. január 18-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az albínó személyek emberi jogainak érvényesülésével foglalkozó független ENSZ-szakértő 2016. január 18-i jelentésére,

| — | tekintettel az albinizmus nemzetközi napjáról szóló, 2015. június 13-i uniós sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az albinizmus nemzetközi napjáról szóló, 2015. június 13-i uniós sajtóközleményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az albinizmus nemzetközi napjáról szóló, 2014. december 18-i 69/170 sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az albinizmus nemzetközi napjáról szóló, 2014. december 18-i 69/170 sz. határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának 2013. november 5-i, az albínó személyek elleni támadások és diszkrimináció megakadályozásáról szóló 263. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának 2013. november 5-i, az albínó személyek elleni támadások és diszkrimináció megakadályozásáról szóló 263. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2013. június 13-i, az albínó személyek elleni támadásokról és diszkriminációról szóló 23/13 sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2013. június 13-i, az albínó személyek elleni támadásokról és diszkriminációról szóló 23/13 sz. határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló nyilatkozatára (1992. december 18.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló nyilatkozatára (1992. december 18.),

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel a Cotonou-i Partnerségi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonou-i Partnerségi Megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az albinizmus veleszületett rendellenesség, amely világszerte minden 20 000 emberből egyet érint; mivel ez az arány jóval magasabb a szubszaharai országokban, és Tanzánia, Malawi és Burundi azon országok közé tartoznak, ahol a legmagasabb az albínó személyek aránya; |
| --- | --- |

A.

mivel az albinizmus veleszületett rendellenesség, amely világszerte minden 20 000 emberből egyet érint; mivel ez az arány jóval magasabb a szubszaharai országokban, és Tanzánia, Malawi és Burundi azon országok közé tartoznak, ahol a legmagasabb az albínó személyek aránya;

| B. | mivel az albínó személyek az üldöztetés és az emberi jogi jogsértések néhány legszélsőségesebb formájával szembesülnek, amelyek a széles körű társadalmi diszkriminációtól, a verbális kirekesztéstől és a közszolgáltatásokból való kirekesztéstől egészen a gyilkosságokig, az emberrablásokig, a nemi erőszakig és a megcsonkításig terjednek; mivel az emberi jogi megfigyelők csak 2015-ben 448 albínókkal szembeni támadást jelentettek 25 afrikai országból; mivel igen valószínű, hogy a számokat alulbecsülik, mivel a hatóságok nem mindig követik figyelemmel és nem dokumentálják az ilyen bűncselekményeket, illetve nem rendelkeznek az alapos nyomozásokhoz szükséges kapacitással és forrásokkal; |
| --- | --- |

B.

mivel az albínó személyek az üldöztetés és az emberi jogi jogsértések néhány legszélsőségesebb formájával szembesülnek, amelyek a széles körű társadalmi diszkriminációtól, a verbális kirekesztéstől és a közszolgáltatásokból való kirekesztéstől egészen a gyilkosságokig, az emberrablásokig, a nemi erőszakig és a megcsonkításig terjednek; mivel az emberi jogi megfigyelők csak 2015-ben 448 albínókkal szembeni támadást jelentettek 25 afrikai országból; mivel igen valószínű, hogy a számokat alulbecsülik, mivel a hatóságok nem mindig követik figyelemmel és nem dokumentálják az ilyen bűncselekményeket, illetve nem rendelkeznek az alapos nyomozásokhoz szükséges kapacitással és forrásokkal;

| C. | mivel az albínó személyeket Afrikában fenyegető legnagyobb veszélyt a széles körben elterjedt babonák és az ilyen személyek állapotával kapcsolatos félrevezető hiedelmek jelentik, többek között az a tévhit, hogy az albínó személyek varázserővel rendelkeznek, és amelyek eredményeként bűnbandák és csempészek rendszeresen gyilkolnak meg albínókat azok testrészeiért, amelyekről azt hiszik, hogy szerencsét, egészséget és gazdagságot hoznak; mivel számos országban előfordult, hogy megnyitották az albínó személyek sírjait, és ellopták a csontokat és egyes testrészeket; |
| --- | --- |

C.

mivel az albínó személyeket Afrikában fenyegető legnagyobb veszélyt a széles körben elterjedt babonák és az ilyen személyek állapotával kapcsolatos félrevezető hiedelmek jelentik, többek között az a tévhit, hogy az albínó személyek varázserővel rendelkeznek, és amelyek eredményeként bűnbandák és csempészek rendszeresen gyilkolnak meg albínókat azok testrészeiért, amelyekről azt hiszik, hogy szerencsét, egészséget és gazdagságot hoznak; mivel számos országban előfordult, hogy megnyitották az albínó személyek sírjait, és ellopták a csontokat és egyes testrészeket;

| D. | mivel Malawiban, ahol a becslések szerint 10 000 albínó él, a rendőrség 69 támadásról számolt be 2014 novembere óta, és ezek közül 18 gyilkosság volt; mivel 2016 áprilisában négy ember vesztette életét, köztük egy kétéves gyermek, ami miatt a hatóságok „veszélyeztetett fajnak” minősítették az albínókat; |
| --- | --- |

D.

mivel Malawiban, ahol a becslések szerint 10 000 albínó él, a rendőrség 69 támadásról számolt be 2014 novembere óta, és ezek közül 18 gyilkosság volt; mivel 2016 áprilisában négy ember vesztette életét, köztük egy kétéves gyermek, ami miatt a hatóságok „veszélyeztetett fajnak” minősítették az albínókat;

| E. | mivel Malawi elnöke, Peter Mutharika, nemrégiben nyilvánosan elítélte a közelmúltbeli támadásokat; |
| --- | --- |

E.

mivel Malawi elnöke, Peter Mutharika, nemrégiben nyilvánosan elítélte a közelmúltbeli támadásokat;

| F. | mivel Malawi mellett több más kelet-afrikai országban is támadásokra került sor albínó személyek ellen, például Tanzániában, Burundiban, Kenyában és Mozambikban; |
| --- | --- |

F.

mivel Malawi mellett több más kelet-afrikai országban is támadásokra került sor albínó személyek ellen, például Tanzániában, Burundiban, Kenyában és Mozambikban;

| G. | mivel az albínó nők és gyermekek különösen ki vannak szolgáltatva a társadalmi kirekesztésnek; mivel az albínó nők gyakran célpontjai a szexuális erőszaknak, hiszen széles körben elterjedt nézet, hogy az albínó nőkkel folytatott szexuális kapcsolat gyógyíthatja HIV/AIDS betegséget, és mivel az albínó gyermeket szülő nőket kirekesztik a munkahelyeken, és hátrányosan megkülönböztetik őket; mivel a rituális támadások áldozatainak jelentős része gyermek, akiket szüleik nagy eséllyel magukra hagynak; mivel a támadásoktól való félelem azt eredményezte, hogy iskoláskorú gyermekek nem élhetnek az oktatáshoz való jogukkal; |
| --- | --- |

G.

mivel az albínó nők és gyermekek különösen ki vannak szolgáltatva a társadalmi kirekesztésnek; mivel az albínó nők gyakran célpontjai a szexuális erőszaknak, hiszen széles körben elterjedt nézet, hogy az albínó nőkkel folytatott szexuális kapcsolat gyógyíthatja HIV/AIDS betegséget, és mivel az albínó gyermeket szülő nőket kirekesztik a munkahelyeken, és hátrányosan megkülönböztetik őket; mivel a rituális támadások áldozatainak jelentős része gyermek, akiket szüleik nagy eséllyel magukra hagynak; mivel a támadásoktól való félelem azt eredményezte, hogy iskoláskorú gyermekek nem élhetnek az oktatáshoz való jogukkal;

| H. | mivel a tanzániai kormány komoly és konkrét lépéseket tett annak érdekében, hogy visszaszorítsa a boszorkányságot az országban, ideértve a hagyományos gyógyítók engedélyeinek felfüggesztését és számos boszorkánydoktor letartóztatását; mivel a tanzániai elnök 2008-ben kinevezte az első albínó parlamenti képviselőt, 2015 decemberében pedig az első albínó miniszterhelyettest; |
| --- | --- |

H.

mivel a tanzániai kormány komoly és konkrét lépéseket tett annak érdekében, hogy visszaszorítsa a boszorkányságot az országban, ideértve a hagyományos gyógyítók engedélyeinek felfüggesztését és számos boszorkánydoktor letartóztatását; mivel a tanzániai elnök 2008-ben kinevezte az első albínó parlamenti képviselőt, 2015 decemberében pedig az első albínó miniszterhelyettest;

| I. | mivel, annak ellenére, hogy a nemzetközi közvélemény egyre jobban odafigyel e kérdésre, továbbá az érintett országokban elfogadott új jogszabályok dacára továbbra is csak nagyon kis számban sikerül elfogni és elítélni az elkövetőket, és számos afrikai országban továbbra is büntetlenül kerül sor ilyen bűncselekményekre és kínzásokra; |
| --- | --- |

I.

mivel, annak ellenére, hogy a nemzetközi közvélemény egyre jobban odafigyel e kérdésre, továbbá az érintett országokban elfogadott új jogszabályok dacára továbbra is csak nagyon kis számban sikerül elfogni és elítélni az elkövetőket, és számos afrikai országban továbbra is büntetlenül kerül sor ilyen bűncselekményekre és kínzásokra;

| J. | mivel 2016. március 1-jén Malawi déli részén a feldühödött tömeg meglincselt és felgyújtott hét állítólagos „albínóvadászt”; mivel Malawi rendőrparancsnoka tűzparancsot adott ki minden olyan személy ellen, akit tetten érnek albínók elrablásában; |
| --- | --- |

J.

mivel 2016. március 1-jén Malawi déli részén a feldühödött tömeg meglincselt és felgyújtott hét állítólagos „albínóvadászt”; mivel Malawi rendőrparancsnoka tűzparancsot adott ki minden olyan személy ellen, akit tetten érnek albínók elrablásában;

| K. | mivel az albínókkal szembeni megkülönböztetés, zaklatás és megbélyegzés következtében több száz ember kényszerült ideiglenes szállásokon menedéket keresni; mivel ez a helyzet fokozta az albínó személyek kiszolgáltatottságát és biztonsághiányát, továbbá korlátozza hozzáférésüket olyan alapvető szolgáltatásokhoz, mint az egészségügy és az oktatás, valamint korlátozza foglalkoztatási lehetőségeiket és társadalomban való részvételüket; |
| --- | --- |

K.

mivel az albínókkal szembeni megkülönböztetés, zaklatás és megbélyegzés következtében több száz ember kényszerült ideiglenes szállásokon menedéket keresni; mivel ez a helyzet fokozta az albínó személyek kiszolgáltatottságát és biztonsághiányát, továbbá korlátozza hozzáférésüket olyan alapvető szolgáltatásokhoz, mint az egészségügy és az oktatás, valamint korlátozza foglalkoztatási lehetőségeiket és társadalomban való részvételüket;

| L. | mivel ez a diszkrimináció egész életen át tartó traumát és pszichoszociális problémákat okozhat, továbbá hatalmas nyugtalanságot és félelmet kelt az albínó közösségen belül; mivel az albínó személyek általában több nehézséggel szembesülnek a megfelelő egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés tekintetében, ideértve a bőrrák megelőzését is; |
| --- | --- |

L.

mivel ez a diszkrimináció egész életen át tartó traumát és pszichoszociális problémákat okozhat, továbbá hatalmas nyugtalanságot és félelmet kelt az albínó közösségen belül; mivel az albínó személyek általában több nehézséggel szembesülnek a megfelelő egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés tekintetében, ideértve a bőrrák megelőzését is;

| M. | mivel 2015 márciusában az ENSZ kinevezte az albínó személyek emberi jogainak érvényesülésével foglalkozó első független szakértőjét, és június 13-át hivatalosan az albinizmus nemzetközi napjává nyilvánította; |
| --- | --- |

M.

mivel 2015 márciusában az ENSZ kinevezte az albínó személyek emberi jogainak érvényesülésével foglalkozó első független szakértőjét, és június 13-át hivatalosan az albinizmus nemzetközi napjává nyilvánította;

| N. | mivel 2016 júniusában az ENSZ támogatásával sor került az afrikai albinizmussal kapcsolatos cselekvés első regionális fórumára, amely rögzítette az albínókkal szemben elkövetett emberi jogi jogsértések elleni konkrét, egyszerű és hatékony lépések ütemtervét; |
| --- | --- |

N.

mivel 2016 júniusában az ENSZ támogatásával sor került az afrikai albinizmussal kapcsolatos cselekvés első regionális fórumára, amely rögzítette az albínókkal szemben elkövetett emberi jogi jogsértések elleni konkrét, egyszerű és hatékony lépések ütemtervét;

| O. | mivel az EU figyelemfelkeltő kampányokat szervezett a közvélemény ezzel kapcsolatos tudatosságának fokozása céljából, és támogatta a civil társadalmi szervezetek bevonását, illetve a helyi hatóságok kapacitásépítési erőfeszítéseit az albínók elleni gyilkosságok megfékezése céljából; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU figyelemfelkeltő kampányokat szervezett a közvélemény ezzel kapcsolatos tudatosságának fokozása céljából, és támogatta a civil társadalmi szervezetek bevonását, illetve a helyi hatóságok kapacitásépítési erőfeszítéseit az albínók elleni gyilkosságok megfékezése céljából;

| 1. | emlékeztet, hogy az albínó személyeknek ugyanúgy joguk van a félelem nélküli élethez, mint bárki másnak, ahogyan azt Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatának 2. és 3. cikke kimondja; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet, hogy az albínó személyeknek ugyanúgy joguk van a félelem nélküli élethez, mint bárki másnak, ahogyan azt Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatának 2. és 3. cikke kimondja;

| 2. | rendkívül aggasztónak tartja az afrikai albínókat fenyegető folyamatos és széles körű megkülönböztetést és üldöztetést, különösen azt követően, hogy Malawiban a közelmúltban fokozódott az erőszak; határozottan elítéli az albínó személyek által elszenvedett gyilkosságokat, emberrablásokat, csonkításokat és egyéb embertelen és megalázó bánásmódot, és részvétéről és szolidaritásáról biztosítja az áldozatok családtagjait; elítéli továbbá az albínók testrészeivel való spekulatív kereskedést; |
| --- | --- |

2.

rendkívül aggasztónak tartja az afrikai albínókat fenyegető folyamatos és széles körű megkülönböztetést és üldöztetést, különösen azt követően, hogy Malawiban a közelmúltban fokozódott az erőszak; határozottan elítéli az albínó személyek által elszenvedett gyilkosságokat, emberrablásokat, csonkításokat és egyéb embertelen és megalázó bánásmódot, és részvétéről és szolidaritásáról biztosítja az áldozatok családtagjait; elítéli továbbá az albínók testrészeivel való spekulatív kereskedést;

| 3. | sajnálatát fejezi ki az említett eseményeket övező hallgatás és tétlenség miatt; emlékeztet arra, hogy az állam elsődleges felelőssége az, hogy megvédje polgárait, ezen belül a kiszolgáltatott csoportokat, és sürgeti a malawi kormányt és hatóságokat, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg az albínók, illetve családtagjaik elleni erőszak és a diszkrimináció valamennyi formájának megszüntetése, illetve méltóságuk, emberi jogaik és jólétük védelme érdekében; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki az említett eseményeket övező hallgatás és tétlenség miatt; emlékeztet arra, hogy az állam elsődleges felelőssége az, hogy megvédje polgárait, ezen belül a kiszolgáltatott csoportokat, és sürgeti a malawi kormányt és hatóságokat, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg az albínók, illetve családtagjaik elleni erőszak és a diszkrimináció valamennyi formájának megszüntetése, illetve méltóságuk, emberi jogaik és jólétük védelme érdekében;

| 4. | sürgeti a malawi hatóságokat, hogy vessenek véget a büntetlenségnek és sürgősen kérjenek nemzetközi támogatást az albínók elleni összes bejelentett támadás pártatlan és hatékony kivizsgálásának lefolytatásához, hogy a felelősöket állítsák bíróság elé és vonják felelősségre; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a malawi hatóságokat, hogy vessenek véget a büntetlenségnek és sürgősen kérjenek nemzetközi támogatást az albínók elleni összes bejelentett támadás pártatlan és hatékony kivizsgálásának lefolytatásához, hogy a felelősöket állítsák bíróság elé és vonják felelősségre;

| 5. | üdvözli Mutharika elnök nyilatkozatát, amely elítéli a támadásokat, és felszólítja a biztonsági ügynökségeket, hogy az albínóknak biztosítsanak maximális védelmet; azonban óva int minden eszkalálódástól, és emlékeztet, hogy a gyűlöletre és az erőszakra uszítás nem lehet válasz az albínók elleni jelenlegi hátrányos megkülönböztetésre; különösen elítél minden olyan próbálkozást, amely arra irányul, hogy az emberek a saját kezükbe vegyék az igazságszolgáltatást; |
| --- | --- |

5.

üdvözli Mutharika elnök nyilatkozatát, amely elítéli a támadásokat, és felszólítja a biztonsági ügynökségeket, hogy az albínóknak biztosítsanak maximális védelmet; azonban óva int minden eszkalálódástól, és emlékeztet, hogy a gyűlöletre és az erőszakra uszítás nem lehet válasz az albínók elleni jelenlegi hátrányos megkülönböztetésre; különösen elítél minden olyan próbálkozást, amely arra irányul, hogy az emberek a saját kezükbe vegyék az igazságszolgáltatást;

| 6. | felszólítja a malawi kormányt, hogy eredményesebben reagáljon az albínók orvosi, pszichológiai és szociális szükségleteire, az integrációs politikák részeként garantálva számukra az egyenlő hozzáférést az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a malawi kormányt, hogy eredményesebben reagáljon az albínók orvosi, pszichológiai és szociális szükségleteire, az integrációs politikák részeként garantálva számukra az egyenlő hozzáférést az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz;

| 7. | üdvözli a 2015. márciusi malawi nemzeti reagálási tervet, amelynek a tudatosság, a belső biztonság növelésére, az emberi jogok tiszteletben tartásának figyelésére, az igazságszolgáltatás és a jogalkotás igazgatására, valamint az albínó személyek fokozott szerephez juttatására törekszik; felszólítja a malawi kormányt, hogy hajtassa végre az ötpontos cselekvési tervet, és kéri, hogy a projekt részére több forrást különítsenek el; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a 2015. márciusi malawi nemzeti reagálási tervet, amelynek a tudatosság, a belső biztonság növelésére, az emberi jogok tiszteletben tartásának figyelésére, az igazságszolgáltatás és a jogalkotás igazgatására, valamint az albínó személyek fokozott szerephez juttatására törekszik; felszólítja a malawi kormányt, hogy hajtassa végre az ötpontos cselekvési tervet, és kéri, hogy a projekt részére több forrást különítsenek el;

| 8. | üdvözli a tanzániai kormány által az albínók elleni hátrányos megkülönböztetés leküzdésére tett erőfeszítéseket, és a kormány azon határozatát, hogy az albínók elleni gyilkosságok felszámolására törekedve törvénytelennek nyilvánítja a boszorkánydoktorokat (kuruzslókat), elismerve ugyanakkor, hogy túl kevés ügyet visznek bíróság elé; felszólítja a malawi kormányt, hogy ennek megfelelően módosítsa a meglévő jogszabályokat annak érdekében, hogy azok tükrözzék az albínó személyek ellen elkövetett bűncselekmények súlyosságát; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a tanzániai kormány által az albínók elleni hátrányos megkülönböztetés leküzdésére tett erőfeszítéseket, és a kormány azon határozatát, hogy az albínók elleni gyilkosságok felszámolására törekedve törvénytelennek nyilvánítja a boszorkánydoktorokat (kuruzslókat), elismerve ugyanakkor, hogy túl kevés ügyet visznek bíróság elé; felszólítja a malawi kormányt, hogy ennek megfelelően módosítsa a meglévő jogszabályokat annak érdekében, hogy azok tükrözzék az albínó személyek ellen elkövetett bűncselekmények súlyosságát;

| 9. | úgy véli, hogy nyilvános figyelemfelkeltő kampányok útján nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a hátrányos megkülönböztetés kiváltó okainak kezelésére és az erőszak visszaszorítására; hangsúlyozza a helyi hatóságok és a civil társadalmi szervezetek döntő szerepét az albínók jogainak előmozdítása, a lakosság tájékoztatása és nevelése, valamint az albinizmussal kapcsolatos mítoszok és előítéletek eloszlatása terén; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy nyilvános figyelemfelkeltő kampányok útján nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a hátrányos megkülönböztetés kiváltó okainak kezelésére és az erőszak visszaszorítására; hangsúlyozza a helyi hatóságok és a civil társadalmi szervezetek döntő szerepét az albínók jogainak előmozdítása, a lakosság tájékoztatása és nevelése, valamint az albinizmussal kapcsolatos mítoszok és előítéletek eloszlatása terén;

| 10. | aggodalmát fejezi ki az albínó nőket és gyermekeket érő konkrét kihívások okán, amelyek miatt ők még inkább ki vannak szolgáltatva a szegénységnek, bizonytalanságnak és az elszigetelésnek; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi áldozatnak hozzá kell férnie a megfelelő egészségügyi és pszichológiai ellátáshoz, és hogy megfelelő politikákat kell életbe léptetni a közösségükbe való újbóli beilleszkedésük megkönnyítésére; |
| --- | --- |

10.

aggodalmát fejezi ki az albínó nőket és gyermekeket érő konkrét kihívások okán, amelyek miatt ők még inkább ki vannak szolgáltatva a szegénységnek, bizonytalanságnak és az elszigetelésnek; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi áldozatnak hozzá kell férnie a megfelelő egészségügyi és pszichológiai ellátáshoz, és hogy megfelelő politikákat kell életbe léptetni a közösségükbe való újbóli beilleszkedésük megkönnyítésére;

| 11. | felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy – együttműködve nemzetközi és regionális partnereikkel – kötelezzék el magukat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést az albínók testrészeivel folytatott illegális kereskedelem felszámolására, hogy vizsgálják felül a feltételezett súlyos rablásos eseteket, hogy nyomozzák ki és határozzák meg az ilyen testrészek iránti igény forrását, és hogy állítsák bíróság elé az albínókra vadászókat; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy – együttműködve nemzetközi és regionális partnereikkel – kötelezzék el magukat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést az albínók testrészeivel folytatott illegális kereskedelem felszámolására, hogy vizsgálják felül a feltételezett súlyos rablásos eseteket, hogy nyomozzák ki és határozzák meg az ilyen testrészek iránti igény forrását, és hogy állítsák bíróság elé az albínókra vadászókat;

| 12. | úgy véli, hogy az ügyészek, nyomozók és rendőrségi személyzet számára különleges képzést kell nyújtani, amelynek köszönhetően az albínókkal kapcsolatos ügyek intézéséhez szükséges ismereteket elsajátítják; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az ügyészek, nyomozók és rendőrségi személyzet számára különleges képzést kell nyújtani, amelynek köszönhetően az albínókkal kapcsolatos ügyek intézéséhez szükséges ismereteket elsajátítják;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az albinizmussal kapcsolatos ismeretek és egészségügyi információk általános hiánya csak tovább súlyosbítja az albínó személyek egészségi állapotát; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésüket, különösen a vidéki és távol eső térségekben; úgy véli, hogy az egészségügyi személyzetnek érzékenységi szakképzést kellene tartani az albinizmussal kapcsolatosan; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az albinizmussal kapcsolatos ismeretek és egészségügyi információk általános hiánya csak tovább súlyosbítja az albínó személyek egészségi állapotát; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésüket, különösen a vidéki és távol eső térségekben; úgy véli, hogy az egészségügyi személyzetnek érzékenységi szakképzést kellene tartani az albinizmussal kapcsolatosan;

| 14. | szorgalmazza a tanárok és az iskolai adminisztratív személyzet albinizmussal kapcsolatos szakképzését, és kéri a malawi hatóságokat, hogy könnyítsék meg az albínók oktatáshoz való hozzáférését és ebben részesülését; |
| --- | --- |

14.

szorgalmazza a tanárok és az iskolai adminisztratív személyzet albinizmussal kapcsolatos szakképzését, és kéri a malawi hatóságokat, hogy könnyítsék meg az albínók oktatáshoz való hozzáférését és ebben részesülését;

| 15. | üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2015-ben létrehozott egy, az albínó személyek emberi jogainak érvényesítésével foglalkozó független szakértői funkciót, és ezt követően pedig elindította a világon az első, afrikai albinizmussal kapcsolatos fellépéssel foglalkozó regionális fórumot dar-esz-Szalamban 2016. június 19–17. között; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2015-ben létrehozott egy, az albínó személyek emberi jogainak érvényesítésével foglalkozó független szakértői funkciót, és ezt követően pedig elindította a világon az első, afrikai albinizmussal kapcsolatos fellépéssel foglalkozó regionális fórumot dar-esz-Szalamban 2016. június 19–17. között;

| 16. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy továbbra is működjenek együtt az érintett országokkal, hogy – a szükséges pénzügyi és szakmai segítségnyújtás megadásával – erőfeszítéseiket hatékonyan támogathassák az albínók szükségleteinek és jogainak megfelelő, a hátrányos megkülönböztetés hiányán és a társadalmi befogadáson alapuló szakpolitikák kidolgozásában; |
| --- | --- |

16.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy továbbra is működjenek együtt az érintett országokkal, hogy – a szükséges pénzügyi és szakmai segítségnyújtás megadásával – erőfeszítéseiket hatékonyan támogathassák az albínók szükségleteinek és jogainak megfelelő, a hátrányos megkülönböztetés hiányán és a társadalmi befogadáson alapuló szakpolitikák kidolgozásában;

| 17. | arra ösztönzi valamennyi érintett tagállamot, hogy osszák meg az albínók jogainak előmozdítása és védelme során bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

17.

arra ösztönzi valamennyi érintett tagállamot, hogy osszák meg az albínók jogainak előmozdítása és védelme során bevált gyakorlataikat;

| 18. | felszólítja az Európai Uniót, hogy szorosan kísérje figyelemmel az albínó személyek emberi jogi helyzetét Afrikában, különösen a küldöttségei általi rendszeres jelentéstétel és nyomon követési munka révén, és hogy továbbra is munkálkodjék védelmük és társadalmi integrációjuk jelentős javításának elősegítésén; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az Európai Uniót, hogy szorosan kísérje figyelemmel az albínó személyek emberi jogi helyzetét Afrikában, különösen a küldöttségei általi rendszeres jelentéstétel és nyomon követési munka révén, és hogy továbbra is munkálkodjék védelmük és társadalmi integrációjuk jelentős javításának elősegítésén;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Malawi és Tanzánia kormányának és parlamentjének, az Afrikai Uniónak, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Malawi és Tanzánia kormányának és parlamentjének, az Afrikai Uniónak, valamint az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  HL C 295. E, 2009.12.4., 94. o.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/130 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/130

---

P8_TA(2016)0315

Bahrein

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása Bahreinről (2016/2808(RSP))

(2018/C 101/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bahreinről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Nabíl Radzsab ügyéről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (1), és a „Bahrein: Mohamed Ramadan ügye” című, 2016. február 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreinről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Nabíl Radzsab ügyéről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (1), és a „Bahrein: Mohamed Ramadan ügye” című, 2016. február 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2016. július 5-i nyilatkozatára a Bahreinben bekövetkezett közelmúltbeli fejleményekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2016. július 5-i nyilatkozatára a Bahreinben bekövetkezett közelmúltbeli fejleményekről,

| — | tekintettel a halálbüntetésre, a kínzásra, a véleménynyilvánítás szabadságára és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésre, a kínzásra, a véleménynyilvánítás szabadságára és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az alelnök/külügyi és biztonságpolitikai főképviselő, Federica Mogherini szóvivőjének 2016. május 31-i nyilatkozatára az al-Vifák főtitkára, Ali Szalmán elítéléséről Bahreinben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/külügyi és biztonságpolitikai főképviselő, Federica Mogherini szóvivőjének 2016. május 31-i nyilatkozatára az al-Vifák főtitkára, Ali Szalmán elítéléséről Bahreinben,

| — | tekintettel az ENSZ lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadója, David Kaye 2016. június 1-jei nyilatkozatára Ali Szalmán ellenzéki vezető elítéléséről, valamint az ENSZ-főtitkár szóvivőjének 2016. június 16-i, és az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2016. június 21-i nyilatkozatára Bahreinről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadója, David Kaye 2016. június 1-jei nyilatkozatára Ali Szalmán ellenzéki vezető elítéléséről, valamint az ENSZ-főtitkár szóvivőjének 2016. június 16-i, és az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2016. június 21-i nyilatkozatára Bahreinről,

| — | tekintettel az emberi jogokra vonatkozó uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, amely az uniós szakpolitikák középpontjába kívánja helyezni az emberi jogok védelmét és felügyeletét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra vonatkozó uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, amely az uniós szakpolitikák középpontjába kívánja helyezni az emberi jogok védelmét és felügyeletét,

| — | tekintettel a 2002 februárjában elfogadott bahreini alkotmányra, különös tekintettel a bahreini büntetőtörvénykönyv 3. fejezetének 364. cikkére és az 1963-as bahreini állampolgársági törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002 februárjában elfogadott bahreini alkotmányra, különös tekintettel a bahreini büntetőtörvénykönyv 3. fejezetének 364. cikkére és az 1963-as bahreini állampolgársági törvényre,

| — | tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság (BICI) 2011. novemberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság (BICI) 2011. novemberi jelentésére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948) és különösen annak 15. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948) és különösen annak 15. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Bahrein az Európai Unió kulcsfontosságú partnere a Perzsa-öbölben, többek között a politikai és gazdasági kapcsolatok, az energia és a biztonság vonatkozásában; mivel kölcsönös érdekünk tovább mélyíteni partnerségünket, hogy jobban tudjunk válaszolni a jövőbeli kihívásokra; |
| --- | --- |

A.

mivel Bahrein az Európai Unió kulcsfontosságú partnere a Perzsa-öbölben, többek között a politikai és gazdasági kapcsolatok, az energia és a biztonság vonatkozásában; mivel kölcsönös érdekünk tovább mélyíteni partnerségünket, hogy jobban tudjunk válaszolni a jövőbeli kihívásokra;

| B. | mivel az elmúlt hónapban a bahreini kormány fokozta az emberijog-védők és a politikai ellenzék elnyomását és üldözését; mivel a véleménynyilvánítás és gyülekezés szabadsága egy demokratikus és pluralista társadalom elengedhetetlen pillérei; mivel a 2002-ben elfogadott bahreini alkotmány alapvető szabadságokat rögzít, köztük a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; |
| --- | --- |

B.

mivel az elmúlt hónapban a bahreini kormány fokozta az emberijog-védők és a politikai ellenzék elnyomását és üldözését; mivel a véleménynyilvánítás és gyülekezés szabadsága egy demokratikus és pluralista társadalom elengedhetetlen pillérei; mivel a 2002-ben elfogadott bahreini alkotmány alapvető szabadságokat rögzít, köztük a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát;

| C. | mivel 2016. június 13-án a rendőrség újból letartóztatta Nabíl Radzsab prominens emberijog-védőt, azzal a váddal, hogy „háború idején hamis híreszteléseket terjesztett”, és „megsértette az állami hatóságokat” 2015-ben közzétett Twitter-bejegyzéseiben, ami miatt összesen akár 13 év börtönbüntetésre is ítélhetik; mivel Nabíl Radzsab 2012 és 2014 között már letöltött egy kétéves börtönbüntetést, amiért gyakorolta szabad véleménynyilvánítási és gyülekezési jogát, és mivel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja 2013-ban arra a következtetésre jutott, hogy önkényesen tartották fogva; |
| --- | --- |

C.

mivel 2016. június 13-án a rendőrség újból letartóztatta Nabíl Radzsab prominens emberijog-védőt, azzal a váddal, hogy „háború idején hamis híreszteléseket terjesztett”, és „megsértette az állami hatóságokat” 2015-ben közzétett Twitter-bejegyzéseiben, ami miatt összesen akár 13 év börtönbüntetésre is ítélhetik; mivel Nabíl Radzsab 2012 és 2014 között már letöltött egy kétéves börtönbüntetést, amiért gyakorolta szabad véleménynyilvánítási és gyülekezési jogát, és mivel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja 2013-ban arra a következtetésre jutott, hogy önkényesen tartották fogva;

| D. | mivel 15 nap magánzárkát követően Radzsab úr egészsége a rossz fogva tartási körülmények következtében megromlott, és 2016. június 27-én kórházba kellett szállítani; mivel 2016. június 29-én visszaszállították a börtönbe, annak ellenére, hogy továbbra is egészségügyi problémákkal küzdött; |
| --- | --- |

D.

mivel 15 nap magánzárkát követően Radzsab úr egészsége a rossz fogva tartási körülmények következtében megromlott, és 2016. június 27-én kórházba kellett szállítani; mivel 2016. június 29-én visszaszállították a börtönbe, annak ellenére, hogy továbbra is egészségügyi problémákkal küzdött;

| E. | mivel a bahreini kormány száműzetésbe kényszerítette Zainab al-Havadzsát, miután azzal fenyegette, hogy újra fogva fogja tartani határozatlan időre, és utazási tilalmat szabott ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsához (Genf) készülő emberi jogi aktivisták egy csoportjára; |
| --- | --- |

E.

mivel a bahreini kormány száműzetésbe kényszerítette Zainab al-Havadzsát, miután azzal fenyegette, hogy újra fogva fogja tartani határozatlan időre, és utazási tilalmat szabott ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsához (Genf) készülő emberi jogi aktivisták egy csoportjára;

| F. | mivel Mohamed Ramadan és Ali Moosa urakat továbbra is a közelgő kivégzés fenyegeti; |
| --- | --- |

F.

mivel Mohamed Ramadan és Ali Moosa urakat továbbra is a közelgő kivégzés fenyegeti;

| G. | mivel a bahreini hatóságok továbbra is a politikai elnyomás eszközeként alkalmazzák az állampolgárság megvonását, ami legutóbb Isza Kasszim ajatollah állampolgársághoz fűződő jogainak megvonásában tetőzött; mivel a bahreini hatóságok több mint 300 személy – köztük emberijog-védők, politikusok, újságírók és vallási vezetők – állampolgárságát vonták meg, többségüket hontalanná téve, megszegve az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 15. cikkét; |
| --- | --- |

G.

mivel a bahreini hatóságok továbbra is a politikai elnyomás eszközeként alkalmazzák az állampolgárság megvonását, ami legutóbb Isza Kasszim ajatollah állampolgársághoz fűződő jogainak megvonásában tetőzött; mivel a bahreini hatóságok több mint 300 személy – köztük emberijog-védők, politikusok, újságírók és vallási vezetők – állampolgárságát vonták meg, többségüket hontalanná téve, megszegve az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 15. cikkét;

| H. | mivel a bahreini hatóságok 2016. június 14-én felfüggesztették a királyság legnagyobb politikai csoportosulását, az al-Vifák Nemzeti Iszlám Társaságot, befagyasztották annak eszközeit, elfoglalták központjukat, majd pedig 2016. júliusában bírósági kérelmet nyújtottak be gyorsított felszámolására; |
| --- | --- |

H.

mivel a bahreini hatóságok 2016. június 14-én felfüggesztették a királyság legnagyobb politikai csoportosulását, az al-Vifák Nemzeti Iszlám Társaságot, befagyasztották annak eszközeit, elfoglalták központjukat, majd pedig 2016. júliusában bírósági kérelmet nyújtottak be gyorsított felszámolására;

| I. | mivel Ali Szalmán sejk, az al-Vifák ellenzéki csoport vezetője 2015 júliusa óta tisztességes eljárás nélkül be van börtönözve, és börtönbüntetését 2016 májusában fellebbezésre négyről kilenc évre növelték; mivel egy vádlott jogai védelmének hiánya közvetlenül sérti a bahreini alkotmányt és a nemzetközi jogot; mivel 2015 szeptemberében az ENSZ önkényes letartóztatásokkal foglalkozó munkacsoportja megállapította, hogy fogva tartása önkényes; |
| --- | --- |

I.

mivel Ali Szalmán sejk, az al-Vifák ellenzéki csoport vezetője 2015 júliusa óta tisztességes eljárás nélkül be van börtönözve, és börtönbüntetését 2016 májusában fellebbezésre négyről kilenc évre növelték; mivel egy vádlott jogai védelmének hiánya közvetlenül sérti a bahreini alkotmányt és a nemzetközi jogot; mivel 2015 szeptemberében az ENSZ önkényes letartóztatásokkal foglalkozó munkacsoportja megállapította, hogy fogva tartása önkényes;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot az emberijog-védők, a politikai ellenzék és a civil társadalom folyamatos elnyomása, és az alapvető demokratikus jogok – nevezetesen a véleménynyilvánítás szabadsága, az egyesülési és gyülekezési szabadság, a politikai pluralizmus és a jogállamiság – korlátozása miatt Bahreinben; felszólít arra, hogy vessenek véget az erőszak, a zaklatás és a megfélemlítés minden formájának, többek között igazságügyi szinten is, és az emberijog-védők, politikai ellenfelek, békés tüntetők és civil szereplők állami hatóságok és biztonsági erők és szolgálatok általi cenzúrázásának; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot az emberijog-védők, a politikai ellenzék és a civil társadalom folyamatos elnyomása, és az alapvető demokratikus jogok – nevezetesen a véleménynyilvánítás szabadsága, az egyesülési és gyülekezési szabadság, a politikai pluralizmus és a jogállamiság – korlátozása miatt Bahreinben; felszólít arra, hogy vessenek véget az erőszak, a zaklatás és a megfélemlítés minden formájának, többek között igazságügyi szinten is, és az emberijog-védők, politikai ellenfelek, békés tüntetők és civil szereplők állami hatóságok és biztonsági erők és szolgálatok általi cenzúrázásának;

| 2. | tiszteletben tartja Bahrein szuverenitását, függetlenségét és területi sérthetetlenségét, és ösztönzi a bahreini kormány, az Európai Unió és az uniós tagállamok közötti folyamatos párbeszédet; |
| --- | --- |

2.

tiszteletben tartja Bahrein szuverenitását, függetlenségét és területi sérthetetlenségét, és ösztönzi a bahreini kormány, az Európai Unió és az uniós tagállamok közötti folyamatos párbeszédet;

| 3. | felszólít Nabíl Radzsab és más, a véleménynyilvánítási, a gyülekezési és az egyesülési szabadság állítólagos megsértése miatt bebörtönzött emberijog-védő azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, és az ellenük felhozott összes vád ejtésére; felszólítja a hatóságokat, hogy garantálják Nabíl Radzsab testi és lelki épségét, és biztosítsák számára az összes szükséges orvosi ellátást; |
| --- | --- |

3.

felszólít Nabíl Radzsab és más, a véleménynyilvánítási, a gyülekezési és az egyesülési szabadság állítólagos megsértése miatt bebörtönzött emberijog-védő azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, és az ellenük felhozott összes vád ejtésére; felszólítja a hatóságokat, hogy garantálják Nabíl Radzsab testi és lelki épségét, és biztosítsák számára az összes szükséges orvosi ellátást;

| 4. | elítéli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 32., genfi ülésszakára utazó emberi jogi aktivisták küldöttségével szemben utazási tilalmat rendeltek el, és kéri a kormányt, hogy ezt a tilalmat oldja fel; hangsúlyozza, hogy elfogadhatatlan, hogy a civil társadalom és a média képviselőit megakadályozzák abban, hogy részt vegyenek a nemzetközi szervek munkájában, és kitart amellett, hogy a bahreini hatóságok tartsák tiszteletben a bahreini civil társadalom képviselőinek alapvető emberi és politikai jogait; |
| --- | --- |

4.

elítéli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 32., genfi ülésszakára utazó emberi jogi aktivisták küldöttségével szemben utazási tilalmat rendeltek el, és kéri a kormányt, hogy ezt a tilalmat oldja fel; hangsúlyozza, hogy elfogadhatatlan, hogy a civil társadalom és a média képviselőit megakadályozzák abban, hogy részt vegyenek a nemzetközi szervek munkájában, és kitart amellett, hogy a bahreini hatóságok tartsák tiszteletben a bahreini civil társadalom képviselőinek alapvető emberi és politikai jogait;

| 5. | emlékezteti a bahreini kormányt, hogy politikai nézeteikre és hovatartozásukra vagy vallásukra tekintet nélkül minden polgár számára garantálnia kell a biztonságot; úgy véli, hogy a hosszú távú stabilitást és biztonságot csak egy sokszínűséget tiszteletben tartó, valóban pluralista társadalom kialakításával lehet garantálni, és e tekintetben kéri, hogy engedjék szabadon Ali Szalmán sejket és a bahreini börtönökben önkényesen fogva tartott más aktivistákat; |
| --- | --- |

5.

emlékezteti a bahreini kormányt, hogy politikai nézeteikre és hovatartozásukra vagy vallásukra tekintet nélkül minden polgár számára garantálnia kell a biztonságot; úgy véli, hogy a hosszú távú stabilitást és biztonságot csak egy sokszínűséget tiszteletben tartó, valóban pluralista társadalom kialakításával lehet garantálni, és e tekintetben kéri, hogy engedjék szabadon Ali Szalmán sejket és a bahreini börtönökben önkényesen fogva tartott más aktivistákat;

| 6. | úgy véli, hogy lehetővé kell tenni a törvényes és békés panasztételt; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a bahreini kormány elnyomja a legitim politikai ellenzéket, többek között meghosszabbította az Ali Szalmán sejkre kirótt ítéletet, felfüggesztette az al-Vifák Nemzeti Iszlám Társaságot és befagyasztotta pénzeszközeit; több alapvető szabadságjogot kéri valamennyi bahreini polgár számára; ragaszkodik ahhoz, hogy Bahreinben azonnal hagyjanak fel az eltérő politikai vélemények és e vélemények szószólóinak elnyomásával, függetlenül politikai vagy vallási hovatartozásuktól; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy lehetővé kell tenni a törvényes és békés panasztételt; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a bahreini kormány elnyomja a legitim politikai ellenzéket, többek között meghosszabbította az Ali Szalmán sejkre kirótt ítéletet, felfüggesztette az al-Vifák Nemzeti Iszlám Társaságot és befagyasztotta pénzeszközeit; több alapvető szabadságjogot kéri valamennyi bahreini polgár számára; ragaszkodik ahhoz, hogy Bahreinben azonnal hagyjanak fel az eltérő politikai vélemények és e vélemények szószólóinak elnyomásával, függetlenül politikai vagy vallási hovatartozásuktól;

| 7. | rendkívüli aggodalmának ad hangot a bahreini terrorizmus elleni törvényekkel való visszaélés és különösen amiatt, hogy az állampolgárság visszavonását a politikai nyomásgyakorlás és büntetés eszközeként használják; határozottan felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy vonják vissza az Isza Kasszim ajatollah állampolgárságának megvonásával kapcsolatos határozatot, módosítsák az ország állampolgársági törvényét és a nemzetközi szabványoknak és a kérdést szabályozó nemzetközi jognak való megfelelés érdekében kapják vissza az állampolgárságuktól jogtalanul megfosztott személyek bahreini állampolgárságukat; |
| --- | --- |

7.

rendkívüli aggodalmának ad hangot a bahreini terrorizmus elleni törvényekkel való visszaélés és különösen amiatt, hogy az állampolgárság visszavonását a politikai nyomásgyakorlás és büntetés eszközeként használják; határozottan felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy vonják vissza az Isza Kasszim ajatollah állampolgárságának megvonásával kapcsolatos határozatot, módosítsák az ország állampolgársági törvényét és a nemzetközi szabványoknak és a kérdést szabályozó nemzetközi jognak való megfelelés érdekében kapják vissza az állampolgárságuktól jogtalanul megfosztott személyek bahreini állampolgárságukat;

| 8. | felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy biztosítsák a 2002. évi alkotmány teljes körű végrehajtását, és tartsák tiszteletben az általa biztosított emberi jogokat és alapvető szabadságokat, továbbá a Bahrein által ratifikált nemzetközi emberi jogi normákat és nemzetközi eszközöket; felszólít különösen a Bahreini Független Vizsgálóbizottság, az ENSZ időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelése és a nemzeti emberi jogi intézmény által megfogalmazott ajánlások hatékony végrehajtására annak érdekében, hogy javuljon az emberi jogi helyzet; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy biztosítsák a 2002. évi alkotmány teljes körű végrehajtását, és tartsák tiszteletben az általa biztosított emberi jogokat és alapvető szabadságokat, továbbá a Bahrein által ratifikált nemzetközi emberi jogi normákat és nemzetközi eszközöket; felszólít különösen a Bahreini Független Vizsgálóbizottság, az ENSZ időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelése és a nemzeti emberi jogi intézmény által megfogalmazott ajánlások hatékony végrehajtására annak érdekében, hogy javuljon az emberi jogi helyzet;

| 9. | emlékezteti a bahreini hatóságokat, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezmény 15. cikke tiltja a kínzással kicsikart vallomások bizonyítékként történő felhasználását bármely bírósági eljárás során; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy ratifikálják a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

9.

emlékezteti a bahreini hatóságokat, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezmény 15. cikke tiltja a kínzással kicsikart vallomások bizonyítékként történő felhasználását bármely bírósági eljárás során; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy ratifikálják a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét;

| 10. | üdvözli Bahrein részvételét a Dá’is elleni nemzetközi koalícióban; |
| --- | --- |

10.

üdvözli Bahrein részvételét a Dá’is elleni nemzetközi koalícióban;

| 11. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Bahrein visszatért a halálbüntetéshez, és kéri, hogy a halálbüntetés újbóli bevezetésére vezessenek be moratóriumot; |
| --- | --- |

11.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Bahrein visszatért a halálbüntetéshez, és kéri, hogy a halálbüntetés újbóli bevezetésére vezessenek be moratóriumot;

| 12. | üdvözli, hogy a 2012. évi bahreini munkaügyi törvény bevezette a munkavállalók védelmére irányuló intézkedéseket, és úgy véli, hogy ezek követendő példaként szolgálhatnak az Öböl-menti Együttműködési Tanács más országai számára; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a 2012. évi bahreini munkaügyi törvény bevezette a munkavállalók védelmére irányuló intézkedéseket, és úgy véli, hogy ezek követendő példaként szolgálhatnak az Öböl-menti Együttműködési Tanács más országai számára;

| 13. | elismerését fejezi ki amiatt, hogy Bahrein általában tiszteletben tartja a polgárok és a külföldi lakosok azon jogát, hogy vallásukat szabadon gyakorolhassák; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy tartsák be az ország alkotmányát, amely tiltja a polgárok jogainak és kötelezettségeinek vallási alapon történő megkülönböztetését, és számolják fel a síita lakossággal szembeni bármilyen megkülönböztetést; |
| --- | --- |

13.

elismerését fejezi ki amiatt, hogy Bahrein általában tiszteletben tartja a polgárok és a külföldi lakosok azon jogát, hogy vallásukat szabadon gyakorolhassák; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy tartsák be az ország alkotmányát, amely tiltja a polgárok jogainak és kötelezettségeinek vallási alapon történő megkülönböztetését, és számolják fel a síita lakossággal szembeni bármilyen megkülönböztetést;

| 14. | tudomásul veszi a bahreini kormány által a büntető törvénykönyv és a jogi eljárások reformja érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, és bátorítja e folyamat folytatását; sürgeti a bahreini kormányt, hogy tartsa be a tisztességes tárgyaláshoz való jogra irányadó nemzetközi normákat; hangsúlyozza a Bahreinnek nyújtott támogatás fontosságát, különösen igazságszolgáltatási rendszere tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljenek a nemzetközi emberi jogi normák; kéri, hogy erősítsék meg az EU és Bahrein közötti emberi jogi párbeszédet; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi a bahreini kormány által a büntető törvénykönyv és a jogi eljárások reformja érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, és bátorítja e folyamat folytatását; sürgeti a bahreini kormányt, hogy tartsa be a tisztességes tárgyaláshoz való jogra irányadó nemzetközi normákat; hangsúlyozza a Bahreinnek nyújtott támogatás fontosságát, különösen igazságszolgáltatási rendszere tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljenek a nemzetközi emberi jogi normák; kéri, hogy erősítsék meg az EU és Bahrein közötti emberi jogi párbeszédet;

| 15. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy mind kétoldalú szinten, mind pedig a többoldalú fórumokon, például a 2016. július 18–19-i következő EU-ÖET miniszteri találkozón, továbbra is adjanak hangot aggályaiknak a véleménynyilvánítás, az egyesülési jog és a békés gyülekezés szabadsága ellen Bahreinben és az ÖET többi országában indított támadások miatt; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy mind kétoldalú szinten, mind pedig a többoldalú fórumokon, például a 2016. július 18–19-i következő EU-ÖET miniszteri találkozón, továbbra is adjanak hangot aggályaiknak a véleménynyilvánítás, az egyesülési jog és a békés gyülekezés szabadsága ellen Bahreinben és az ÖET többi országában indított támadások miatt;

| 16. | elítéli az emberi jogok megsértésére használt fegyverek és technológiák kereskedelemére vonatkozó megállapodásokat; követeli a könnygáz és a tömegoszlatáshoz használatos felszerelések exportjának megtiltását addig, amíg vizsgálatokat nem végeznek azok nem megfelelő használatáról, és be nem azonosítják, és bíróság elé nem állítják az elkövetőket; |
| --- | --- |

16.

elítéli az emberi jogok megsértésére használt fegyverek és technológiák kereskedelemére vonatkozó megállapodásokat; követeli a könnygáz és a tömegoszlatáshoz használatos felszerelések exportjának megtiltását addig, amíg vizsgálatokat nem végeznek azok nem megfelelő használatáról, és be nem azonosítják, és bíróság elé nem állítják az elkövetőket;

| 17. | határozottan ösztönzi egy EU–Bahrein emberi jogi munkacsoport létrehozását, megjegyzi azonban, hogy az EU és Bahrein közötti emberi jogi párbeszéd nem helyettesítheti az átfogó párbeszédet Bahreinben a kormány, az ellenzék és a civil társadalom között; |
| --- | --- |

17.

határozottan ösztönzi egy EU–Bahrein emberi jogi munkacsoport létrehozását, megjegyzi azonban, hogy az EU és Bahrein közötti emberi jogi párbeszéd nem helyettesítheti az átfogó párbeszédet Bahreinben a kormány, az ellenzék és a civil társadalom között;

| 18. | ösztönzi a bahreini kormányt, hogy működjön együtt az ENSZ különleges előadóival (különösen a kínzás, a gyülekezés szabadsága, a bírók és az ügyvédek függetlensége, valamint az emberi jogi jogvédők kérdésében), és adjon állandó meghívást számukra; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a bahreini kormányt, hogy működjön együtt az ENSZ különleges előadóival (különösen a kínzás, a gyülekezés szabadsága, a bírók és az ügyvédek függetlensége, valamint az emberi jogi jogvédők kérdésében), és adjon állandó meghívást számukra;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének, valamint az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagjainak. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének, valamint az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagjainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0279.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0044.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/134

---

P8_TA(2016)0316

Mianmar és különösen a rohingyák helyzete

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása Mianmarról, különösen a rohingyák helyzetéről (2016/2809(RSP))

(2018/C 101/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Mianmarról/Burmáról és a rohingyákról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. április 20-i (1), a 2012. szeptember 13-i (2), a 2012. november 22-i (3), a 2013. június 13-i (4) és a 2015. május 21-i (5) állásfoglalásaira, és az általános tarifális preferenciák Mianmar/Burma számára történő visszaállításáról szóló, 2013. május 23-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel Mianmarról/Burmáról és a rohingyákról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. április 20-i (1), a 2012. szeptember 13-i (2), a 2012. november 22-i (3), a 2013. június 13-i (4) és a 2015. május 21-i (5) állásfoglalásaira, és az általános tarifális preferenciák Mianmar/Burma számára történő visszaállításáról szóló, 2013. május 23-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának „A rohingya muszlimok és más kisebbségek emberi jogi helyzete Mianmarban” című, 2016. június 20-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának „A rohingya muszlimok és más kisebbségek emberi jogi helyzete Mianmarban” című, 2016. június 20-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a mianmari emberi jogi helyzetről szóló, 2016. március 24-i határozatára és „A rohingya muszlimok és más kisebbségek emberi jogi helyzete Mianmarban” című, 2015. július 3-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a mianmari emberi jogi helyzetről szóló, 2016. március 24-i határozatára és „A rohingya muszlimok és más kisebbségek emberi jogi helyzete Mianmarban” című, 2015. július 3-i határozatára,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájának elemei: különleges partnerség a demokráciáért, a békéért és a jólétért” című, 2016. június 1-jei közös közleményére (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájának elemei: különleges partnerség a demokráciáért, a békéért és a jólétért” című, 2016. június 1-jei közös közleményére (JOIN(2016)0024),

| — | tekintettel az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájáról szóló, 2016. június 20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájáról szóló, 2016. június 20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az EU online és offline véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó emberi jogi iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU online és offline véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó emberi jogi iránymutatásaira,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség” című, 2015. május 18-i közös közleményére (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség” című, 2015. május 18-i közös közleményére (JOIN(2015)0022),

| — | tekintettel a 2016 áprilisában közzétett, „Az Európai Unió és a Mianmari Államszövetség Köztársasága közötti beruházásvédelmi megállapodást támogató fenntarthatósági hatásvizsgálat” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016 áprilisában közzétett, „Az Európai Unió és a Mianmari Államszövetség Köztársasága közötti beruházásvédelmi megállapodást támogató fenntarthatósági hatásvizsgálat” című dokumentumra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel Burma/Mianmar békés gyülekezéshez és békés felvonuláshoz fűződő jogra vonatkozó 2012. évi törvényére és ennek 2014-es módosításaira, valamint a békés gyülekezésre és békés felvonulásra vonatkozó új, 2016. május 31-i törvényére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Burma/Mianmar békés gyülekezéshez és békés felvonuláshoz fűződő jogra vonatkozó 2012. évi törvényére és ennek 2014-es módosításaira, valamint a békés gyülekezésre és békés felvonulásra vonatkozó új, 2016. május 31-i törvényére,

| — | tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) emberi jogokkal foglalkozó parlamenti képviselőinek „A rohingya válság és az atrocitások kockázata Mianmarban: Kihívás az ASEAN számára és felhívás a cselekvésre” című, 2015. áprilisi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) emberi jogokkal foglalkozó parlamenti képviselőinek „A rohingya válság és az atrocitások kockázata Mianmarban: Kihívás az ASEAN számára és felhívás a cselekvésre” című, 2015. áprilisi jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Mianmar jelentős intézkedéseket hozott gazdasága és politikai rendszere megreformálása érdekében, és mivel 2011 óta nagyszabású reformokat kezdeményeztek; |
| --- | --- |

A.

mivel Mianmar jelentős intézkedéseket hozott gazdasága és politikai rendszere megreformálása érdekében, és mivel 2011 óta nagyszabású reformokat kezdeményeztek;

| B. | mivel 2015. november 9-én a Nobel-és Szaharov-díjas Aung Szan Szú Csi vezette a Nemzeti Liga a Demokráciáért (NLD) elsöprő győzelmet aratott a választásokon, és mivel Htin Kyaw lett 50 éve az első civil elnök; mivel de facto Szú Csi asszony, akit a katonaság által 2008-ban kidolgozott alkotmány személyes népszerűsége ellenére kizárt az elnöki tisztség lehetőségéből, az állami tanácsosi címet viselve irányítja az államot; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. november 9-én a Nobel-és Szaharov-díjas Aung Szan Szú Csi vezette a Nemzeti Liga a Demokráciáért (NLD) elsöprő győzelmet aratott a választásokon, és mivel Htin Kyaw lett 50 éve az első civil elnök; mivel de facto Szú Csi asszony, akit a katonaság által 2008-ban kidolgozott alkotmány személyes népszerűsége ellenére kizárt az elnöki tisztség lehetőségéből, az állami tanácsosi címet viselve irányítja az államot;

| C. | mivel a rohingyák egy etnikai-vallási muszlim kisebbséget alkotnak, akiket évtizedeken át szenvedtek a brutális elnyomástól, rendszeres üldöztetéstől, szegregációtól, kizártságtól, hátrányos megkülönböztetéstől és más emberi jogi jogsértésektől; |
| --- | --- |

C.

mivel a rohingyák egy etnikai-vallási muszlim kisebbséget alkotnak, akiket évtizedeken át szenvedtek a brutális elnyomástól, rendszeres üldöztetéstől, szegregációtól, kizártságtól, hátrányos megkülönböztetéstől és más emberi jogi jogsértésektől;

| D. | mivel a rohingyák alkotják a muszlimok legnagyobb csoportját Mianmarban, és többségük Rakhine államban él; |
| --- | --- |

D.

mivel a rohingyák alkotják a muszlimok legnagyobb csoportját Mianmarban, és többségük Rakhine államban él;

| E. | mivel a kb. egymillió rohingya a világ legnagyobb üldöztetésnek kitett kisebbségei között van, és hivatalosan az 1982-es burmai állampolgársági törvény óta hontalan; mivel a rohingyák nemkívánatosak a mianmari hatóságok és a szomszédos országok számára, noha ez utóbbiak közül néhány nagyszámú menekültnek nyújt menedéket; mivel a Rakhine államban folytatódó összetűzések továbbra is emberi szenvedést okoznak ás aláássák a békefolyamatba vetet bizalmat; |
| --- | --- |

E.

mivel a kb. egymillió rohingya a világ legnagyobb üldöztetésnek kitett kisebbségei között van, és hivatalosan az 1982-es burmai állampolgársági törvény óta hontalan; mivel a rohingyák nemkívánatosak a mianmari hatóságok és a szomszédos országok számára, noha ez utóbbiak közül néhány nagyszámú menekültnek nyújt menedéket; mivel a Rakhine államban folytatódó összetűzések továbbra is emberi szenvedést okoznak ás aláássák a békefolyamatba vetet bizalmat;

| F. | mivel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2016. június 20-i jelentésében ismertette a rohingyák ellen folyamatosan elkövetett jogsértéseket, például az állampolgárságtól való önkényes megfosztást, aminek következtében hontalanná válnak, a szabad mozgás súlyos korlátozását, az életre és a biztonságra irányuló fenyegetéseket, az egészséghez és az oktatáshoz fűződő jogok megtagadását, a kényszermunkát, szexuális erőszakot és politikai jogaik korlátozását, „amely jogsértések emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhetnek”; mivel Zeid Raad el-Husszein szerint a rohingyákat számos foglalkozásból kizárják, és különleges dokumentumokra van szükségük a kórházi felvételhez, ami késedelmekhez és szüléskor csecsemők és anyjuk halálához vezetett; |
| --- | --- |

F.

mivel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2016. június 20-i jelentésében ismertette a rohingyák ellen folyamatosan elkövetett jogsértéseket, például az állampolgárságtól való önkényes megfosztást, aminek következtében hontalanná válnak, a szabad mozgás súlyos korlátozását, az életre és a biztonságra irányuló fenyegetéseket, az egészséghez és az oktatáshoz fűződő jogok megtagadását, a kényszermunkát, szexuális erőszakot és politikai jogaik korlátozását, „amely jogsértések emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhetnek”; mivel Zeid Raad el-Husszein szerint a rohingyákat számos foglalkozásból kizárják, és különleges dokumentumokra van szükségük a kórházi felvételhez, ami késedelmekhez és szüléskor csecsemők és anyjuk halálához vezetett;

| G. | mivel az ASEAN emberi jogokkal foglalkozó parlamenti képviselői szerint mintegy 120 000 rohingya tartózkodik még több mint 80 olyan belföldi táborban Rakhine államban, amelyeket otthonuk elhagyására kényszerült emberek számára tartanak fenn, ahol alig férnek hozzá a humanitárius segélyekhez, miközben az elmúlt években több mint 100 000 rohingya menekült el a tengeren vagy a szárazföldön keresztül más országokba gyakran emberkereskedők segítségével; mivel minden évben több százan teszik kockára az életüket, mikor szárazföldön vagy a tengeren át próbálnak menekülni, és útközben sokan odavesznek; |
| --- | --- |

G.

mivel az ASEAN emberi jogokkal foglalkozó parlamenti képviselői szerint mintegy 120 000 rohingya tartózkodik még több mint 80 olyan belföldi táborban Rakhine államban, amelyeket otthonuk elhagyására kényszerült emberek számára tartanak fenn, ahol alig férnek hozzá a humanitárius segélyekhez, miközben az elmúlt években több mint 100 000 rohingya menekült el a tengeren vagy a szárazföldön keresztül más országokba gyakran emberkereskedők segítségével; mivel minden évben több százan teszik kockára az életüket, mikor szárazföldön vagy a tengeren át próbálnak menekülni, és útközben sokan odavesznek;

| H. | mivel az új kormány olyan helyzetet örökölt, ahol a kisebbségektől alapvető jogaikat megtagadó jogszabályok és politikák vannak érvényben, és ahol a rohingyák elleni súlyos jogsértések büntetlensége tovább szította ellenük az erőszakot; |
| --- | --- |

H.

mivel az új kormány olyan helyzetet örökölt, ahol a kisebbségektől alapvető jogaikat megtagadó jogszabályok és politikák vannak érvényben, és ahol a rohingyák elleni súlyos jogsértések büntetlensége tovább szította ellenük az erőszakot;

| I. | mivel Szú Csi asszony az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójával, Yanghee Leevel tartott találkozón bejelentette, hogy a kormány nem fogja használni a rohingya kifejezést (ami a katonai diktatúra alatt gyakorolt politika folytatása), mivel az a „bengáli” szóhoz hasonlóan uszítónak számít, és helyette a „Rakhine államban élő muszlim közösség” kifejezést javasolja; mivel a keményvonalas rakhani buddhistákat képviselő Arakan Nemzeti Párt (ANP) elutasította az új mandátumot és azzal vádolta a kormányt, hogy közvetlenül elfogadja, hogy a rohingyák Rakhine állam őslakosai, amit az ANP elutasít, és mivel az elmúlt napokban több ezren vonultak az utcára a kormány ellen tüntetni; mivel Szú Csi asszony az állami tanácsos, a külügyminiszteri, és az elnöki hivatal miniszteri pozícióit foglalta el egy polgári kormányban; |
| --- | --- |

I.

mivel Szú Csi asszony az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójával, Yanghee Leevel tartott találkozón bejelentette, hogy a kormány nem fogja használni a rohingya kifejezést (ami a katonai diktatúra alatt gyakorolt politika folytatása), mivel az a „bengáli” szóhoz hasonlóan uszítónak számít, és helyette a „Rakhine államban élő muszlim közösség” kifejezést javasolja; mivel a keményvonalas rakhani buddhistákat képviselő Arakan Nemzeti Párt (ANP) elutasította az új mandátumot és azzal vádolta a kormányt, hogy közvetlenül elfogadja, hogy a rohingyák Rakhine állam őslakosai, amit az ANP elutasít, és mivel az elmúlt napokban több ezren vonultak az utcára a kormány ellen tüntetni; mivel Szú Csi asszony az állami tanácsos, a külügyminiszteri, és az elnöki hivatal miniszteri pozícióit foglalta el egy polgári kormányban;

| J. | mivel Mianmar politikai átalakuláson megy keresztül, ugyanakkor a gyakorlatban még mindig a milícia fellegvára, bizonyos minisztériumok, bírósági pozíciók és parlamenti helyek a katonaság által kinevezetteknek vannak fenntartva; mivel a hatóságokon belül tapasztalható korrupció szintje még mindig nagyon magasnak tekinthető; |
| --- | --- |

J.

mivel Mianmar politikai átalakuláson megy keresztül, ugyanakkor a gyakorlatban még mindig a milícia fellegvára, bizonyos minisztériumok, bírósági pozíciók és parlamenti helyek a katonaság által kinevezetteknek vannak fenntartva; mivel a hatóságokon belül tapasztalható korrupció szintje még mindig nagyon magasnak tekinthető;

| K. | mivel még mindig súlyos problémák vannak Mianmar jogszabályaival, számos kulcsfontosságú jogszabály sérti a nemzetközi emberi jogi egyezményeket, többek között a büntetőtörvénykönyv, a békés gyülekezésre és békés felvonulásra vonatkozó törvény, a telekommunikációs törvény, a hírközlési médiára vonatkozó törvény és a faj- és vallásvédelemre vonatkozó négy törvény; |
| --- | --- |

K.

mivel még mindig súlyos problémák vannak Mianmar jogszabályaival, számos kulcsfontosságú jogszabály sérti a nemzetközi emberi jogi egyezményeket, többek között a büntetőtörvénykönyv, a békés gyülekezésre és békés felvonulásra vonatkozó törvény, a telekommunikációs törvény, a hírközlési médiára vonatkozó törvény és a faj- és vallásvédelemre vonatkozó négy törvény;

| L. | mivel a mianmari muszlim közösség elleni legutóbbi erőszakhullám során szűk egy hét alatt két mecsetet gyújtottak fel; |
| --- | --- |

L.

mivel a mianmari muszlim közösség elleni legutóbbi erőszakhullám során szűk egy hét alatt két mecsetet gyújtottak fel;

| M. | mivel a néhány mianmari radikális buddhista csoport által elkövetett erőszakos, agresszív és diszkriminatív propaganda és cselekedetek célpontja a (Rakhine államban és azon kívül élő) rohingya népesség; |
| --- | --- |

M.

mivel a néhány mianmari radikális buddhista csoport által elkövetett erőszakos, agresszív és diszkriminatív propaganda és cselekedetek célpontja a (Rakhine államban és azon kívül élő) rohingya népesség;

| N. | mivel az elmúlt években sok politikai foglyot szabadon engedtek, ugyanakkor számos emberijog-védőt, újságírót, a kormányt és a hadsereket bírálót és másokat demokratikus jogaik békés gyakorlása közben általános, homályosan megfogalmazott vádak alapján letartóztattak; |
| --- | --- |

N.

mivel az elmúlt években sok politikai foglyot szabadon engedtek, ugyanakkor számos emberijog-védőt, újságírót, a kormányt és a hadsereket bírálót és másokat demokratikus jogaik békés gyakorlása közben általános, homályosan megfogalmazott vádak alapján letartóztattak;

| O. | mivel Mianmar egy nemzeti békekonferencia előkészítése mellett (a 21. századi panglongi konferencia) határozott erőfeszítéseket tett a békefolyamat előmozdítására is; mivel az ország békéje, jóléte és egysége érdekében alapvető fontosságú a nemzeti tűzszünet fenntartása és az, hogy abban valamennyi etnikai fegyveres csoport részt vegyen; |
| --- | --- |

O.

mivel Mianmar egy nemzeti békekonferencia előkészítése mellett (a 21. századi panglongi konferencia) határozott erőfeszítéseket tett a békefolyamat előmozdítására is; mivel az ország békéje, jóléte és egysége érdekében alapvető fontosságú a nemzeti tűzszünet fenntartása és az, hogy abban valamennyi etnikai fegyveres csoport részt vegyen;

| 1. | üdvözli a hiteles, versenyen alapuló 2015. évi választásokat, és örömmel nyugtázza a békés hatalomátadást az ország 1962 óta első nem katonai elnökének; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a hiteles, versenyen alapuló 2015. évi választásokat, és örömmel nyugtázza a békés hatalomátadást az ország 1962 óta első nem katonai elnökének;

| 2. | üdvözli az EU Mianmarra vonatkozó stratégiájáról szóló 2016. június 20-i tanácsi következtetéseket; hangsúlyozza, hogy az Uniónak stratégiai érdeke fűződik a Mianmarral folytatott kapcsolatai megerősítéséhez; úgy véli, hogy az új kormánynak történelmi lehetősége van a demokrácia megszilárdítására és a béke, a nemzeti megbékélés és a jólét megteremtésére; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az EU Mianmarra vonatkozó stratégiájáról szóló 2016. június 20-i tanácsi következtetéseket; hangsúlyozza, hogy az Uniónak stratégiai érdeke fűződik a Mianmarral folytatott kapcsolatai megerősítéséhez; úgy véli, hogy az új kormánynak történelmi lehetősége van a demokrácia megszilárdítására és a béke, a nemzeti megbékélés és a jólét megteremtésére;

| 3. | üdvözli Mianmar kormányának azon döntését, hogy a békét és nemzeti megbékélést kiemelt fontosságú kérdésként kezeli; hangsúlyozza, hogy azonnal be kell szüntetni a harcokat, és a vitákat tárgyalások útján rendezni kell; |
| --- | --- |

3.

üdvözli Mianmar kormányának azon döntését, hogy a békét és nemzeti megbékélést kiemelt fontosságú kérdésként kezeli; hangsúlyozza, hogy azonnal be kell szüntetni a harcokat, és a vitákat tárgyalások útján rendezni kell;

| 4. | megérti, hogy a reformokhoz időre van szükség, hangsúlyozza azonban, hogy egyes kisebbségek folyamatos üldöztetése – mint arról az ENSZ „A rohingya muszlimok és más kisebbségek emberi jogi helyzete Mianmarban” című közelmúltban készült jelentése tudósít – olyan súlyos helyzet, amely azonnali beavatkozást igényel, és felszólítja a kormányt, hogy fogadja meg a jelentés ajánlásait, többek között azokat, amelyek a Rakhine államban előforduló diszkriminatív „helyi határozatok” eltörlésére, illetve a sürgős orvosi kezelést érintő korlátozó intézkedések és a mozgás szabadságát érintő korlátozások felszámolására vonatkoznak; |
| --- | --- |

4.

megérti, hogy a reformokhoz időre van szükség, hangsúlyozza azonban, hogy egyes kisebbségek folyamatos üldöztetése – mint arról az ENSZ „A rohingya muszlimok és más kisebbségek emberi jogi helyzete Mianmarban” című közelmúltban készült jelentése tudósít – olyan súlyos helyzet, amely azonnali beavatkozást igényel, és felszólítja a kormányt, hogy fogadja meg a jelentés ajánlásait, többek között azokat, amelyek a Rakhine államban előforduló diszkriminatív „helyi határozatok” eltörlésére, illetve a sürgős orvosi kezelést érintő korlátozó intézkedések és a mozgás szabadságát érintő korlátozások felszámolására vonatkoznak;

| 5. | sürgeti a régió valamennyi országának kormányait és illetékes hatóságait, hogy nemzetközi kötelezettségeikkel és a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban teljes mértékben tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és védjék meg a rohingya menekülteket; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a régió valamennyi országának kormányait és illetékes hatóságait, hogy nemzetközi kötelezettségeikkel és a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban teljes mértékben tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és védjék meg a rohingya menekülteket;

| 6. | ismét komoly aggodalmának ad hangot a délkelet-ázsiai rohingya menekültek sorsával kapcsolatban, és azonnali regionális és nemzetközi mozgósításra szólít fel a rendkívül kiszolgáltatott helyzetben lévő menekültek sürgős megsegítése érdekében; részvétét fejezi ki az embercsempészet, erőszak és a célországi hivatalos hatóságok nyújtotta védelem hiánya miatt áldozatokká válók családjának; |
| --- | --- |

6.

ismét komoly aggodalmának ad hangot a délkelet-ázsiai rohingya menekültek sorsával kapcsolatban, és azonnali regionális és nemzetközi mozgósításra szólít fel a rendkívül kiszolgáltatott helyzetben lévő menekültek sürgős megsegítése érdekében; részvétét fejezi ki az embercsempészet, erőszak és a célországi hivatalos hatóságok nyújtotta védelem hiánya miatt áldozatokká válók családjának;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió megelégedéssel nyugtázza a mianmari kormány arra irányuló törekvéseit, hogy hozzákezdjen a Rakhine államban kialakult problémák, köztük a rohingya nép helyzetének kezeléséhez; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió megelégedéssel nyugtázza a mianmari kormány arra irányuló törekvéseit, hogy hozzákezdjen a Rakhine államban kialakult problémák, köztük a rohingya nép helyzetének kezeléséhez;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak sürgősen biztosítaniuk kell a humanitárius szereplők, az ENSZ, a nemzetközi emberi jogi szervezetek, újságírók és más nemzetközi megfigyelők szabad és akadálytalan bejutását Rakhine államba; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak sürgősen biztosítaniuk kell a humanitárius szereplők, az ENSZ, a nemzetközi emberi jogi szervezetek, újságírók és más nemzetközi megfigyelők szabad és akadálytalan bejutását Rakhine államba;

| 9. | felszólítja a mianmari kormányt, hogy egyhangúlag ítélje el a faj- vagy vallási gyűlöletre uszítás minden formáját, tegyen azonnali konkrét lépéseket az ilyen jellegű gyűlölet megállítására, és hajtson végre konkrét intézkedéseket és politikákat a rohingya nép közvetlen vagy közvetett diszkriminációjának megakadályozására a jövőben; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a mianmari kormányt, hogy egyhangúlag ítélje el a faj- vagy vallási gyűlöletre uszítás minden formáját, tegyen azonnali konkrét lépéseket az ilyen jellegű gyűlölet megállítására, és hajtson végre konkrét intézkedéseket és politikákat a rohingya nép közvetlen vagy közvetett diszkriminációjának megakadályozására a jövőben;

| 10. | az Európa Tanáccsal egyetértésben szorgalmazza a hatékony demokratikus intézmények, többek között egy független és pártatlan igazságügyi rendszer és egy erős civil társadalom felépítését, továbbá a jó kormányzás előmozdítását azzal a céllal, hogy Mianmar demokratikus, a jogállamiságot és az alapvető jogokat tiszteletben tartó demokráciává váljon; |
| --- | --- |

10.

az Európa Tanáccsal egyetértésben szorgalmazza a hatékony demokratikus intézmények, többek között egy független és pártatlan igazságügyi rendszer és egy erős civil társadalom felépítését, továbbá a jó kormányzás előmozdítását azzal a céllal, hogy Mianmar demokratikus, a jogállamiságot és az alapvető jogokat tiszteletben tartó demokráciává váljon;

| 11. | felszólítja a választott kormányt, hogy alakítson ki nyitott demokráciát, melyben érvényesül az emberi jogok tisztelete, és az emberek a diszkrimináció minden formájától mentesen élhetnek a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és a mozgás szabadságával; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a választott kormányt, hogy alakítson ki nyitott demokráciát, melyben érvényesül az emberi jogok tisztelete, és az emberek a diszkrimináció minden formájától mentesen élhetnek a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és a mozgás szabadságával;

| 12. | sürgeti Mianmar kormányát, hogy azonnal hajtsa végre az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 31. ülésszakán elfogadott, a mianmari emberi jogi helyzetről szóló határozatban rögzített ajánlásokat; |
| --- | --- |

12.

sürgeti Mianmar kormányát, hogy azonnal hajtsa végre az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 31. ülésszakán elfogadott, a mianmari emberi jogi helyzetről szóló határozatban rögzített ajánlásokat;

| 13. | felszólítja Mianmar kormányát, hogy védje meg a rohingya népet a diszkrimináció bármely formájával szemben, és vessen véget a rohingya néppel szemben elkövetett jogsértésekkel kapcsolatos büntetlenségnek; emlékeztet Szú Csi asszony ellenzéki pártja, az NLD szóvivőjének régen esedékes, 2015. május 18-i nyilatkozatára, mely szerint Mianmarnak meg kell adnia az állampolgárságot a rohingya kisebbségnek; felszólítja a Szaharov-díjas Szú Csi asszonyt, hogy a mianmari kormányban betöltött kulcsfontosságú pozícióit használja fel a rohingya kisebbség helyzetének javítására; |
| --- | --- |

13.

felszólítja Mianmar kormányát, hogy védje meg a rohingya népet a diszkrimináció bármely formájával szemben, és vessen véget a rohingya néppel szemben elkövetett jogsértésekkel kapcsolatos büntetlenségnek; emlékeztet Szú Csi asszony ellenzéki pártja, az NLD szóvivőjének régen esedékes, 2015. május 18-i nyilatkozatára, mely szerint Mianmarnak meg kell adnia az állampolgárságot a rohingya kisebbségnek; felszólítja a Szaharov-díjas Szú Csi asszonyt, hogy a mianmari kormányban betöltött kulcsfontosságú pozícióit használja fel a rohingya kisebbség helyzetének javítására;

| 14. | felszólítja Mianmar kormányát, hogy reformálja meg az 1982. évi állampolgársági törvényt és állítsa vissza a rohingya kisebbség állampolgárságát; sürgeti Mianmar kormányát és Rakhine állam hatóságait, hogy azonnal kezdjék meg a gyermekek születési anyakönyvezését; kéri Mianmar kormányát, hogy vonja vissza az összes diszkriminatív rendelkezést; |
| --- | --- |

14.

felszólítja Mianmar kormányát, hogy reformálja meg az 1982. évi állampolgársági törvényt és állítsa vissza a rohingya kisebbség állampolgárságát; sürgeti Mianmar kormányát és Rakhine állam hatóságait, hogy azonnal kezdjék meg a gyermekek születési anyakönyvezését; kéri Mianmar kormányát, hogy vonja vissza az összes diszkriminatív rendelkezést;

| 15. | felszólítja az EU-t, hogy továbbra is nyújtson támogatást az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a dél- és délkelet-ázsiai régióban lévő rohingya menekültek helyzetének javítására irányuló törekvéseiben; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az EU-t, hogy továbbra is nyújtson támogatást az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a dél- és délkelet-ázsiai régióban lévő rohingya menekültek helyzetének javítására irányuló törekvéseiben;

| 16. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a 2014. és 2024. közötti időszakra vonatkozó, a hontalanság jelenségének felszámolására irányuló globális cselekvési tervét; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a 2014. és 2024. közötti időszakra vonatkozó, a hontalanság jelenségének felszámolására irányuló globális cselekvési tervét;

| 17. | sürgeti Mianmar kormányát, hogy azonnal bocsássa szabadon az összes politikai foglyot, valamint mindazokat, akiket a nemzetközi emberi jogi jogszabályokat és normákat sértő vádak alapján tartóztattak le; |
| --- | --- |

17.

sürgeti Mianmar kormányát, hogy azonnal bocsássa szabadon az összes politikai foglyot, valamint mindazokat, akiket a nemzetközi emberi jogi jogszabályokat és normákat sértő vádak alapján tartóztattak le;

| 18. | felkéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a lehető legmagasabb politikai szinten tárgyaljon a rohingyák helyzetéről mianmari kapcsolataival, továbbá az ASEA más tagállamaival; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a lehető legmagasabb politikai szinten tárgyaljon a rohingyák helyzetéről mianmari kapcsolataival, továbbá az ASEA más tagállamaival;

| 19. | óvatosságra int az EU és Mianmar között tervezett beruházási megállapodás megkötése tekintetében, mivel veszélybe sodorhatja Mianmar szociális szempontból kiegyensúlyozott jövőbeli fejlődését mindaddig, amíg nem léteznek a vállalatok társadalmi és környezeti felelősségéről és kötelezettségéről, a munkavállalói jogokról, a földtulajdonról és a korrupcióellenes intézkedésekről szóló jogszabályok, továbbá szorgalmazza, hogy mindkét fél vegye figyelembe ezeket az aggályokat; |
| --- | --- |

19.

óvatosságra int az EU és Mianmar között tervezett beruházási megállapodás megkötése tekintetében, mivel veszélybe sodorhatja Mianmar szociális szempontból kiegyensúlyozott jövőbeli fejlődését mindaddig, amíg nem léteznek a vállalatok társadalmi és környezeti felelősségéről és kötelezettségéről, a munkavállalói jogokról, a földtulajdonról és a korrupcióellenes intézkedésekről szóló jogszabályok, továbbá szorgalmazza, hogy mindkét fél vegye figyelembe ezeket az aggályokat;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Mianmar kormányának és parlamentjének, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának, az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a régió egyéb államai kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Mianmar kormányának és parlamentjének, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának, az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a régió egyéb államai kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 258. E, 2013.9.7., 79. o.

(2)  HL C 353. E, 2013.12.3., 145. o.

(3)  HL C 419., 2015.12.16., 189. o.

(4)  HL C 65., 2016.2.19., 157. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0211.

(6)  HL C 55., 2016.2.12., 112. o.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/138

---

P8_TA(2016)0318

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) végrehajtása

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról, különös tekintettel az ENSZ CRPD bizottságának záró észrevételeire (2015/2258(INI))

(2018/C 101/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2., 9., 10., 19.,168. cikkére és 216. cikkének (2) bekezdésére, valamint az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2., 9., 10., 19.,168. cikkére és 216. cikkének (2) bekezdésére, valamint az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 3., 15., 21., 23. és 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 3., 15., 21., 23. és 26. cikkére,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (CRPD) és az EU-ban 2011. január 21-én, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozattal összhangban történt hatályba lépésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (CRPD) és az EU-ban 2011. január 21-én, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozattal összhangban történt hatályba lépésére (1),

| — | tekintettel az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának az Európai Unió első jelentéséről szóló, 2015. október 2-i záró észrevételeire (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának az Európai Unió első jelentéséről szóló, 2015. október 2-i záró észrevételeire (2),

| — | tekintettel az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának az Európai Unió bevezető jelentésével kapcsolatos, 2015. május 15-i témajegyzékére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának az Európai Unió bevezető jelentésével kapcsolatos, 2015. május 15-i témajegyzékére (3),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Unió általi végrehajtására és az Európai Uniónak az ezen egyezmény tekintetében való képviseletére vonatkozó belső szabályok megállapításáról a Tanács, a tagállamok és a Bizottság között létrejött magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Unió általi végrehajtására és az Európai Uniónak az ezen egyezmény tekintetében való képviseletére vonatkozó belső szabályok megállapításáról a Tanács, a tagállamok és a Bizottság között létrejött magatartási kódexre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a gyermekek alternatív gondozásáról szóló ENSZ-iránymutatásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek alternatív gondozásáról szóló ENSZ-iránymutatásra (4),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a C-335/11. és C-337/11. sz., HK Danmark egyesített ügyekben és a C-363/12. sz., Z és a C-356/12. sz., Glatzel ügyben hozott ítéletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a C-335/11. és C-337/11. sz., HK Danmark egyesített ügyekben és a C-363/12. sz., Z és a C-356/12. sz., Glatzel ügyben hozott ítéletre,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „Cselekvési terv az emberi jogokról és a demokráciáról (2015–2019): Az emberi jogok központi szerepének megőrzése az uniós menetrendben” című, 2015. április 28-i közös közleményére (JOIN(2015)0016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „Cselekvési terv az emberi jogokról és a demokráciáról (2015–2019): Az emberi jogok központi szerepének megőrzése az uniós menetrendben” című, 2015. április 28-i közös közleményére (JOIN(2015)0016),

| — | tekintettel a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés követelményeire vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2015. december 2-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés követelményeire vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2015. december 2-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0615),

| — | tekintettel „Az Európai Unió válasza az Európai Unió által a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról készített bevezető jelentéssel kapcsolatos témajegyzékre” című, 2015. június 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0127), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió válasza az Európai Unió által a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról készített bevezető jelentéssel kapcsolatos témajegyzékre” című, 2015. június 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0127),

| — | tekintettel a „Jelentés a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról” című, 2014. június 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról” című, 2014. június 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0182),

| — | tekintettel a Bizottság „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért: A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért: A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0682),

| — | tekintettel az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című, 2010. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című, 2010. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0636),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2016. évi éves növekedési jelentés” című, 2016. február 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2016. évi éves növekedési jelentés” című, 2016. február 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepéről a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepéről a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2013–2014)” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2013–2014)” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, első olvasatban elfogadott, 2015. július 8-i álláspontjára (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, első olvasatban elfogadott, 2015. július 8-i álláspontjára (11),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság által az Európai Unió bevezető jelentéséhez kapcsolódóan elfogadott témajegyzékről szóló, 2015. május 20-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság által az Európai Unió bevezető jelentéséhez kapcsolódóan elfogadott témajegyzékről szóló, 2015. május 20-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) végrehajtása az EU-ban” című részletes elemzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) végrehajtása az EU-ban” című részletes elemzésre,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2014. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2014. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel az európai ombudsmannak a Bizottságra vonatkozó hivatalból indított vizsgálatát lezáró OI/8/2014/AN sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsmannak a Bizottságra vonatkozó hivatalból indított vizsgálatát lezáró OI/8/2014/AN sz. határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége soron következő, 2015. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége soron következő, 2015. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2015. decemberében közzétett, „Violence against children with disabilities: legislation, policies and programmes in the EU” (A fogyatékossággal élő gyermekek elleni erőszak: jogszabályok, szakpolitikai intézkedések és programok az EU-ban) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2015. decemberében közzétett, „Violence against children with disabilities: legislation, policies and programmes in the EU” (A fogyatékossággal élő gyermekek elleni erőszak: jogszabályok, szakpolitikai intézkedések és programok az EU-ban) című jelentésére,

| — | tekintettel az Eurostat által a fogyatékosság összefüggésében a munkaerő-piaci hozzáférésről, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférésről, illetve a szegénységről és a jövedelmi egyenlőtlenségekről készített 2014. évi statisztikára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostat által a fogyatékosság összefüggésében a munkaerő-piaci hozzáférésről, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférésről, illetve a szegénységről és a jövedelmi egyenlőtlenségekről készített 2014. évi statisztikára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, továbbá az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Petíciós Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0203/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, továbbá az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Petíciós Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0203/2016),

| A. | mivel a fogyatékossággal élő személyeket teljes jogú polgárként megilletik az egyenlő jogok, az elidegeníthetetlen méltóság, az egyenlő bánásmód, a független életvitel, az autonómia, a közpénzekből finanszírozott rendszerek támogatásai és a teljes körű társadalmi szerepvállalás; |
| --- | --- |

A.

mivel a fogyatékossággal élő személyeket teljes jogú polgárként megilletik az egyenlő jogok, az elidegeníthetetlen méltóság, az egyenlő bánásmód, a független életvitel, az autonómia, a közpénzekből finanszírozott rendszerek támogatásai és a teljes körű társadalmi szerepvállalás;

| B. | mivel az Európai Unióban a becslések szerint mintegy 80 millió ember él fogyatékossággal, ebből 46 millió nő és lány, akik az Unió teljes nőnemű népességének mintegy 16 %-át teszik ki, ami azt jelenti, hogy a fogyatékosság előfordulása az Európai Unióban gyakoribb a nők, mint a férfiak körében; mivel a fogyatékossággal élő nők gyakorta szenvednek el halmozott megkülönböztetést, és mivel komoly akadályokkal kell szembenézniük alapvető jogaik és szabadságaik érvényesítésekor, például az oktatáshoz és foglalkoztatáshoz való jog terén, ami társadalmi elszigetelődéshez és pszichés traumákhoz vezethet; mivel a nőket aránytalanul sújtják a fogyatékosság hátrányos hatásai, úgy is, mint a fogyatékossággal élő családtagok gondozóit; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unióban a becslések szerint mintegy 80 millió ember él fogyatékossággal, ebből 46 millió nő és lány, akik az Unió teljes nőnemű népességének mintegy 16 %-át teszik ki, ami azt jelenti, hogy a fogyatékosság előfordulása az Európai Unióban gyakoribb a nők, mint a férfiak körében; mivel a fogyatékossággal élő nők gyakorta szenvednek el halmozott megkülönböztetést, és mivel komoly akadályokkal kell szembenézniük alapvető jogaik és szabadságaik érvényesítésekor, például az oktatáshoz és foglalkoztatáshoz való jog terén, ami társadalmi elszigetelődéshez és pszichés traumákhoz vezethet; mivel a nőket aránytalanul sújtják a fogyatékosság hátrányos hatásai, úgy is, mint a fogyatékossággal élő családtagok gondozóit;

| C. | mivel az EUMSZ értelmében az Uniónak politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során küzdenie kell a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés ellen (10. cikk), és az ilyen megkülönböztetés leküzdésére az Unió jogszabályokat fogadhat el (19. cikk); |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ értelmében az Uniónak politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során küzdenie kell a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés ellen (10. cikk), és az ilyen megkülönböztetés leküzdésére az Unió jogszabályokat fogadhat el (19. cikk);

| D. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 26. cikke kifejezetten tiltja a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetést, és a fogyatékossággal élő személyek társadalomban való egyenlő részvételéről rendelkezik; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 26. cikke kifejezetten tiltja a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetést, és a fogyatékossággal élő személyek társadalomban való egyenlő részvételéről rendelkezik;

| E. | mivel a CRPD az első olyan emberi jogokkal foglalkozó nemzetközi szerződés, amelyet az EU megerősített, és amelyet mind a 28 uniós tagállam aláírt és 27 tagállam ratifikált; mivel a tagállamnak, amelyik még nem ratifikálta, véglegesítenie kell reformjait a CRPD ratifikálására érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a CRPD az első olyan emberi jogokkal foglalkozó nemzetközi szerződés, amelyet az EU megerősített, és amelyet mind a 28 uniós tagállam aláírt és 27 tagállam ratifikált; mivel a tagállamnak, amelyik még nem ratifikálta, véglegesítenie kell reformjait a CRPD ratifikálására érdekében;

| F. | mivel az első alkalommal fordul elő, hogy az ENSZ egyik szerve nyomon követi az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi kötelezettségek EU általi teljesítését; mivel az ENSZ CRPD Bizottságának 2015-ben közzétett, az egyezmény Unióban való végrehajtására vonatkozó záró megjegyzései erőteljes üzenetet küldtek az EU-nak az egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó elkötelezettségét illetően, és iránymutatást nyújt az Unió hatáskörébe tartozó jogalkotási és szakpolitikai intézkedésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

F.

mivel az első alkalommal fordul elő, hogy az ENSZ egyik szerve nyomon követi az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi kötelezettségek EU általi teljesítését; mivel az ENSZ CRPD Bizottságának 2015-ben közzétett, az egyezmény Unióban való végrehajtására vonatkozó záró megjegyzései erőteljes üzenetet küldtek az EU-nak az egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó elkötelezettségét illetően, és iránymutatást nyújt az Unió hatáskörébe tartozó jogalkotási és szakpolitikai intézkedésekre vonatkozóan;

| G. | mivel a Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti, hogy az uniós jog végrehajtása során a CRPD jogilag kötelező az EU-ra és tagállamaira nézve, mivel rendelkezései „az uniós jogrend szerves részét képezik”, és a másodlagos joggal szemben elsőbbségük van (16); |
| --- | --- |

G.

mivel a Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti, hogy az uniós jog végrehajtása során a CRPD jogilag kötelező az EU-ra és tagállamaira nézve, mivel rendelkezései „az uniós jogrend szerves részét képezik”, és a másodlagos joggal szemben elsőbbségük van (16);

| H. | mivel a CRPD elveinek köre jóval tágabb a megkülönböztetés kérdésénél, és végső céljuk az, hogy a fogyatékossággal élő személyek és családtagjaik teljes körűen gyakorolhassák az emberi jogokat egy befogadó társadalomban; |
| --- | --- |

H.

mivel a CRPD elveinek köre jóval tágabb a megkülönböztetés kérdésénél, és végső céljuk az, hogy a fogyatékossággal élő személyek és családtagjaik teljes körűen gyakorolhassák az emberi jogokat egy befogadó társadalomban;

| I. | mivel a fogyatékossággal élő személyek csoportja nem egységes, és mivel a nők, a gyermekek, az idősek és az olyan személyek, akik összetett támogatásra szorulnak, további nehézségekkel és a megkülönböztetés többszörös formáival szembesülnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a fogyatékossággal élő személyek csoportja nem egységes, és mivel a nők, a gyermekek, az idősek és az olyan személyek, akik összetett támogatásra szorulnak, további nehézségekkel és a megkülönböztetés többszörös formáival szembesülnek;

| J. | mivel a fogyatékosságot kiválthatja egy személy egészségi állapotának fokozatos és néha nem észlelhető romlása, ahogy a neurodegeneratív vagy ritka betegségekben szenvedő személyek esetében is, ami negatívan érintheti az adott személy független életét; |
| --- | --- |

J.

mivel a fogyatékosságot kiválthatja egy személy egészségi állapotának fokozatos és néha nem észlelhető romlása, ahogy a neurodegeneratív vagy ritka betegségekben szenvedő személyek esetében is, ami negatívan érintheti az adott személy független életét;

| K. | mivel becslések szerint a fogyatékossággal élő személyek 80 %-a a fejlődő országokban él; mivel az EU nemzetközi szinten támogatja a fogyatékossággal élő személyek jogainak előmozdítását, és a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) legnagyobb adományozója a világon; |
| --- | --- |

K.

mivel becslések szerint a fogyatékossággal élő személyek 80 %-a a fejlődő országokban él; mivel az EU nemzetközi szinten támogatja a fogyatékossággal élő személyek jogainak előmozdítását, és a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) legnagyobb adományozója a világon;

| L. | mivel a fogyatékossággal élő gyermekek esetében a fogyatékosság nélküli társaikhoz képest 17-szer valószínűbb, hogy intézményben élnek, ahol sokkal nagyobb az erőszak, a mellőzés és a visszaélés kockázata ahhoz képest, ha otthon élnének (17); |
| --- | --- |

L.

mivel a fogyatékossággal élő gyermekek esetében a fogyatékosság nélküli társaikhoz képest 17-szer valószínűbb, hogy intézményben élnek, ahol sokkal nagyobb az erőszak, a mellőzés és a visszaélés kockázata ahhoz képest, ha otthon élnének (17);

| M. | mivel a fogyatékossággal élő gyermekeknek jogukban áll családjukkal vagy családi környezetben élni az érdekeiknek leginkább megfelelő módon; mivel a családtagoknak gyakran csökkenteniük kell vagy abba kell hagyniuk szakmai tevékenységüket, hogy fogyatékossággal élő családtagjaikat gondozhassák; |
| --- | --- |

M.

mivel a fogyatékossággal élő gyermekeknek jogukban áll családjukkal vagy családi környezetben élni az érdekeiknek leginkább megfelelő módon; mivel a családtagoknak gyakran csökkenteniük kell vagy abba kell hagyniuk szakmai tevékenységüket, hogy fogyatékossággal élő családtagjaikat gondozhassák;

| N. | mivel a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény hangsúlyozza, hogy valamennyi intézkedésbe be kell építeni a nemi dimenziót, valamint hogy elő kell mozdítani az emberi jogok és alapvető szabadságok teljes körű érvényesülését; |
| --- | --- |

N.

mivel a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény hangsúlyozza, hogy valamennyi intézkedésbe be kell építeni a nemi dimenziót, valamint hogy elő kell mozdítani az emberi jogok és alapvető szabadságok teljes körű érvényesülését;

| O. | mivel alapvető emberi jog és etikai kötelezettség a fogyatékossággal élő nőkkel és családanyákkal szembeni egyenlő bánásmód, illetve a rájuk irányuló pozitív intézkedések és politikák alkalmazása; |
| --- | --- |

O.

mivel alapvető emberi jog és etikai kötelezettség a fogyatékossággal élő nőkkel és családanyákkal szembeni egyenlő bánásmód, illetve a rájuk irányuló pozitív intézkedések és politikák alkalmazása;

| P. | mivel a fogyatékossággal élő nők és lányok mindennapi életük során számos tekintetben megkülönböztetésnek vannak kitéve, amely többféle – fizika, érzelmi, szexuális és gazdasági – formában megnyilvánulhat, és magában foglalja a partner vagy a gondozó által elkövetett erőszakot, a szexuális erőszakot és az intézményi erőszakot; |
| --- | --- |

P.

mivel a fogyatékossággal élő nők és lányok mindennapi életük során számos tekintetben megkülönböztetésnek vannak kitéve, amely többféle – fizika, érzelmi, szexuális és gazdasági – formában megnyilvánulhat, és magában foglalja a partner vagy a gondozó által elkövetett erőszakot, a szexuális erőszakot és az intézményi erőszakot;

| Q. | mivel a fogyatékossággal élő nők esetében nagyobb a valószínűsége, hogy családon belüli erőszakot vagy szexuális zaklatást szenvednek el, ami a beszámolók szerint hosszabb és nagyobb mértékű, mint a fogyatékosság nélküli nők esetében (18); |
| --- | --- |

Q.

mivel a fogyatékossággal élő nők esetében nagyobb a valószínűsége, hogy családon belüli erőszakot vagy szexuális zaklatást szenvednek el, ami a beszámolók szerint hosszabb és nagyobb mértékű, mint a fogyatékosság nélküli nők esetében (18);

| R. | mivel a fogyatékossággal élő nők – különösen a migránsok – nagyobb mértékben ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának; |
| --- | --- |

R.

mivel a fogyatékossággal élő nők – különösen a migránsok – nagyobb mértékben ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának;

| S. | mivel a fogyatékosság a szegénység egyik oka és annak következménye is lehet, és mivel a hajléktalan népesség mintegy 30 %-a rendelkezik fogyatékossággal, és annak a kockázatnak vannak kitéve, hogy nem vesznek tudomást róluk (19); mivel az állam által nyújtott szociális védelem különösen fontos szerepet játszik a szegénység megelőzésében a fogyatékossággal élő személyek körében, és mivel 2012-es adatok szerint a fogyatékossággal élő személyek közt magas, 68,5 % azok aránya, akik szegénységben élnek és nem részesülnek állami szociális juttatásban (20); |
| --- | --- |

S.

mivel a fogyatékosság a szegénység egyik oka és annak következménye is lehet, és mivel a hajléktalan népesség mintegy 30 %-a rendelkezik fogyatékossággal, és annak a kockázatnak vannak kitéve, hogy nem vesznek tudomást róluk (19); mivel az állam által nyújtott szociális védelem különösen fontos szerepet játszik a szegénység megelőzésében a fogyatékossággal élő személyek körében, és mivel 2012-es adatok szerint a fogyatékossággal élő személyek közt magas, 68,5 % azok aránya, akik szegénységben élnek és nem részesülnek állami szociális juttatásban (20);

| T. | mivel elengedhetetlen a hatályos uniós jogszabályok és szakpolitikai eszközök érvényre juttatása a CRPD teljes körű végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

T.

mivel elengedhetetlen a hatályos uniós jogszabályok és szakpolitikai eszközök érvényre juttatása a CRPD teljes körű végrehajtása érdekében;

| U. | mivel néhány, a CRPD-t ratifikált tagállam még nem hozta létre vagy nem jelölte ki az egyezményt végrehajtó és nyomon követő testületeket, ahogy azt a 33. cikk előírja; mivel a már létrehozott testületek munkáját – különösen a 33. cikk (2) bekezdésében meghatározott nyomon követés tekintetében – akadályozza a pénzügyi és emberi erőforrások, valamint a kijelölésükhöz szükséges szilárd jogi alap hiánya; |
| --- | --- |

U.

mivel néhány, a CRPD-t ratifikált tagállam még nem hozta létre vagy nem jelölte ki az egyezményt végrehajtó és nyomon követő testületeket, ahogy azt a 33. cikk előírja; mivel a már létrehozott testületek munkáját – különösen a 33. cikk (2) bekezdésében meghatározott nyomon követés tekintetében – akadályozza a pénzügyi és emberi erőforrások, valamint a kijelölésükhöz szükséges szilárd jogi alap hiánya;

| V. | mivel a fogyatékossággal élő személyek számára az egyik legfontosabb támasz a munkaerő-piaci részvétel és hozzáférés, amely továbbra is problémát jelent, 58,5 %-os mértékű, szemben a fogyatékosság nélkül élők 80,5 %-ával, ami sok fogyatékossággal élő személyt meggátol abban, hogy független és tevékeny életet éljen; |
| --- | --- |

V.

mivel a fogyatékossággal élő személyek számára az egyik legfontosabb támasz a munkaerő-piaci részvétel és hozzáférés, amely továbbra is problémát jelent, 58,5 %-os mértékű, szemben a fogyatékosság nélkül élők 80,5 %-ával, ami sok fogyatékossággal élő személyt meggátol abban, hogy független és tevékeny életet éljen;

| W. | mivel a fogyatékosság nélkül élő nők foglalkoztatási aránya 65 %, a fogyatékossággal élő nőké pedig 44 %; mivel a fogyatékossággal élő nőket a foglalkoztatáshoz és az oktatáshoz való hozzáférés terén még a fogyatékossággal élő férfiakhoz képest is gyakran hátrányos megkülönböztetés éri; mivel a fogyatékossággal élő személyek körében továbbra is elfogadhatatlanul magas a munkanélküliek aránya; mivel a fogyatékossággal élő nők és lányok a munkaerőpiachoz való hozzáférés tekintetében nagyobb nehézségekkel szembesülnek; mivel a fogyatékossággal élő nők oktatásban és a munkaerőpiacon, illetve a közösség társadalmi és gazdasági életében való aktív részvételének ösztönzése érdekében le kell küzdeni a mobilitás terén fennálló akadályokat, valamint a családtagoktól és gondozóktól való nagyobb függőséget; |
| --- | --- |

W.

mivel a fogyatékosság nélkül élő nők foglalkoztatási aránya 65 %, a fogyatékossággal élő nőké pedig 44 %; mivel a fogyatékossággal élő nőket a foglalkoztatáshoz és az oktatáshoz való hozzáférés terén még a fogyatékossággal élő férfiakhoz képest is gyakran hátrányos megkülönböztetés éri; mivel a fogyatékossággal élő személyek körében továbbra is elfogadhatatlanul magas a munkanélküliek aránya; mivel a fogyatékossággal élő nők és lányok a munkaerőpiachoz való hozzáférés tekintetében nagyobb nehézségekkel szembesülnek; mivel a fogyatékossággal élő nők oktatásban és a munkaerőpiacon, illetve a közösség társadalmi és gazdasági életében való aktív részvételének ösztönzése érdekében le kell küzdeni a mobilitás terén fennálló akadályokat, valamint a családtagoktól és gondozóktól való nagyobb függőséget;

| X. | mivel a fizetett munkavégzés alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek önálló életet éljenek és hozzájáruljanak a családi élethez és a háztartáshoz; mivel a fogyatékossággal élő nők és lányok gyakran szembesülnek azzal, hogy alulfizetik munkájukat; mivel ez a kiszolgáltatott csoport jobban ki van téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának; |
| --- | --- |

X.

mivel a fizetett munkavégzés alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek önálló életet éljenek és hozzájáruljanak a családi élethez és a háztartáshoz; mivel a fogyatékossággal élő nők és lányok gyakran szembesülnek azzal, hogy alulfizetik munkájukat; mivel ez a kiszolgáltatott csoport jobban ki van téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának;

| Y. | mivel az EU a CRPD feleként köteles biztosítani a fogyatékossággal élő személyek és képviseleti szervezeteik szoros bevonását és aktív részvételüket az Egyezmény végrehajtására irányuló jogszabályok és politikák kialakításában és végrehajtásában, valamint a fogyatékossággal élő személyeket érintő kérdésekkel kapcsolatos valamennyi döntéshozatali folyamatban; |
| --- | --- |

Y.

mivel az EU a CRPD feleként köteles biztosítani a fogyatékossággal élő személyek és képviseleti szervezeteik szoros bevonását és aktív részvételüket az Egyezmény végrehajtására irányuló jogszabályok és politikák kialakításában és végrehajtásában, valamint a fogyatékossággal élő személyeket érintő kérdésekkel kapcsolatos valamennyi döntéshozatali folyamatban;

| Z. | mivel a tagállamok által alkalmazott megszorító intézkedések miatt megnyirbálták a szociális szolgáltatásokat, a családoknak nyújtott támogatásokat és a közösségi alapú szolgáltatásokat, és ez aránytalanul nagy mértékben rontja a fogyatékossággal élő személyek, különösen a fogyatékossággal élő gyermekek és családjaik megfelelő életszínvonalát; |
| --- | --- |

Z.

mivel a tagállamok által alkalmazott megszorító intézkedések miatt megnyirbálták a szociális szolgáltatásokat, a családoknak nyújtott támogatásokat és a közösségi alapú szolgáltatásokat, és ez aránytalanul nagy mértékben rontja a fogyatékossággal élő személyek, különösen a fogyatékossággal élő gyermekek és családjaik megfelelő életszínvonalát;

| AA. | mivel a Bizottság visszavonta a szülési szabadságról szóló irányelvre vonatkozó javaslatát; |
| --- | --- |

AA.

mivel a Bizottság visszavonta a szülési szabadságról szóló irányelvre vonatkozó javaslatát;

| AB. | mivel a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/24/EU irányelv nem tiltja meg kifejezetten a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetést; |
| --- | --- |

AB.

mivel a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/24/EU irányelv nem tiltja meg kifejezetten a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetést;

| AC. | mivel demográfiai és társadalmi változások miatt megnőtt a kereslet a háztartási alkalmazottak és gondozók, és különösen a háztartási alkalmazottak és gondozók iránt; mivel a fogyatékossággal élő és gondozásra szoruló személyeket rendszerint a család női tagjai gondozzák, akiket ez gyakran kirekeszt a munkaerő-piacról; |
| --- | --- |

AC.

mivel demográfiai és társadalmi változások miatt megnőtt a kereslet a háztartási alkalmazottak és gondozók, és különösen a háztartási alkalmazottak és gondozók iránt; mivel a fogyatékossággal élő és gondozásra szoruló személyeket rendszerint a család női tagjai gondozzák, akiket ez gyakran kirekeszt a munkaerő-piacról;

| AD. | mivel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság az Európai Unió első jelentéséről szóló záró észrevételeiben azt ajánlja, hogy az Európai Unió a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szakpolitikáiban és programjaiban érvényesítse a fogyatékosság, fogyatékosságügyi stratégiáiban pedig a nemi egyenlőség szempontjait, továbbá alakítson ki pozitív intézkedéseket, hozzon létre egy nyomon követési mechanizmust és finanszírozza a fogyatékossággal élő nőkkel és lányokkal kapcsolatos adatgyűjtést és kutatást; mivel emellett azt javasolja, hogy az Európai Unió biztosítson hatékony védelmet az erőszakkal, a visszaéléssel és kizsákmányolással szemben, továbbá hogy a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését célzó szakpolitika foglalkozzon a fogyatékossággal élő gyermekek és felnőttek igényeivel, így életpályájukkal is, valamint hogy az Unió hozzon intézkedéseket a fogyatékossággal élők – akiknek többsége nő – magas munkanélküliségi arányának csökkentésére; |
| --- | --- |

AD.

mivel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság az Európai Unió első jelentéséről szóló záró észrevételeiben azt ajánlja, hogy az Európai Unió a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szakpolitikáiban és programjaiban érvényesítse a fogyatékosság, fogyatékosságügyi stratégiáiban pedig a nemi egyenlőség szempontjait, továbbá alakítson ki pozitív intézkedéseket, hozzon létre egy nyomon követési mechanizmust és finanszírozza a fogyatékossággal élő nőkkel és lányokkal kapcsolatos adatgyűjtést és kutatást; mivel emellett azt javasolja, hogy az Európai Unió biztosítson hatékony védelmet az erőszakkal, a visszaéléssel és kizsákmányolással szemben, továbbá hogy a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését célzó szakpolitika foglalkozzon a fogyatékossággal élő gyermekek és felnőttek igényeivel, így életpályájukkal is, valamint hogy az Unió hozzon intézkedéseket a fogyatékossággal élők – akiknek többsége nő – magas munkanélküliségi arányának csökkentésére;

| AE. | mivel az „Európa, a világ első számú idegenforgalmi célpontja – az európai turizmus új politikai kerete”című 2011. szeptember 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (21) adott, 2011. december 13-án elfogadott válaszában a Bizottság elismerte, hogy mindenki számára biztosítani kell a hozzáférhető szolgáltatások (közlekedés, szállás, ellátás és látnivalók) zökkenőmentes láncolatát, és ennek céljából intézkedésekbe kezdett a figyelem felkeltése, az idegenforgalmi ágazaton belüli készségek fejlesztése, valamint végső soron az idegenforgalmi létesítmények minőségének a speciális szükségletekkel rendelkező vagy fogyatékossággal élő személyek tekintetében történő javítása érdekében; |
| --- | --- |

AE.

mivel az „Európa, a világ első számú idegenforgalmi célpontja – az európai turizmus új politikai kerete”című 2011. szeptember 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (21) adott, 2011. december 13-án elfogadott válaszában a Bizottság elismerte, hogy mindenki számára biztosítani kell a hozzáférhető szolgáltatások (közlekedés, szállás, ellátás és látnivalók) zökkenőmentes láncolatát, és ennek céljából intézkedésekbe kezdett a figyelem felkeltése, az idegenforgalmi ágazaton belüli készségek fejlesztése, valamint végső soron az idegenforgalmi létesítmények minőségének a speciális szükségletekkel rendelkező vagy fogyatékossággal élő személyek tekintetében történő javítása érdekében;

| AF. | mivel a fogyatékossággal élő, a funkcionális különbözőséggel élő, a funkcionálisan akadályozott és csökkent mozgásképességű személyeknek a közlekedés, a mobilitás és az idegenforgalom terén felmerülő szükségletei egybeesnek a közlekedési és mobilitási szolgáltatások üzleti innovációs lehetőségeivel, és – a mindenki számára történő tervezés szellemében – előnyös helyzetet teremthetnek a bármely típusú fogyatékossággal élők (köztük mások mellett a csökkent mozgásképességű személyek, a vakok, a siketek és a nagyothallók, az autizmussal élők, a szellemi vagy pszichoszociális fogyatékossággal élő személyek) és az említett szolgáltatások egyéb felhasználói számára egyaránt; |
| --- | --- |

AF.

mivel a fogyatékossággal élő, a funkcionális különbözőséggel élő, a funkcionálisan akadályozott és csökkent mozgásképességű személyeknek a közlekedés, a mobilitás és az idegenforgalom terén felmerülő szükségletei egybeesnek a közlekedési és mobilitási szolgáltatások üzleti innovációs lehetőségeivel, és – a mindenki számára történő tervezés szellemében – előnyös helyzetet teremthetnek a bármely típusú fogyatékossággal élők (köztük mások mellett a csökkent mozgásképességű személyek, a vakok, a siketek és a nagyothallók, az autizmussal élők, a szellemi vagy pszichoszociális fogyatékossággal élő személyek) és az említett szolgáltatások egyéb felhasználói számára egyaránt;

Általános elvek és kötelezettségek

| 1. | emlékeztet arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek teljes körű bevonása nem csak jog és megérdemelt előny az érintettek számára, hanem tőke a társadalom egésze számára, amely élvezi az e személyek által nyújtott értékekből és különböző készségekből származó előnyöket; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek teljes körű bevonása nem csak jog és megérdemelt előny az érintettek számára, hanem tőke a társadalom egésze számára, amely élvezi az e személyek által nyújtott értékekből és különböző készségekből származó előnyöket;

| 2. | hangsúlyozza, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személynek joga van olyan társadalomban élni, amelyben a többiekkel azonos esélyekkel rendelkezik, a társadalomba való teljes befogadásuk és teljes körű részvételük biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személynek joga van olyan társadalomban élni, amelyben a többiekkel azonos esélyekkel rendelkezik, a társadalomba való teljes befogadásuk és teljes körű részvételük biztosítása érdekében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy függetlenül az ország társadalmi-gazdasági, politikai vagy kulturális helyzetétől, a fogyatékossággal élők társadalomba való befogadása nem csupán fejlesztési kérdés, hanem emberi jogi is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy függetlenül az ország társadalmi-gazdasági, politikai vagy kulturális helyzetétől, a fogyatékossággal élők társadalomba való befogadása nem csupán fejlesztési kérdés, hanem emberi jogi is;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékosság a népesség átlagéletkorának növekedésével növekszik; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékosság a népesség átlagéletkorának növekedésével növekszik;

| 5. | úgy véli, hogy az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia az emberi jogok tiszteletben tartását és előmozdítását illetően; üdvözli, hogy most első alkalommal sor került arra, hogy az EU nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek teljesítését felülvizsgálja egy ENSZ-testület; úgy véli, hogy az ENSZ CRPD bizottságnak az egyezmény Unió általi végrehajtásáról szóló, 2015-ben közzétett záró észrevételei az Unió egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartása iránti elkötelezettségének fontos jelei, és iránymutatást adnak az EU hatáskörén belüli jogalkotási és politikai intézkedésekhez; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia az emberi jogok tiszteletben tartását és előmozdítását illetően; üdvözli, hogy most első alkalommal sor került arra, hogy az EU nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek teljesítését felülvizsgálja egy ENSZ-testület; úgy véli, hogy az ENSZ CRPD bizottságnak az egyezmény Unió általi végrehajtásáról szóló, 2015-ben közzétett záró észrevételei az Unió egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartása iránti elkötelezettségének fontos jelei, és iránymutatást adnak az EU hatáskörén belüli jogalkotási és politikai intézkedésekhez;

| 6. | támogatja a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló bizottsági összegzéseket és ajánlásokat és kiemeli, hogy az uniós és tagállami intézményeknek a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikáikba, programjaikba és stratégiáikba a fogyatékossággal élő nők és lányok szempontjait, a fogyatékosságügyi stratégiáikba pedig a nemi egyenlőség szempontjait kell beépíteniük; emellett felszólít az előrelépések rendszeres áttekintését célzó mechanizmusok létrehozására; |
| --- | --- |

6.

támogatja a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló bizottsági összegzéseket és ajánlásokat és kiemeli, hogy az uniós és tagállami intézményeknek a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikáikba, programjaikba és stratégiáikba a fogyatékossággal élő nők és lányok szempontjait, a fogyatékosságügyi stratégiáikba pedig a nemi egyenlőség szempontjait kell beépíteniük; emellett felszólít az előrelépések rendszeres áttekintését célzó mechanizmusok létrehozására;

| 7. | felszólítja a Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy teljes körűen hajtsák végre az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága ajánlásait, és biztosítsák az egyezmény tiszteletben tartását valamennyi jövőbeli jogszabályban; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy teljes körűen hajtsák végre az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága ajánlásait, és biztosítsák az egyezmény tiszteletben tartását valamennyi jövőbeli jogszabályban;

| 8. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy rendeljék hozzá a szükséges erőforrásokat a CRPD és annak fakultatív jegyzőkönyve szerinti kötelezettségeik végrehajtásához; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy rendeljék hozzá a szükséges erőforrásokat a CRPD és annak fakultatív jegyzőkönyve szerinti kötelezettségeik végrehajtásához;

| 9. | kifejezetten sajnálja, hogy az EU hivatalosan nem konzultált a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel az ENSZ CRPD bizottság 2015. évi felülvizsgálati folyamatának előkészületei és előrehaladási jelentésének elkészítése során; felszólítja a fogyatékossággal élők szervezeteit, hogy független félként aktívan járuljanak hozzá a CRPD-ülésekhez azáltal, hogy részt vesznek az EU jövőbeli felülvizsgálatokkal foglalkozó hivatalos küldöttségeiben; |
| --- | --- |

9.

kifejezetten sajnálja, hogy az EU hivatalosan nem konzultált a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel az ENSZ CRPD bizottság 2015. évi felülvizsgálati folyamatának előkészületei és előrehaladási jelentésének elkészítése során; felszólítja a fogyatékossággal élők szervezeteit, hogy független félként aktívan járuljanak hozzá a CRPD-ülésekhez azáltal, hogy részt vesznek az EU jövőbeli felülvizsgálatokkal foglalkozó hivatalos küldöttségeiben;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy konszolidálja és javasolja az EU és a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek közötti valódi strukturált párbeszédet, beleértve a fogyatékossággal élő személyek és az őket képviselő szervezetek teljes körű és egyenlő részvételének biztosítására szolgáló megfelelő finanszírozást is; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy konszolidálja és javasolja az EU és a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek közötti valódi strukturált párbeszédet, beleértve a fogyatékossággal élő személyek és az őket képviselő szervezetek teljes körű és egyenlő részvételének biztosítására szolgáló megfelelő finanszírozást is;

| 11. | hangsúlyozza, hogy minden új kezdeményezés és az oktatáshoz, a képzéshez, a kultúrához, a sporthoz és az ifjúsághoz kapcsolódó politika és intézkedés végrehajtása, nyomon követése és értékelése terén fontos a fogyatékossággal élőket képviselő szervezetek, a politikai döntéshozók, az üzleti világ és az egyéb érdekeltek közötti rendszeres és szoros konzultáció; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy minden új kezdeményezés és az oktatáshoz, a képzéshez, a kultúrához, a sporthoz és az ifjúsághoz kapcsolódó politika és intézkedés végrehajtása, nyomon követése és értékelése terén fontos a fogyatékossággal élőket képviselő szervezetek, a politikai döntéshozók, az üzleti világ és az egyéb érdekeltek közötti rendszeres és szoros konzultáció;

| 12. | felszólít az esélyegyenlőséggel foglalkozó, már létező testületek megerősítésére a CRPD egyezmény általános érvényesítésének, előmozdításának és végrehajtása ellenőrzésének támogatása érdekében; emlékezteti az EU-t és tagállamait a civil társadalommal és különösen a fogyatékossággal élő személyeket tömörítő szervezetekkel való érdemi egyeztetés kötelezettségére; |
| --- | --- |

12.

felszólít az esélyegyenlőséggel foglalkozó, már létező testületek megerősítésére a CRPD egyezmény általános érvényesítésének, előmozdításának és végrehajtása ellenőrzésének támogatása érdekében; emlékezteti az EU-t és tagállamait a civil társadalommal és különösen a fogyatékossággal élő személyeket tömörítő szervezetekkel való érdemi egyeztetés kötelezettségére;

| 13. | sürgeti az EU-t a CRPD-hez fűzött fakultatív jegyzőkönyv megerősítésére; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az EU-t a CRPD-hez fűzött fakultatív jegyzőkönyv megerősítésére;

| 14. | sürgeti a jelenlegi és jövőbeni uniós jogszabályoknak és a finanszírozási programoknak a CRPD-nek való teljes körű megfelelésre tekintettel történő átfogó és horizontális felülvizsgálatát, a jövőbeni programozási időszakokat is beleértve, a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezeteknek és a CRPD-vel foglalkozó uniós struktúra (a továbbiakban: az uniós struktúra) tagjainak konstruktív bevonásával, beleértve a fogyatékosságügyi szempontok megjelenítését a jogalkotási szakpolitikákban és stratégiákban; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a fogyatékosság valamennyi jogszabályban, politikában és stratégiában való általános érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a jelenlegi és jövőbeni uniós jogszabályoknak és a finanszírozási programoknak a CRPD-nek való teljes körű megfelelésre tekintettel történő átfogó és horizontális felülvizsgálatát, a jövőbeni programozási időszakokat is beleértve, a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezeteknek és a CRPD-vel foglalkozó uniós struktúra (a továbbiakban: az uniós struktúra) tagjainak konstruktív bevonásával, beleértve a fogyatékosságügyi szempontok megjelenítését a jogalkotási szakpolitikákban és stratégiákban; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a fogyatékosság valamennyi jogszabályban, politikában és stratégiában való általános érvényesítése érdekében;

| 15. | felszólít a fogyatékossággal élők jogainak az Unió globális társadalmi-gazdasági menetrendjébe – különösen az Európa 2020 stratégiába és az európai szemeszterbe – történő beépítésére; javasolja egy fogyatékosságügyi paktum elfogadását, amely biztosítja, hogy a fogyatékossággal élők jogait valamennyi uniós kezdeményezés figyelembe vegye; |
| --- | --- |

15.

felszólít a fogyatékossággal élők jogainak az Unió globális társadalmi-gazdasági menetrendjébe – különösen az Európa 2020 stratégiába és az európai szemeszterbe – történő beépítésére; javasolja egy fogyatékosságügyi paktum elfogadását, amely biztosítja, hogy a fogyatékossággal élők jogait valamennyi uniós kezdeményezés figyelembe vegye;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében a tagállamok szociális helyzetének értékelése során (országjelentés és országspecifikus ajánlások) foglalkozzon a fogyatékossággal élő személyek helyzetének vizsgálatával is az akadálymentes Európa kiépítésére vonatkozó uniós kötelezettség keretében; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében a tagállamok szociális helyzetének értékelése során (országjelentés és országspecifikus ajánlások) foglalkozzon a fogyatékossággal élő személyek helyzetének vizsgálatával is az akadálymentes Európa kiépítésére vonatkozó uniós kötelezettség keretében;

| 17. | úgy véli, hogy az uniós intézményeknek, különösen a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak törekednie kell annak biztosítására, hogy a hatályos és a jövőbeli jogszabályok tiszteletben tartsák az emberi jogokat, és maradéktalanul megfeleljenek a CRPD egyezménynek; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az uniós intézményeknek, különösen a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak törekednie kell annak biztosítására, hogy a hatályos és a jövőbeli jogszabályok tiszteletben tartsák az emberi jogokat, és maradéktalanul megfeleljenek a CRPD egyezménynek;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy a záró észrevételek alapján készítsen egy jogszabálylistát azzal a céllal, hogy javaslatot tegyen a hatáskörről szóló nyilatkozat naprakésszé tételére, és ezt a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek és az Európai Parlament hivatalos bevonásával rendszeres időközönként ismételje meg; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy a záró észrevételek alapján készítsen egy jogszabálylistát azzal a céllal, hogy javaslatot tegyen a hatáskörről szóló nyilatkozat naprakésszé tételére, és ezt a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek és az Európai Parlament hivatalos bevonásával rendszeres időközönként ismételje meg;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy e tekintetben mérlegelje egy olyan uniós keret kidolgozását, amely garantálná a fogyatékossággal élő személyek jogainak hatékony érvényesítését, személyes autonómiájuk előmozdítását, az akadálymentes hozzáférést, a foglalkoztatáshoz való hozzáférést, a társadalmi integrációt és a független életet, valamint a megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolását; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy e tekintetben mérlegelje egy olyan uniós keret kidolgozását, amely garantálná a fogyatékossággal élő személyek jogainak hatékony érvényesítését, személyes autonómiájuk előmozdítását, az akadálymentes hozzáférést, a foglalkoztatáshoz való hozzáférést, a társadalmi integrációt és a független életet, valamint a megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolását;

| 20. | osztja az ENSZ CRPD Bizottságának azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy az Európai Unió nem rendelkezik világos stratégiával a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtását illetően; |
| --- | --- |

20.

osztja az ENSZ CRPD Bizottságának azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy az Európai Unió nem rendelkezik világos stratégiával a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtását illetően;

| 21. | kéri az intézményeket, hogy példamutató módon lépjenek fel az integrációs politika területén; |
| --- | --- |

21.

kéri az intézményeket, hogy példamutató módon lépjenek fel az integrációs politika területén;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai fogyatékosságügyi stratégia felülvizsgálatát használja fel egy egyértelmű végrehajtási időkerettel, konkrét és pontosan meghatározott referenciaértékekkel és indikátorokkal rendelkező, átfogó, a nemek különböző igényeit figyelembe vevő uniós CRPD-stratégia létrehozására, amely a külső fellépés terén is tartalmaz kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy az európai fogyatékosságügyi stratégia felülvizsgálatát használja fel egy egyértelmű végrehajtási időkerettel, konkrét és pontosan meghatározott referenciaértékekkel és indikátorokkal rendelkező, átfogó, a nemek különböző igényeit figyelembe vevő uniós CRPD-stratégia létrehozására, amely a külső fellépés terén is tartalmaz kötelezettségvállalásokat;

| 23. | elítéli a fogyatékossággal élő személyek által mind a mai napig elszenvedett megkülönböztetést és kirekesztést; kéri a Bizottságot, hogy emelje a legmagasabb szintre a szinergiákat a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó uniós fogyatékosságügyi stratégia és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW) rendelkezései, illetve a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény között annak biztosítása érdekében, hogy az elismert jogok valóban rendelkezésre álljanak és ténylegesen gyakorolhatók legyenek, ideértve a jogszabályi keret harmonizálását és végrehajtását, illetve kulturális és politikai fellépést; |
| --- | --- |

23.

elítéli a fogyatékossággal élő személyek által mind a mai napig elszenvedett megkülönböztetést és kirekesztést; kéri a Bizottságot, hogy emelje a legmagasabb szintre a szinergiákat a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó uniós fogyatékosságügyi stratégia és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW) rendelkezései, illetve a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény között annak biztosítása érdekében, hogy az elismert jogok valóban rendelkezésre álljanak és ténylegesen gyakorolhatók legyenek, ideértve a jogszabályi keret harmonizálását és végrehajtását, illetve kulturális és politikai fellépést;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy nyilatkozzon egyértelműen a fogyatékosság fogalmának tág, uniós szintű meghatározásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy nyilatkozzon egyértelműen a fogyatékosság fogalmának tág, uniós szintű meghatározásával kapcsolatban;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a közbeszerzésben érvényesítendő szociális megfontolásokról szóló iránymutatást annak érdekében, hogy rávilágítson a szociális kötelezettségekre, de annak érdekében is, hogy rámutasson a fogyatékossággal élő személyek számára nyújtott magas minőségű támogató szolgáltatásokra irányuló befektetések lehetőségeire és hasznára; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a közbeszerzésben érvényesítendő szociális megfontolásokról szóló iránymutatást annak érdekében, hogy rávilágítson a szociális kötelezettségekre, de annak érdekében is, hogy rámutasson a fogyatékossággal élő személyek számára nyújtott magas minőségű támogató szolgáltatásokra irányuló befektetések lehetőségeire és hasznára;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a hatásvizsgálatokra vonatkozó iránymutatásokat, és módosítsa azokat annak érdekében, hogy egy átfogóbb listát tartalmazzanak az Egyezménynek való megfelelés jobb értékelésével kapcsolatos kérdésekről; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a hatásvizsgálatokra vonatkozó iránymutatásokat, és módosítsa azokat annak érdekében, hogy egy átfogóbb listát tartalmazzanak az Egyezménynek való megfelelés jobb értékelésével kapcsolatos kérdésekről;

Egyedi jogok

| 27. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a viktimizáció megelőzésének érdekében tegyenek lépéseket a megkülönböztetés valamennyi formája – ideértve a fogyatékosságon alapuló többszörös megkülönböztetést, a társítás útján történő megkülönböztetést és az interszekcionális megkülönböztetést is – elleni küzdelem érdekében, különös tekintettel a fogyatékossággal élő nőkre és gyermekekre, az idősebb személyekre és a komplex támogatást igénylő személyekre, köztük az intellektuális és pszichoszociális fogyatékossággal élő személyekre is, továbbá az olyan személyekre, akik fogyatékossága idővel változik; |
| --- | --- |

27.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a viktimizáció megelőzésének érdekében tegyenek lépéseket a megkülönböztetés valamennyi formája – ideértve a fogyatékosságon alapuló többszörös megkülönböztetést, a társítás útján történő megkülönböztetést és az interszekcionális megkülönböztetést is – elleni küzdelem érdekében, különös tekintettel a fogyatékossággal élő nőkre és gyermekekre, az idősebb személyekre és a komplex támogatást igénylő személyekre, köztük az intellektuális és pszichoszociális fogyatékossággal élő személyekre is, továbbá az olyan személyekre, akik fogyatékossága idővel változik;

| 28. | sajnálja, hogy a Tanács még mindig nem fogadta el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló 2008-as javaslatot, ismételten felhívja a Tanácsot, hogy ezt a lehető leghamarabb tegye meg; |
| --- | --- |

28.

sajnálja, hogy a Tanács még mindig nem fogadta el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló 2008-as javaslatot, ismételten felhívja a Tanácsot, hogy ezt a lehető leghamarabb tegye meg;

| 29. | kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy szakpolitikáikban érvényesítsék a fogyatékossággal élő nők és gyerekek jogait, beleértve a következő gyermekjogi ütemtervet, és biztosítsák a fiúkkal, lányokkal és az őket képviselő szervezetekkel folytatott konzultációt a velük kapcsolatos minden kérdésben, megfelelő segítséget nyújtva ehhez fogyatékosságuk típusának és koruknak megfelelően; |
| --- | --- |

29.

kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy szakpolitikáikban érvényesítsék a fogyatékossággal élő nők és gyerekek jogait, beleértve a következő gyermekjogi ütemtervet, és biztosítsák a fiúkkal, lányokkal és az őket képviselő szervezetekkel folytatott konzultációt a velük kapcsolatos minden kérdésben, megfelelő segítséget nyújtva ehhez fogyatékosságuk típusának és koruknak megfelelően;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek jogainak védelme érdekében a családjaiknak megfelelő támogatást kell biztosítani az EU-ban rendelkezésre álló jogi eszközök megerősítésével és azokra támaszkodva, például a fogyatékossággal élő gyermekek szüleinek meghosszabbított szülő szabadság biztosításával; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek jogainak védelme érdekében a családjaiknak megfelelő támogatást kell biztosítani az EU-ban rendelkezésre álló jogi eszközök megerősítésével és azokra támaszkodva, például a fogyatékossággal élő gyermekek szüleinek meghosszabbított szülő szabadság biztosításával;

| 31. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi, fogyatékossággal élő személy élhessen a minden uniós polgár számára biztosított szabad mozgáshoz való joggal, azáltal, hogy a jelenlegi és jövőbeli jogszabályokba belefoglalják az egyenlő esélyek, az alapvető jogok, a szolgáltatásokhoz és a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférés biztosítékát, valamint a szociális biztonsági rendszerhez való hozzáférés tekintetében ugyanazokat a jogokat és kötelezettségeket, mint amelyeket annak a tagállamnak a polgárai élveznek, amelyben a fogyatékossággal élők biztosítva vannak, összhangban az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvével; emellett a foglalkoztatási egyenlőséget illetően felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul teljesítsék a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, átdolgozott 2006/54/EK irányelv rendelkezéseit; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi, fogyatékossággal élő személy élhessen a minden uniós polgár számára biztosított szabad mozgáshoz való joggal, azáltal, hogy a jelenlegi és jövőbeli jogszabályokba belefoglalják az egyenlő esélyek, az alapvető jogok, a szolgáltatásokhoz és a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférés biztosítékát, valamint a szociális biztonsági rendszerhez való hozzáférés tekintetében ugyanazokat a jogokat és kötelezettségeket, mint amelyeket annak a tagállamnak a polgárai élveznek, amelyben a fogyatékossággal élők biztosítva vannak, összhangban az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvével; emellett a foglalkoztatási egyenlőséget illetően felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul teljesítsék a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, átdolgozott 2006/54/EK irányelv rendelkezéseit;

| 32. | hangsúlyozza a fogyatékossággal élő migráns nők és lányok támogatásának szükségességét, hogy olyan készségeket fejleszthessenek ki, amelyek lehetővé tennék számukra, hogy megfelelő munkához jussanak; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a fogyatékossággal élő migráns nők és lányok támogatásának szükségességét, hogy olyan készségeket fejleszthessenek ki, amelyek lehetővé tennék számukra, hogy megfelelő munkához jussanak;

| 33. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élők, különösen a nők, független és önálló életet élhessenek – valamint terhesség és anyaság esetén – őket és családjukat (személyesen vagy államilag) segíteni kell, ami lehetővé teszi számukra a foglalkoztatáshoz, illetve az oktatási vagy szakképzési intézményekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élők, különösen a nők, független és önálló életet élhessenek – valamint terhesség és anyaság esetén – őket és családjukat (személyesen vagy államilag) segíteni kell, ami lehetővé teszi számukra a foglalkoztatáshoz, illetve az oktatási vagy szakképzési intézményekhez való hozzáférést;

| 34. | megismétli, hogy sürgősen foglalkozni kell a fogyatékossággal élő nőkkel és lányokkal szemben családi és intézményi közegben elkövetett erőszak problémájával, és felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fogyatékosság bármilyen formájával élő nőket és lányokat segítő szolgálatokat; azt tanácsolja az EU-nak, hogy csatlakozzon az Európa Tanács nőkkel szembeni, illetve a családon belüli erőszak megelőzéséről és az ellene való küzdelemről szóló egyezményéhez (Isztambuli Egyezmény), ami újabb lépés a fogyatékossággal élő nőkkel és lányokkal szembeni erőszak leküzdése felé; |
| --- | --- |

34.

megismétli, hogy sürgősen foglalkozni kell a fogyatékossággal élő nőkkel és lányokkal szemben családi és intézményi közegben elkövetett erőszak problémájával, és felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fogyatékosság bármilyen formájával élő nőket és lányokat segítő szolgálatokat; azt tanácsolja az EU-nak, hogy csatlakozzon az Európa Tanács nőkkel szembeni, illetve a családon belüli erőszak megelőzéséről és az ellene való küzdelemről szóló egyezményéhez (Isztambuli Egyezmény), ami újabb lépés a fogyatékossággal élő nőkkel és lányokkal szembeni erőszak leküzdése felé;

| 35. | emlékeztet a fogyatékossággal élőknek a fogyatékossággal kapcsolatos politikai folyamatokban és döntéshozatalban minden szinten való részvételét illető alapvető jogai fontosságára, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménnyel összhangban; hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő nőket és lányokat – így a halmozott megkülönböztetéssel szembesülő marginalizált és kiszolgáltatott csoportok nő és lánytagjait is – fel kell jogosítani arra és lehetővé kell tenni számukra, hogy részt vegyenek a nemek közti egyenlőséggel és fogyatékossággal kapcsolatos programokra és stratégiákra irányuló döntéshozatali folyamatokban, érdekeik és jogaik kifejezésre juttatásának, valamint a nemi szempontok valóban alulról szerveződő megközelítésének biztosítása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelően kialakított szolgáltatásokat és létesítményeket, amelyek lehetővé teszik a nők aktív bevonását és részvételét, valamint fektessenek be a támogató és az igényekhez alkalmazkodó technológiákba, és az ún. „e-befogadásba”; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet a fogyatékossággal élőknek a fogyatékossággal kapcsolatos politikai folyamatokban és döntéshozatalban minden szinten való részvételét illető alapvető jogai fontosságára, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménnyel összhangban; hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő nőket és lányokat – így a halmozott megkülönböztetéssel szembesülő marginalizált és kiszolgáltatott csoportok nő és lánytagjait is – fel kell jogosítani arra és lehetővé kell tenni számukra, hogy részt vegyenek a nemek közti egyenlőséggel és fogyatékossággal kapcsolatos programokra és stratégiákra irányuló döntéshozatali folyamatokban, érdekeik és jogaik kifejezésre juttatásának, valamint a nemi szempontok valóban alulról szerveződő megközelítésének biztosítása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelően kialakított szolgáltatásokat és létesítményeket, amelyek lehetővé teszik a nők aktív bevonását és részvételét, valamint fektessenek be a támogató és az igényekhez alkalmazkodó technológiákba, és az ún. „e-befogadásba”;

| 36. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy az ENSZ CRPD Bizottságának a CRPD egyezmény uniós végrehajtásának felülvizsgálatával összefüggésben tett ajánlásaival összhangban hozzanak hatékony intézkedéseket a fogyatékossággal élő nők életének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

36.

felszólítja az uniós intézményeket, hogy az ENSZ CRPD Bizottságának a CRPD egyezmény uniós végrehajtásának felülvizsgálatával összefüggésben tett ajánlásaival összhangban hozzanak hatékony intézkedéseket a fogyatékossággal élő nők életének megkönnyítése érdekében;

| 37. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek nevelése elsősorban a nőkre hárul; |
| --- | --- |

37.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek nevelése elsősorban a nőkre hárul;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménnyel kapcsolatos figyelemfelhívó tevékenységet, küzdjenek az előítéletek ellen és segítsék elő minden fogyatékossággal élő személy jobb megértését, hogy a döntések valós igényeik alapján szülessenek; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménnyel kapcsolatos figyelemfelhívó tevékenységet, küzdjenek az előítéletek ellen és segítsék elő minden fogyatékossággal élő személy jobb megértését, hogy a döntések valós igényeik alapján szülessenek;

| 39. | támogatja azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy felhívják a társadalom figyelmét a fogyatékossággal élő személyek által tapasztalt nehézségekre, valamint hogy a fogyatékossággal élők jobban tudatában legyenek lehetőségeiknek és az általuk nyújtott hozzájárulásoknak, többek között speciális iskolai oktatási programok révén; hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény jelentősége alapvetően abban rejlik, hogy változtat a kulturális attitűdökön, elismerve, hogy a fogyatékosság nem a személyekben van, hanem a társadalmi és gazdasági környezet okoz akadályokat az embereknek; |
| --- | --- |

39.

támogatja azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy felhívják a társadalom figyelmét a fogyatékossággal élő személyek által tapasztalt nehézségekre, valamint hogy a fogyatékossággal élők jobban tudatában legyenek lehetőségeiknek és az általuk nyújtott hozzájárulásoknak, többek között speciális iskolai oktatási programok révén; hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény jelentősége alapvetően abban rejlik, hogy változtat a kulturális attitűdökön, elismerve, hogy a fogyatékosság nem a személyekben van, hanem a társadalmi és gazdasági környezet okoz akadályokat az embereknek;

| 40. | kéri az illetékes tagállami hatóságokat, hogy dolgozzanak ki tudatosságnövelő stratégiákat a fogyatékossággal élő személyek jogaival kapcsolatban, és támogassák a közlekedési és idegenforgalmi dolgozóknak a fogyatékossággal élő személyek egyenjogúságáról és a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosságról szóló képzését, valamint segítsék elő a fogyatékossággal foglalkozó európai szövetségek és a magán vagy állami közlekedési társaságok közötti együttműködést és a helyes gyakorlatok egymás közötti cseréjét. sürgeti, hogy a képzéshez kapcsolódó anyagok hozzáférhető formátumban is álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

40.

kéri az illetékes tagállami hatóságokat, hogy dolgozzanak ki tudatosságnövelő stratégiákat a fogyatékossággal élő személyek jogaival kapcsolatban, és támogassák a közlekedési és idegenforgalmi dolgozóknak a fogyatékossággal élő személyek egyenjogúságáról és a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosságról szóló képzését, valamint segítsék elő a fogyatékossággal foglalkozó európai szövetségek és a magán vagy állami közlekedési társaságok közötti együttműködést és a helyes gyakorlatok egymás közötti cseréjét. sürgeti, hogy a képzéshez kapcsolódó anyagok hozzáférhető formátumban is álljanak rendelkezésre;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési személyzet számára rendkívül komoly képzést kell biztosítani, hogy a légitársaságok megfelelő szolgáltatásokat tudjanak nyújtani a fogyatékossággal élő személyek számára; különös figyelmet kellene fordítani arra is, hogy a személyzet képes legyen a kerekesszékek helyes mozgatására, hogy azok ne sérüljenek; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési személyzet számára rendkívül komoly képzést kell biztosítani, hogy a légitársaságok megfelelő szolgáltatásokat tudjanak nyújtani a fogyatékossággal élő személyek számára; különös figyelmet kellene fordítani arra is, hogy a személyzet képes legyen a kerekesszékek helyes mozgatására, hogy azok ne sérüljenek;

| 42. | üdvözli az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra irányuló javaslatot (22), és az áruk és szolgáltatások – ideértve az olyan épületeket is, amelyekben az említett szolgáltatásokat nyújtják – akadálymentes hozzáférhetőségének biztosítása céljából elkötelezett annak mielőbbi elfogadása mellett, azt eredményes és hozzáférhető nemzeti jogérvényesítési és panasztételi mechanizmusokkal kiegészítve; emlékeztet arra, hogy szükség van az akadálymentesítés átfogó megközelítésére és arra, hogy a CRPD 9. cikkében foglaltaknak megfelelően valamennyi fogyatékossággal élő számára garantálni kell a hozzáférhetőséghez való jogot; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra irányuló javaslatot (22), és az áruk és szolgáltatások – ideértve az olyan épületeket is, amelyekben az említett szolgáltatásokat nyújtják – akadálymentes hozzáférhetőségének biztosítása céljából elkötelezett annak mielőbbi elfogadása mellett, azt eredményes és hozzáférhető nemzeti jogérvényesítési és panasztételi mechanizmusokkal kiegészítve; emlékeztet arra, hogy szükség van az akadálymentesítés átfogó megközelítésére és arra, hogy a CRPD 9. cikkében foglaltaknak megfelelően valamennyi fogyatékossággal élő számára garantálni kell a hozzáférhetőséghez való jogot;

| 43. | hangsúlyozza az európai akadálymentességi intézkedéscsomag elfogadásának szükségességét, mivel az egyrészt kulcsfontosságú a csökkent mozgásképességű személyek közlekedés, mobilitás és idegenforgalom vonatkozásában való hozzáférésével kapcsolatos valamennyi probléma kezeléséhez, másrészt biztosítja, hogy a légi, az autóbuszos, a vasúti és a vízi személyszállítási szolgáltatások, különös tekintettel az átszállásokra, valamint az összes metró- és vasútvonal lépcső nélküli elérhetőségére, a honlapok, a mobil eszközökön alapuló szolgáltatások, az intelligens jegyértékesítés, a valós idejű tájékoztatás és az önkiszolgáló terminálok, valamint a személyszállítási szolgáltatásokhoz használt jegykiadó automaták és utasfelvételi automaták teljes mértékben hozzáférhetőek legyenek a fogyatékossággal élő személyek számára; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza az európai akadálymentességi intézkedéscsomag elfogadásának szükségességét, mivel az egyrészt kulcsfontosságú a csökkent mozgásképességű személyek közlekedés, mobilitás és idegenforgalom vonatkozásában való hozzáférésével kapcsolatos valamennyi probléma kezeléséhez, másrészt biztosítja, hogy a légi, az autóbuszos, a vasúti és a vízi személyszállítási szolgáltatások, különös tekintettel az átszállásokra, valamint az összes metró- és vasútvonal lépcső nélküli elérhetőségére, a honlapok, a mobil eszközökön alapuló szolgáltatások, az intelligens jegyértékesítés, a valós idejű tájékoztatás és az önkiszolgáló terminálok, valamint a személyszállítási szolgáltatásokhoz használt jegykiadó automaták és utasfelvételi automaták teljes mértékben hozzáférhetőek legyenek a fogyatékossággal élő személyek számára;

| 44. | elismeri, hogy a kis- és középvállalkozások számára előnyös lesz, hogy standard uniós követelményeknek kell megfelelniük ahelyett, hogy eltérő nemzeti szabályokhoz kellene igazodniuk; sajnálja azonban, hogy az európai akadálymentességi intézkedéscsomagra irányuló javaslat nem terjed ki a határokon átnyúló jellegű turisztikai termékekre és idegenforgalmi szolgáltatásokra; rámutat arra, hogy nem születtek további uniós szintű intézkedések az idegenforgalmi létesítmények és szolgáltatások vonatkozásában a szálláshelyek osztályozásának az akadálymentességi szempontok figyelembevételével történő fokozatos harmonizálása érdekében; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy a kis- és középvállalkozások számára előnyös lesz, hogy standard uniós követelményeknek kell megfelelniük ahelyett, hogy eltérő nemzeti szabályokhoz kellene igazodniuk; sajnálja azonban, hogy az európai akadálymentességi intézkedéscsomagra irányuló javaslat nem terjed ki a határokon átnyúló jellegű turisztikai termékekre és idegenforgalmi szolgáltatásokra; rámutat arra, hogy nem születtek további uniós szintű intézkedések az idegenforgalmi létesítmények és szolgáltatások vonatkozásában a szálláshelyek osztályozásának az akadálymentességi szempontok figyelembevételével történő fokozatos harmonizálása érdekében;

| 45. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban támogassa a kutatást és fejlesztést elsősorban arra vonatkozólag, hogy a fogyatékossággal élők hozzáférjenek az új és innovatív technológiákhoz; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban támogassa a kutatást és fejlesztést elsősorban arra vonatkozólag, hogy a fogyatékossággal élők hozzáférjenek az új és innovatív technológiákhoz;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeni jogalkotási aktusok előkészítésénél, ahol releváns, mint például az európai digitális menetrendnél, vegye figyelembe azt a tényt, hogy az akadálymentesség egyaránt releváns a fizikai környezet és az ikt számára is; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeni jogalkotási aktusok előkészítésénél, ahol releváns, mint például az európai digitális menetrendnél, vegye figyelembe azt a tényt, hogy az akadálymentesség egyaránt releváns a fizikai környezet és az ikt számára is;

| 47. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az akadálymentesítési elv érvényesítése során biztosítsák az „egyetemes tervezés” módszerének alkalmazását a meglévő és új építkezési projektek esetében, a munkahelyen és különösen a középületek esetében, pl. az államilag finanszírozott iskolák esetében; |
| --- | --- |

47.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az akadálymentesítési elv érvényesítése során biztosítsák az „egyetemes tervezés” módszerének alkalmazását a meglévő és új építkezési projektek esetében, a munkahelyen és különösen a középületek esetében, pl. az államilag finanszírozott iskolák esetében;

| 48. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot a közigazgatási szervek honlapjainak akadálymentes hozzáférhetőségéről szóló, átfogó alkalmazási körű és hathatós végrehajtási mechanizmussal rendelkező, egyértelmű és hatékony irányelv létrehozása céljából a Parlamenttel való együttműködésre, összhangban az európai akadálymentesítési intézkedéscsomaggal, biztosítva, hogy az Unióban a 80 millió fogyatékossággal élő személy és 150 millió időskorú egyenlő hozzáféréssel rendelkezzen a honlapokhoz és az online közszolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

48.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot a közigazgatási szervek honlapjainak akadálymentes hozzáférhetőségéről szóló, átfogó alkalmazási körű és hathatós végrehajtási mechanizmussal rendelkező, egyértelmű és hatékony irányelv létrehozása céljából a Parlamenttel való együttműködésre, összhangban az európai akadálymentesítési intézkedéscsomaggal, biztosítva, hogy az Unióban a 80 millió fogyatékossággal élő személy és 150 millió időskorú egyenlő hozzáféréssel rendelkezzen a honlapokhoz és az online közszolgáltatásokhoz;

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt biztosítsa, hogy az Unió egész területére kiterjedő 112-es segélyhívó telefonszám teljes körűen elérhető és megbízható legyen, a legmodernebb technológiát alkalmazva nemzeti szinten és barangolás közben is, különös tekintettel a siketekre és a nagyothallókra, megakadályozva ezáltal az elkerülhető haláleseteket és sebesüléseket. kiemeli, hogy nemzeti szintű végrehajtási intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják többek között a tagállamok közötti kompatibilitást, ideértve az akadálymentesen hozzáférhető nemzeti segélyhívó pontokat is; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt biztosítsa, hogy az Unió egész területére kiterjedő 112-es segélyhívó telefonszám teljes körűen elérhető és megbízható legyen, a legmodernebb technológiát alkalmazva nemzeti szinten és barangolás közben is, különös tekintettel a siketekre és a nagyothallókra, megakadályozva ezáltal az elkerülhető haláleseteket és sebesüléseket. kiemeli, hogy nemzeti szintű végrehajtási intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják többek között a tagállamok közötti kompatibilitást, ideértve az akadálymentesen hozzáférhető nemzeti segélyhívó pontokat is;

| 50. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élő betegek és gondozóik teljes mértékben hozzáférjenek az elektronikus és mobil egészségügyi szolgáltatásokhoz, alkalmazásokhoz és eszközökhöz, köztük a 112-es segélyhívó számhoz – amelynek használatát Európában mindenütt meg kell könnyíteni – és a fejlett mobil helymeghatározó (AML) rendszerhez, valamint hogy még inkább kiaknázzák a telemedicinában rejlő lehetőséget a fent említettekkel kapcsolatos hozzáférés és gondozás javítása érdekében. |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élő betegek és gondozóik teljes mértékben hozzáférjenek az elektronikus és mobil egészségügyi szolgáltatásokhoz, alkalmazásokhoz és eszközökhöz, köztük a 112-es segélyhívó számhoz – amelynek használatát Európában mindenütt meg kell könnyíteni – és a fejlett mobil helymeghatározó (AML) rendszerhez, valamint hogy még inkább kiaknázzák a telemedicinában rejlő lehetőséget a fent említettekkel kapcsolatos hozzáférés és gondozás javítása érdekében.

| 51. | hangsúlyozza, hogy a humanitárius fellépések során növelni kell a fogyatékossággal élő személyeknek, különösen a gyermekeknek nyújtott támogatást és egyedi juttatásokat, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy térképezze fel a szükséghelyzetbe került fogyatékossággal élő személyeket támogató befektetéseket és finanszírozást, a nemek és életkor szerinti adatokat is ideértve; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a humanitárius fellépések során növelni kell a fogyatékossággal élő személyeknek, különösen a gyermekeknek nyújtott támogatást és egyedi juttatásokat, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy térképezze fel a szükséghelyzetbe került fogyatékossággal élő személyeket támogató befektetéseket és finanszírozást, a nemek és életkor szerinti adatokat is ideértve;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a folyamatos konfliktusok és a természeti katasztrófák is hozzájárulnak a fogyatékossággal élők számának növekedéséhez; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a folyamatos konfliktusok és a természeti katasztrófák is hozzájárulnak a fogyatékossággal élők számának növekedéséhez;

| 53. | támogatja a CRPD-egyezmény EU-nak szóló szakértői javaslatait, amelyek szerint az EU-nak hozzáférhetőbbnek és befogadóbbnak kell lennie, hogy kockázatot jelentő, illetve vészhelyzetekben az emberi jogokon alapuló megközelítést tudjon alkalmazni a fogyatékosság tekintetében, többek között a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret révén; nyomatékosan sürgeti a fogyatékossággal élő személyek emberi jogainak az EU migrációs és menekültügyi politikáiban történő érvényesítését, mert ők kettős diszkrimináció áldozatai; hangsúlyozza, hogy ezeknek az intézkedéseknek megfelelő választ kell nyújtaniuk a fogyatékossággal élők specifikus igényeire, és figyelembe kell venniük az igényeken alapuló ésszerű alkalmazkodásra vonatkozó intézkedések iránti követelményeket; ösztönzi, hogy továbbra is érvényesítsék a fogyatékossággal élők igényeit a tagállamok és az Európai Unió által végrehajtott humanitárius fellépésekben,; |
| --- | --- |

53.

támogatja a CRPD-egyezmény EU-nak szóló szakértői javaslatait, amelyek szerint az EU-nak hozzáférhetőbbnek és befogadóbbnak kell lennie, hogy kockázatot jelentő, illetve vészhelyzetekben az emberi jogokon alapuló megközelítést tudjon alkalmazni a fogyatékosság tekintetében, többek között a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret révén; nyomatékosan sürgeti a fogyatékossággal élő személyek emberi jogainak az EU migrációs és menekültügyi politikáiban történő érvényesítését, mert ők kettős diszkrimináció áldozatai; hangsúlyozza, hogy ezeknek az intézkedéseknek megfelelő választ kell nyújtaniuk a fogyatékossággal élők specifikus igényeire, és figyelembe kell venniük az igényeken alapuló ésszerű alkalmazkodásra vonatkozó intézkedések iránti követelményeket; ösztönzi, hogy továbbra is érvényesítsék a fogyatékossággal élők igényeit a tagállamok és az Európai Unió által végrehajtott humanitárius fellépésekben,;

| 54. | felszólítja az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet a fogyatékossággal élők jogainak előmozdítása területén a sendai keret és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtásában partnerországaival, valamint regionális és világszintű szervezetekkel együtt; |
| --- | --- |

54.

felszólítja az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet a fogyatékossággal élők jogainak előmozdítása területén a sendai keret és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtásában partnerországaival, valamint regionális és világszintű szervezetekkel együtt;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy a fogyatékossággal élő személyekre is kiterjedő katasztrófavédelemről szóló, 2015. februári tanácsi következtetésekkel, valamint a sendai kerettel összhangban fogadjon el végrehajtási tervet; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy a fogyatékossággal élő személyekre is kiterjedő katasztrófavédelemről szóló, 2015. februári tanácsi következtetésekkel, valamint a sendai kerettel összhangban fogadjon el végrehajtási tervet;

| 56. | megismétli a fogyatékossággal élőkre is kiterjedő katasztrófavédelemről szóló tanácsi következtetések fontosságát az uniós polgári védelmi mechanizmusban és a tagállami fellépésekben; felszólít a katasztrófakockázat-csökkentési kezdeményezésekkel kapcsolatos tudatosság növelésére és tájékoztatásra a fogyatékossággal élők, a veszélyhelyzettel és a polgári védelemmel foglalkozó szereplők körében, valamint a fogyatékossággal élő személyek számára a katasztrófák helyreállítási szakaszában nyújtandó pszichológiai támogatásra; |
| --- | --- |

56.

megismétli a fogyatékossággal élőkre is kiterjedő katasztrófavédelemről szóló tanácsi következtetések fontosságát az uniós polgári védelmi mechanizmusban és a tagállami fellépésekben; felszólít a katasztrófakockázat-csökkentési kezdeményezésekkel kapcsolatos tudatosság növelésére és tájékoztatásra a fogyatékossággal élők, a veszélyhelyzettel és a polgári védelemmel foglalkozó szereplők körében, valamint a fogyatékossággal élő személyek számára a katasztrófák helyreállítási szakaszában nyújtandó pszichológiai támogatásra;

| 57. | hangsúlyozza, hogy különleges támogatást kell nyújtani a fogyatékossággal élők számára a vészhelyzetek után; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy különleges támogatást kell nyújtani a fogyatékossággal élők számára a vészhelyzetek után;

| 58. | elismeri, hogy a társadalom kiszolgáltatott tagjai még inkább marginalizálódnak, ha valamilyen fogyatékossággal rendelkeznek, és hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak meg kellene kétszerezniük az arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személy – köztük a hontalanok, a hajléktalanok, a menekültek és a menedékkérők, valamint a kisebbséghez tartozók – számára teljes mértékben biztosítani tudják az őket megillető jogokat és szolgáltatásokat; hangsúlyozza a fogyatékossággal kapcsolatos szempontok érvényesítésének szükségességét az uniós migrációs és menekültügyi politikákban; |
| --- | --- |

58.

elismeri, hogy a társadalom kiszolgáltatott tagjai még inkább marginalizálódnak, ha valamilyen fogyatékossággal rendelkeznek, és hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak meg kellene kétszerezniük az arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személy – köztük a hontalanok, a hajléktalanok, a menekültek és a menedékkérők, valamint a kisebbséghez tartozók – számára teljes mértékben biztosítani tudják az őket megillető jogokat és szolgáltatásokat; hangsúlyozza a fogyatékossággal kapcsolatos szempontok érvényesítésének szükségességét az uniós migrációs és menekültügyi politikákban;

| 59. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 11. cikkével összhangban a menekültkérdés megoldására vonatkozó, finanszírozási vagy egyéb támogatási intézkedésekre irányuló javaslatok kidolgozása során biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek különleges gondozását; |
| --- | --- |

59.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 11. cikkével összhangban a menekültkérdés megoldására vonatkozó, finanszírozási vagy egyéb támogatási intézkedésekre irányuló javaslatok kidolgozása során biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek különleges gondozását;

| 60. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak meg kell hoznia a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő, jogképességüktől megfosztott összes személy gyakorolhassa valamennyi, az uniós szerződésekben és jogszabályokban foglalt jogát, így például az igazságszolgáltatáshoz, az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, a banki szolgáltatásokhoz való hozzáférést, a foglalkoztatást, valamint az egészségügyi ellátást, a szavazást és a fogyasztói jogokat; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak meg kell hoznia a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő, jogképességüktől megfosztott összes személy gyakorolhassa valamennyi, az uniós szerződésekben és jogszabályokban foglalt jogát, így például az igazságszolgáltatáshoz, az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, a banki szolgáltatásokhoz való hozzáférést, a foglalkoztatást, valamint az egészségügyi ellátást, a szavazást és a fogyasztói jogokat;

| 61. | elismeri, hogy a CRPD egyezmény pozitív hatású és kulcsfontosságú eszköznek bizonyult a jogi reform előmozdítása és a fogyatékossággal élő személyeket érintő szakpolitikák tagállamok általi felülvizsgálatának elérése szempontjából; ugyanakkor sajnálja, hogy egyes stratégiai területeken, például a büntető igazságszolgáltatás és a politikai részvétel területén a fogyatékossággal élő személyek továbbra is jelentős kihívásokkal szembesülnek; úgy véli, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személy maradéktalan és teljes hozzáférése a politikai rendszerhez prioritást képez; felismeri, hogy ez a hozzáférés többet kell, hogy jelentsen a szavazat leadásában kimerülő, pusztán fizikai hozzáférésnél, és hogy annak a demokratikus folyamat valamennyi polgár előtti megnyitására irányuló intézkedések széles körét kell magában foglalnia; úgy véli, hogy a fenti intézkedések részét kell képezniük a jelnyelven tolmácsolt, a Braille-írással és könnyen olvasható formátumban készült választási tájékoztató anyagoknak, a szükséges, teljes körű segítségnyújtásnak a fogyatékossággal élő személyek részére a szavazási eljárások során, a postai úton és meghatalmazott útján történő szavazás lehetőség szerinti előmozdítására és a választásokon jelöltként indulni kívánó, fogyatékossággal élő személyek előtt álló akadályok elhárítására, továbbá a jog- és cselekvőképesség jelenlegi szabályainak és azoknak az egyén demokratikus folyamatban való korlátozás nélküli részvételére gyakorolt hatásának felülvizsgálatára; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv, a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló 2010/64/EU irányelv, a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló 2012/13/EU irányelv és a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról szóló 2013/48/EU irányelv megfelelő és teljes körű végrehajtásáról, különösen a fogyatékossággal élő emberek esetében; |
| --- | --- |

61.

elismeri, hogy a CRPD egyezmény pozitív hatású és kulcsfontosságú eszköznek bizonyult a jogi reform előmozdítása és a fogyatékossággal élő személyeket érintő szakpolitikák tagállamok általi felülvizsgálatának elérése szempontjából; ugyanakkor sajnálja, hogy egyes stratégiai területeken, például a büntető igazságszolgáltatás és a politikai részvétel területén a fogyatékossággal élő személyek továbbra is jelentős kihívásokkal szembesülnek; úgy véli, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személy maradéktalan és teljes hozzáférése a politikai rendszerhez prioritást képez; felismeri, hogy ez a hozzáférés többet kell, hogy jelentsen a szavazat leadásában kimerülő, pusztán fizikai hozzáférésnél, és hogy annak a demokratikus folyamat valamennyi polgár előtti megnyitására irányuló intézkedések széles körét kell magában foglalnia; úgy véli, hogy a fenti intézkedések részét kell képezniük a jelnyelven tolmácsolt, a Braille-írással és könnyen olvasható formátumban készült választási tájékoztató anyagoknak, a szükséges, teljes körű segítségnyújtásnak a fogyatékossággal élő személyek részére a szavazási eljárások során, a postai úton és meghatalmazott útján történő szavazás lehetőség szerinti előmozdítására és a választásokon jelöltként indulni kívánó, fogyatékossággal élő személyek előtt álló akadályok elhárítására, továbbá a jog- és cselekvőképesség jelenlegi szabályainak és azoknak az egyén demokratikus folyamatban való korlátozás nélküli részvételére gyakorolt hatásának felülvizsgálatára; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv, a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló 2010/64/EU irányelv, a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló 2012/13/EU irányelv és a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról szóló 2013/48/EU irányelv megfelelő és teljes körű végrehajtásáról, különösen a fogyatékossággal élő emberek esetében;

| 62. | határozottan elítéli, hogy számos állam továbbra is bírósági úton megvonja vagy korlátozza az értelmi nehézségekkel élő személyek jog- és cselekvőképességét; felszólítja a tagállamokat, hogy pozitív módon foglalkozzanak a jog- és cselekvőképesség kérdésével, az automatikus kizárás helyett sokkal inkább a támogató befogadást részesítve előnyben; |
| --- | --- |

62.

határozottan elítéli, hogy számos állam továbbra is bírósági úton megvonja vagy korlátozza az értelmi nehézségekkel élő személyek jog- és cselekvőképességét; felszólítja a tagállamokat, hogy pozitív módon foglalkozzanak a jog- és cselekvőképesség kérdésével, az automatikus kizárás helyett sokkal inkább a támogató befogadást részesítve előnyben;

| 63. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fogyatékossággal élő személyek továbbra is nehézségekbe ütköznek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés terén; emlékeztet arra, hogy az igazságszolgáltatáshoz való jog alapvető jog, és a jogállamiság alapvető eleme; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az eljárások teljes körű alkalmazkodásának biztosítása érdekében, és az eljárásokat igazítsák az ilyen személyekhez; úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kell vennie a CRPD-ről szóló konkrét képzési programoknak a 2014–2020-as uniós igazságügyi programba való bevonását; javasolja, hogy az uniós bíróságok oly módon alkalmazzák belső szabályaikat és utasításaikat, amely megkönnyíti a fogyatékossággal élő személyek hozzáférését az igazságszolgáltatáshoz, továbbá a CRPD Bizottság Általános Ajánlásait is vegye figyelembe az igazságszolgáltatási tevékenységek végzésekor; |
| --- | --- |

63.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fogyatékossággal élő személyek továbbra is nehézségekbe ütköznek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés terén; emlékeztet arra, hogy az igazságszolgáltatáshoz való jog alapvető jog, és a jogállamiság alapvető eleme; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az eljárások teljes körű alkalmazkodásának biztosítása érdekében, és az eljárásokat igazítsák az ilyen személyekhez; úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kell vennie a CRPD-ről szóló konkrét képzési programoknak a 2014–2020-as uniós igazságügyi programba való bevonását; javasolja, hogy az uniós bíróságok oly módon alkalmazzák belső szabályaikat és utasításaikat, amely megkönnyíti a fogyatékossággal élő személyek hozzáférését az igazságszolgáltatáshoz, továbbá a CRPD Bizottság Általános Ajánlásait is vegye figyelembe az igazságszolgáltatási tevékenységek végzésekor;

| 64. | elismeri, hogy a felnőttek nemzetközi védelméről szóló hágai egyezmény többféle módon nyújthat funkcionális segítséget a CRPD részes felei nemzetközi kötelezettségeinek végrehajtásában és támogatásában; ezzel összefüggésben sajnálatának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság nem követte a Parlament 2008. december 18-i állásfoglalását (23), amely ajánlásokat tartalmazott a Bizottságnak a felnőttek jogi védelmének határokon átnyúló kérdéseiről. |
| --- | --- |

64.

elismeri, hogy a felnőttek nemzetközi védelméről szóló hágai egyezmény többféle módon nyújthat funkcionális segítséget a CRPD részes felei nemzetközi kötelezettségeinek végrehajtásában és támogatásában; ezzel összefüggésben sajnálatának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság nem követte a Parlament 2008. december 18-i állásfoglalását (23), amely ajánlásokat tartalmazott a Bizottságnak a felnőttek jogi védelmének határokon átnyúló kérdéseiről.

| 65. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek jobban ki vannak téve az iskolai, otthoni vagy intézményi erőszak, megfélemlítés és szexuális zaklatás kockázatának; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy konkrét intézkedésekkel és elérhető támogató szolgáltatásokkal eredményesebben lépjenek fel és küzdjenek a fogyatékossággal élő gyermekek elleni erőszakkal szemben; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek jobban ki vannak téve az iskolai, otthoni vagy intézményi erőszak, megfélemlítés és szexuális zaklatás kockázatának; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy konkrét intézkedésekkel és elérhető támogató szolgáltatásokkal eredményesebben lépjenek fel és küzdjenek a fogyatékossággal élő gyermekek elleni erőszakkal szemben;

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el a családokra, közösségekre, szakemberekre és intézményekre irányuló hatékony intézkedéseket a fogyatékossággal élő gyermekekkel szembeni erőszak megelőzése érdekében; megjegyzi, hogy az iskola kiemelkedő szerepet játszik a társadalmi befogadás előmozdításában, és hangsúlyozza, hogy megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani, amelyek elősegítik a befogadást a hagyományos iskolákban, és amelyek azt is biztosítják, hogy az oktatók és a tanárok felkészültek legyenek a fogyatékossággal élő gyermekek ellen irányuló erőszak felismerésére és az arra való reagálásra; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el a családokra, közösségekre, szakemberekre és intézményekre irányuló hatékony intézkedéseket a fogyatékossággal élő gyermekekkel szembeni erőszak megelőzése érdekében; megjegyzi, hogy az iskola kiemelkedő szerepet játszik a társadalmi befogadás előmozdításában, és hangsúlyozza, hogy megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani, amelyek elősegítik a befogadást a hagyományos iskolákban, és amelyek azt is biztosítják, hogy az oktatók és a tanárok felkészültek legyenek a fogyatékossággal élő gyermekek ellen irányuló erőszak felismerésére és az arra való reagálásra;

| 67. | továbbá felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a legújabb nemzetközi normákkal összhangban a jogszabályok ne tegyék lehetővé a kényszergyógykezelést és a bezárást; |
| --- | --- |

67.

továbbá felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a legújabb nemzetközi normákkal összhangban a jogszabályok ne tegyék lehetővé a kényszergyógykezelést és a bezárást;

| 68. | sürgeti a fogyatékossággal élő személyek Unión belüli szabad mozgása elvének garantálását, az e szabadság gyakorlását korlátozó, még meglévő összes akadály megszüntetése révén; |
| --- | --- |

68.

sürgeti a fogyatékossággal élő személyek Unión belüli szabad mozgása elvének garantálását, az e szabadság gyakorlását korlátozó, még meglévő összes akadály megszüntetése révén;

| 69. | hangsúlyozza, hogy az európai polgárokat megillető szabad mozgás jogát garantálni kell a fogyatékossággal élő személyek számára is, és ennek érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell helyzetük és szociális jogaik kölcsönös elismerését (a CRPD 18. cikke); |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy az európai polgárokat megillető szabad mozgás jogát garantálni kell a fogyatékossággal élő személyek számára is, és ennek érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell helyzetük és szociális jogaik kölcsönös elismerését (a CRPD 18. cikke);

| 70. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem fogadta el a fogyatékossággal kapcsolatos dokumentumok felvételét a bizonyos közokiratok elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról szóló rendelet hatálya alá; |
| --- | --- |

70.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem fogadta el a fogyatékossággal kapcsolatos dokumentumok felvételét a bizonyos közokiratok elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról szóló rendelet hatálya alá;

| 71. | üdvözli a „fogyatékossággal élő személyek európai kártyája” kísérleti projektjét; sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok korlátozott mértékben vettek részt az „európai fogyatékossági igazolvány” projektben, amely gyakorlati intézkedéseivel könnyíti a fogyatékossággal élő polgárok mobilitását és uniós országokban való tartózkodását; |
| --- | --- |

71.

üdvözli a „fogyatékossággal élő személyek európai kártyája” kísérleti projektjét; sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok korlátozott mértékben vettek részt az „európai fogyatékossági igazolvány” projektben, amely gyakorlati intézkedéseivel könnyíti a fogyatékossággal élő polgárok mobilitását és uniós országokban való tartózkodását;

| 72. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogainak teljes körű érvényesítése érdekében kulcsfontosságú, hogy megfelelő – pl. gondozói – rendszerek fokozottabb alkalmazása révén garantálják számukra azt a jogot, hogy maguk dönthessék el, hogyan kívánnak élni, és hogyan szeretnék kibontakoztatni a bennük rejlő képességeket; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogainak teljes körű érvényesítése érdekében kulcsfontosságú, hogy megfelelő – pl. gondozói – rendszerek fokozottabb alkalmazása révén garantálják számukra azt a jogot, hogy maguk dönthessék el, hogyan kívánnak élni, és hogyan szeretnék kibontakoztatni a bennük rejlő képességeket;

| 73. | mélységesen elítéli azokat a katasztrofális körülményeket, melyek között – amint arra fény derült – bizonyos tagállamokban fogyatékossággal élő személyeket elhelyeznek, és felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy megfeleljenek az emberi jogok európai egyezményének és annak az embertelen és megalázó bánásmódot megtiltó 3. cikkének; |
| --- | --- |

73.

mélységesen elítéli azokat a katasztrofális körülményeket, melyek között – amint arra fény derült – bizonyos tagállamokban fogyatékossággal élő személyeket elhelyeznek, és felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy megfeleljenek az emberi jogok európai egyezményének és annak az embertelen és megalázó bánásmódot megtiltó 3. cikkének;

| 74. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy több figyelmet szenteljenek a fogyatékossággal élő személyek szükségleteire, és hogy ezeket a szükségleteket következetesen vegyék tekintetbe az uniós rendeletek, köztük a különböző közlekedési módokhoz kötődő utasjogokról szóló rendeletek felülvizsgálata során (a légi közlekedésről szóló 1107/2006/EK és 261/2004/EK rendeletek, a vasúti közlekedésről szóló 1371/2007/EK rendelet, a vízi közlekedésről szóló 1177/2010/EU rendelet és az autóbusszal történő közlekedésről szóló 181/2011/EU rendelet), valamint a jogszabályok, például a multimodális utazás vonatkozásában fennálló utasjogok kidolgozásakor; rámutat arra, hogy 2010-ben az Európai Unió a 2010 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégia keretében elkötelezte magát Európa akadálymentessé tétele mellett; |
| --- | --- |

74.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy több figyelmet szenteljenek a fogyatékossággal élő személyek szükségleteire, és hogy ezeket a szükségleteket következetesen vegyék tekintetbe az uniós rendeletek, köztük a különböző közlekedési módokhoz kötődő utasjogokról szóló rendeletek felülvizsgálata során (a légi közlekedésről szóló 1107/2006/EK és 261/2004/EK rendeletek, a vasúti közlekedésről szóló 1371/2007/EK rendelet, a vízi közlekedésről szóló 1177/2010/EU rendelet és az autóbusszal történő közlekedésről szóló 181/2011/EU rendelet), valamint a jogszabályok, például a multimodális utazás vonatkozásában fennálló utasjogok kidolgozásakor; rámutat arra, hogy 2010-ben az Európai Unió a 2010 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégia keretében elkötelezte magát Európa akadálymentessé tétele mellett;

| 75. | felhívja az Európai Uniót, hogy erősítse meg az utasjogokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásának ellenőrzését és harmonizálja a nemzeti végrehajtási szervek munkáját, továbbá felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a helyi, regionális és állami szintű közlekedési és idegenforgalmi szolgáltatások (köztük az autóbusszal és taxival történő közlekedés, a városi tömegközlekedés, a vasúti, a légi és a vízi közlekedés, és azon belül az állomások, a repülőterek és a kikötők) hozzáférhetőségének javítását célzó uniós jogszabályok végrehajtása és az akadálymentes Európa megvalósulását gátló tényezők kezelése érdekében azáltal, hogy az illetékes végrehajtási szervek hatáskörét megerősítik az utasjogra vonatkozó uniós jogszabályokban, biztosítva, hogy Unió-szerte valamennyi, fogyatékossággal élő utas ténylegesen és egyformán élhessen jogaival, ideértve a hozzáférhetőség és a szabványosítás, a harmonizáció, a technikai követelmények, valamint a vállalkozásoknak szóló ösztönzők vonatkozásában; |
| --- | --- |

75.

felhívja az Európai Uniót, hogy erősítse meg az utasjogokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásának ellenőrzését és harmonizálja a nemzeti végrehajtási szervek munkáját, továbbá felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a helyi, regionális és állami szintű közlekedési és idegenforgalmi szolgáltatások (köztük az autóbusszal és taxival történő közlekedés, a városi tömegközlekedés, a vasúti, a légi és a vízi közlekedés, és azon belül az állomások, a repülőterek és a kikötők) hozzáférhetőségének javítását célzó uniós jogszabályok végrehajtása és az akadálymentes Európa megvalósulását gátló tényezők kezelése érdekében azáltal, hogy az illetékes végrehajtási szervek hatáskörét megerősítik az utasjogra vonatkozó uniós jogszabályokban, biztosítva, hogy Unió-szerte valamennyi, fogyatékossággal élő utas ténylegesen és egyformán élhessen jogaival, ideértve a hozzáférhetőség és a szabványosítás, a harmonizáció, a technikai követelmények, valamint a vállalkozásoknak szóló ösztönzők vonatkozásában;

| 76. | kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a csökkent mozgásképességű személyek ellátásában érintett egyes szereplők felelősségi köreit, különös tekintettel a különböző közlekedési módok közötti átszállásra, és nyújtson tájékoztatást a Parlament számára a fogyatékossággal élők szervezeteinek részvételéről és az utasjogokkal kapcsolatos rendeletek végrehajtásában betöltött szerepükről; |
| --- | --- |

76.

kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a csökkent mozgásképességű személyek ellátásában érintett egyes szereplők felelősségi köreit, különös tekintettel a különböző közlekedési módok közötti átszállásra, és nyújtson tájékoztatást a Parlament számára a fogyatékossággal élők szervezeteinek részvételéről és az utasjogokkal kapcsolatos rendeletek végrehajtásában betöltött szerepükről;

| 77. | hangsúlyozza, hogy a személyszállítási szolgáltatásokhoz, járművekhez, infrastruktúrához és intermodális összekapcsolódásokhoz való – különösen a vidéki térségekben is megvalósuló – akadálymentes hozzáférhetőség a mobilitási rendszerek megkülönböztetéstől mentes működésének a kulcsa; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyeknek hozzá kell férniük a termékekhez és szolgáltatásokhoz, és hogy további erőfeszítésekre van szükség a személyszállítási és idegenforgalmi szolgáltatások, a járművek és az infrastruktúra akadálymentessé tételéhez egyaránt; emlékeztet arra, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz lehetőséget kínál városi fellépések, valamint a valamilyen fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének javítására irányuló intézkedések finanszírozására, amely az alkalmazkodási költségek akár 10 %-át is fedezheti; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy a személyszállítási szolgáltatásokhoz, járművekhez, infrastruktúrához és intermodális összekapcsolódásokhoz való – különösen a vidéki térségekben is megvalósuló – akadálymentes hozzáférhetőség a mobilitási rendszerek megkülönböztetéstől mentes működésének a kulcsa; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyeknek hozzá kell férniük a termékekhez és szolgáltatásokhoz, és hogy további erőfeszítésekre van szükség a személyszállítási és idegenforgalmi szolgáltatások, a járművek és az infrastruktúra akadálymentessé tételéhez egyaránt; emlékeztet arra, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz lehetőséget kínál városi fellépések, valamint a valamilyen fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének javítására irányuló intézkedések finanszírozására, amely az alkalmazkodási költségek akár 10 %-át is fedezheti;

| 78. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a TEN-T alapok végrehajtásáról szóló éves jelentésében tegye közzé, hogy milyen előrelépés történt a fellépések területén, és milyen összegű támogatást biztosítottak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és egyéb uniós alapok keretében az infrastruktúra fogyatékossággal élő személyek igényeihez való hozzáigazításához; kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az infrastruktúra fogyatékossággal élő személyek igényeihez való hozzáigazítására irányuló projektekben való részvétel fokozása érdekében, beleértve egyebek mellett a lehetséges projektgazdák körében szervezett tájékoztatási és ismeretterjesztési rendezvényeket; |
| --- | --- |

78.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a TEN-T alapok végrehajtásáról szóló éves jelentésében tegye közzé, hogy milyen előrelépés történt a fellépések területén, és milyen összegű támogatást biztosítottak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és egyéb uniós alapok keretében az infrastruktúra fogyatékossággal élő személyek igényeihez való hozzáigazításához; kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az infrastruktúra fogyatékossággal élő személyek igényeihez való hozzáigazítására irányuló projektekben való részvétel fokozása érdekében, beleértve egyebek mellett a lehetséges projektgazdák körében szervezett tájékoztatási és ismeretterjesztési rendezvényeket;

| 79. | ezzel összefüggésben rámutat a városi fellépések finanszírozásának fontosságára, amely környezetben gyakoribb a különféle közlekedési módok közötti átszállás, és ahol a csökkent mozgásképességű személyek nagyobb nehézségekkel szembesülnek; |
| --- | --- |

79.

ezzel összefüggésben rámutat a városi fellépések finanszírozásának fontosságára, amely környezetben gyakoribb a különféle közlekedési módok közötti átszállás, és ahol a csökkent mozgásképességű személyek nagyobb nehézségekkel szembesülnek;

| 80. | hangsúlyozza, hogy a tájékoztatás folyamatosan hozzáférhető formáinak a digitalizált mobilitási piaci politikák napirendjének élén kell szerepelniük, és egynél több érzékelési csatorna alkalmazásával, a különféle típusú fogyatékosságokhoz igazodó nyelvek, formátumok és technológiák – köztük jelnyelvek, Braille-írás, augmentatív és alternatív kommunikációs rendszerek – és egyéb, a fogyatékossággal élők választása szerinti elérhető kommunikációs eszközök, módok és formátumok segítségével elő kell segíteniük a bármely típusú fogyatékossággal élő személyek hozzáférését, ideértve a könnyen érthető szövegek vagy piktogramok, a feliratozás és a személyre szóló szöveges üzenetek alkalmazását az utazási információk, a jegyfoglalás és a jegyárusítás vonatkozásában; sürgeti a Bizottságot, hogy a közlekedési létesítmények és szolgáltatások tekintetében hozza létre azokat a megfelelő nyomonkövetési és ellenőrzési mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a tömegközlekedési szolgáltatásoknál valamennyi tagállamban garantáltak legyenek a fogyatékossággal élők számára kínált akadálymentesítő és segítő eszközök; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy a tájékoztatás folyamatosan hozzáférhető formáinak a digitalizált mobilitási piaci politikák napirendjének élén kell szerepelniük, és egynél több érzékelési csatorna alkalmazásával, a különféle típusú fogyatékosságokhoz igazodó nyelvek, formátumok és technológiák – köztük jelnyelvek, Braille-írás, augmentatív és alternatív kommunikációs rendszerek – és egyéb, a fogyatékossággal élők választása szerinti elérhető kommunikációs eszközök, módok és formátumok segítségével elő kell segíteniük a bármely típusú fogyatékossággal élő személyek hozzáférését, ideértve a könnyen érthető szövegek vagy piktogramok, a feliratozás és a személyre szóló szöveges üzenetek alkalmazását az utazási információk, a jegyfoglalás és a jegyárusítás vonatkozásában; sürgeti a Bizottságot, hogy a közlekedési létesítmények és szolgáltatások tekintetében hozza létre azokat a megfelelő nyomonkövetési és ellenőrzési mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a tömegközlekedési szolgáltatásoknál valamennyi tagállamban garantáltak legyenek a fogyatékossággal élők számára kínált akadálymentesítő és segítő eszközök;

| 81. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élők számára lehetővé kell tenni, hogy tájékozódhassanak a háztól házig történő utazás vonatkozásában meglévő multimodális és határokon átnyúló közlekedési kapcsolatokról, amelyek lehetővé teszik a leginkább fenntartható, a legköltséghatékonyabb, illetve a leggyorsabb összeköttetések közötti választást, valamint hogy az adott szolgáltatást elektronikusan lefoglalják és kifizessék; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élők számára lehetővé kell tenni, hogy tájékozódhassanak a háztól házig történő utazás vonatkozásában meglévő multimodális és határokon átnyúló közlekedési kapcsolatokról, amelyek lehetővé teszik a leginkább fenntartható, a legköltséghatékonyabb, illetve a leggyorsabb összeköttetések közötti választást, valamint hogy az adott szolgáltatást elektronikusan lefoglalják és kifizessék;

| 82. | kéri a valós idejű utazási információk hozzáférhetővé tételét annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek utazásuk megkezdése előtt és utazás közben tájékozódhassanak az esetleges zavarokról és az alternatív utazási lehetőségekről; |
| --- | --- |

82.

kéri a valós idejű utazási információk hozzáférhetővé tételét annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek utazásuk megkezdése előtt és utazás közben tájékozódhassanak az esetleges zavarokról és az alternatív utazási lehetőségekről;

| 83. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára hozzáférhető formában és a fogyatékosság különböző fajtáinak megfelelő technológiák révén hozzáférést kell biztosítani az információkhoz és a kommunikációhoz, beleértve a jelnyelvet, a Braille-írást, az augmentatív és alternatív kommunikációs eszközöket és a kommunikáció általuk választott más hozzáférhető eszközeit, módjait, formáit, többek között a könnyen olvasható formátumokat és a feliratozást; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket az információhoz és a kommunikációhoz való hozzáférésről szóló jogszabályok végrehajtásának érvényesítése érdekében; sürgeti a Tanácsot, hogy mihamarabb fogadja el a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i szerződés megkötéséről szóló határozatot; felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a szerződés rendelkezéseivel összhangban álló következetes és hatékony intézkedéseket; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára hozzáférhető formában és a fogyatékosság különböző fajtáinak megfelelő technológiák révén hozzáférést kell biztosítani az információkhoz és a kommunikációhoz, beleértve a jelnyelvet, a Braille-írást, az augmentatív és alternatív kommunikációs eszközöket és a kommunikáció általuk választott más hozzáférhető eszközeit, módjait, formáit, többek között a könnyen olvasható formátumokat és a feliratozást; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket az információhoz és a kommunikációhoz való hozzáférésről szóló jogszabályok végrehajtásának érvényesítése érdekében; sürgeti a Tanácsot, hogy mihamarabb fogadja el a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i szerződés megkötéséről szóló határozatot; felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a szerződés rendelkezéseivel összhangban álló következetes és hatékony intézkedéseket;

| 84. | emlékeztet, hogy a függetlenséghez, az integrációhoz, valamint egy befogadó oktatási és képzési rendszerhez, a civil és kulturális élethez, a szabadidős és sporttevékenységekhez való hozzáférés jogát a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 19., 24. és 30. cikke garantálja; emlékeztet, hogy ezeket a jogokat az uniós jogszabályok védik, különösen az Alapjogi Charta 21. cikke, amely kimondja a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés tilalmát, megemlítve emellett a fogyatékossággal élő személyek teljes körű és tényleges társadalmi szerepvállalása, többek között a demokratikus részvétel és a társadalmi integráció elveit (az ENSZ-egyezmény 3. cikke); kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az annak biztosítására irányuló intézkedéseket, hogy a fogyatékossággal élő személyeknek tényleges és egyenlő hozzáférésük legyen ne csak az olyan alapvető fontosságú területekhez, mint a befogadó, minőségi oktatás, kultúra és sport, hanem a tanórán kívüli tevékenységekhez is, mint például a színház, a nyelvek és a művészetek; felkéri a Bizottságot, hogy az oktatási és képzési célok kijelölésekor foglaljon bele fogyatékosságra vonatkozó mutatókat az Európa 2020 stratégiába; |
| --- | --- |

84.

emlékeztet, hogy a függetlenséghez, az integrációhoz, valamint egy befogadó oktatási és képzési rendszerhez, a civil és kulturális élethez, a szabadidős és sporttevékenységekhez való hozzáférés jogát a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 19., 24. és 30. cikke garantálja; emlékeztet, hogy ezeket a jogokat az uniós jogszabályok védik, különösen az Alapjogi Charta 21. cikke, amely kimondja a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés tilalmát, megemlítve emellett a fogyatékossággal élő személyek teljes körű és tényleges társadalmi szerepvállalása, többek között a demokratikus részvétel és a társadalmi integráció elveit (az ENSZ-egyezmény 3. cikke); kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az annak biztosítására irányuló intézkedéseket, hogy a fogyatékossággal élő személyeknek tényleges és egyenlő hozzáférésük legyen ne csak az olyan alapvető fontosságú területekhez, mint a befogadó, minőségi oktatás, kultúra és sport, hanem a tanórán kívüli tevékenységekhez is, mint például a színház, a nyelvek és a művészetek; felkéri a Bizottságot, hogy az oktatási és képzési célok kijelölésekor foglaljon bele fogyatékosságra vonatkozó mutatókat az Európa 2020 stratégiába;

| 85. | emlékeztet az ENSZ CRPD bizottsága általános megjegyzésének tervezetére, amelyet az inkluzív oktatáshoz való jogról szóló 24. cikkel kapcsolatban tett, amely részletesen kifejti annak normatív tartalmát, az államok kötelezettségeit, az egyezmény egyéb kötelezettségeivel való kapcsolatát és nemzeti szintű végrehajtását; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet az ENSZ CRPD bizottsága általános megjegyzésének tervezetére, amelyet az inkluzív oktatáshoz való jogról szóló 24. cikkel kapcsolatban tett, amely részletesen kifejti annak normatív tartalmát, az államok kötelezettségeit, az egyezmény egyéb kötelezettségeivel való kapcsolatát és nemzeti szintű végrehajtását;

| 86. | emlékeztet, hogy a fiatalokat célzó programoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk a fogyatékossággal élő fiatalokra; |
| --- | --- |

86.

emlékeztet, hogy a fiatalokat célzó programoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk a fogyatékossággal élő fiatalokra;

| 87. | megjegyzi, hogy a 2018 utáni időszakra vonatkozó ifjúsági stratégiáknak általánosan érvényesíteniük kell a fogyatékossággal élő fiatalok szükségleteit; |
| --- | --- |

87.

megjegyzi, hogy a 2018 utáni időszakra vonatkozó ifjúsági stratégiáknak általánosan érvényesíteniük kell a fogyatékossággal élő fiatalok szükségleteit;

| 88. | emlékeztet, hogy a fogyatékossággal élő személyek gyakran kívül rekednek az oktatási és képzési szolgáltatásokon vagy azokhoz nincs tényleges hozzáférésük ott, ahol a fogyatékosságuk szintjét figyelembe vevő, személyre szabott oktatási folyamatokra van szükség, hogy támogassuk őket a bennük rejlő társadalmi, gazdasági és oktatási lehetőségek kibontakoztatásában; hangsúlyozza, hogy meg kell hozni a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi fogyatékossággal élő diák részesüljön az ésszerű alkalmazkodás biztosította előnyökből, ami szükséges ahhoz, hogy gyakorolni tudják az inkluzív, minőségi oktatáshoz való jogukat; bátorítja a tagállamokat és a felelős regionális és helyi önkormányzatokat, hogy erősítsék meg a nem formális és az informális tanulásban érintett valamennyi érdekelt félnek szóló képzési programjaikat és folyamatos szakmai továbbképzési lehetőségeiket, valamint az ikt-infrastuktúrához való hozzáférésüket annak érdekében, hogy támogassák őket a fogyatékossággal élő diákokkal végzett munkájukban, és hogy szerepet tudjanak játszani a fogyatékossággal élőkkel – különösen az értelmi és pszichoszociális fogyatékossággal élő személyekkel – szembeni iskolai előítéletek leküzdésében; |
| --- | --- |

88.

emlékeztet, hogy a fogyatékossággal élő személyek gyakran kívül rekednek az oktatási és képzési szolgáltatásokon vagy azokhoz nincs tényleges hozzáférésük ott, ahol a fogyatékosságuk szintjét figyelembe vevő, személyre szabott oktatási folyamatokra van szükség, hogy támogassuk őket a bennük rejlő társadalmi, gazdasági és oktatási lehetőségek kibontakoztatásában; hangsúlyozza, hogy meg kell hozni a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi fogyatékossággal élő diák részesüljön az ésszerű alkalmazkodás biztosította előnyökből, ami szükséges ahhoz, hogy gyakorolni tudják az inkluzív, minőségi oktatáshoz való jogukat; bátorítja a tagállamokat és a felelős regionális és helyi önkormányzatokat, hogy erősítsék meg a nem formális és az informális tanulásban érintett valamennyi érdekelt félnek szóló képzési programjaikat és folyamatos szakmai továbbképzési lehetőségeiket, valamint az ikt-infrastuktúrához való hozzáférésüket annak érdekében, hogy támogassák őket a fogyatékossággal élő diákokkal végzett munkájukban, és hogy szerepet tudjanak játszani a fogyatékossággal élőkkel – különösen az értelmi és pszichoszociális fogyatékossággal élő személyekkel – szembeni iskolai előítéletek leküzdésében;

| 89. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a fogyatékossággal élő diákok iskolai és tanulókörnyezeti szegregációjának és elutasításuk megszüntetésére irányuló hatékony intézkedéseket, és hogy biztosítsák számukra az ésszerű alkalmazkodás érvényesítését, és hozzáférést a szükséges támogatáshoz, hogy a diákok számára könnyebb legyen a bennük rejlő lehetőségek teljes kiaknázása; kiemeli, hogy az esélyegyenlőség csak akkor érhető el, ha az oktatás valamennyi szintjén, illetve valamennyi oktatási és képzési típusban – többek között az egész életen át tartó tanulás során – biztosítják az inkluzív oktatáshoz és képzéshez való jogot, és ennélfogva biztosítják a fogyatékossággal élő személyek képesítéseinek elismerését, különösen azokét, amelyeket az olyan támogató tanulási környezeteknek köszönhetően szereztek meg, amelyekben a fogyatékossággal élő személyek kifejezetten a fogyatékosságon való felülkerekedést elősegítő kompetenciákat és készségeket tudnak elsajátítani; rámutat a különleges oktatási programok technikai és pénzügyi hiányosságaira, különösen a válság által érintett tagállamokban, és felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogyan lehetne a helyzeten javítani; |
| --- | --- |

89.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a fogyatékossággal élő diákok iskolai és tanulókörnyezeti szegregációjának és elutasításuk megszüntetésére irányuló hatékony intézkedéseket, és hogy biztosítsák számukra az ésszerű alkalmazkodás érvényesítését, és hozzáférést a szükséges támogatáshoz, hogy a diákok számára könnyebb legyen a bennük rejlő lehetőségek teljes kiaknázása; kiemeli, hogy az esélyegyenlőség csak akkor érhető el, ha az oktatás valamennyi szintjén, illetve valamennyi oktatási és képzési típusban – többek között az egész életen át tartó tanulás során – biztosítják az inkluzív oktatáshoz és képzéshez való jogot, és ennélfogva biztosítják a fogyatékossággal élő személyek képesítéseinek elismerését, különösen azokét, amelyeket az olyan támogató tanulási környezeteknek köszönhetően szereztek meg, amelyekben a fogyatékossággal élő személyek kifejezetten a fogyatékosságon való felülkerekedést elősegítő kompetenciákat és készségeket tudnak elsajátítani; rámutat a különleges oktatási programok technikai és pénzügyi hiányosságaira, különösen a válság által érintett tagállamokban, és felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogyan lehetne a helyzeten javítani;

| 90. | tudomásul veszi az eddig elért eredményeket a hallgatói csereprogramok, különösen az Erasmus+ program szabályozása terén azáltal, hogy kiegészítő pénzügyi támogatást biztosítanak a fogyatékossággal élő diákok és oktatási dolgozók mobilitására, és fenntartja, hogy továbbra is szükség van konkrét intézkedések meghozatalára a program valamennyi részében; elismeri, hogy a fogyatékossággal élő diákok a gyakorlatban még mindig számos (attitűdbeli, kommunikációs, építészeti, információs stb.) akadállyal szembesülnek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban támogassák a fogyatékossággal élő személyek részvételét az uniós csereprogramokban, és hogy javítsák a mobilitási programok láthatóságát és átláthatóságát; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a fogyatékossággal élő diákok és oktatók csereprogramokhoz való hozzáférése tekintetében támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

90.

tudomásul veszi az eddig elért eredményeket a hallgatói csereprogramok, különösen az Erasmus+ program szabályozása terén azáltal, hogy kiegészítő pénzügyi támogatást biztosítanak a fogyatékossággal élő diákok és oktatási dolgozók mobilitására, és fenntartja, hogy továbbra is szükség van konkrét intézkedések meghozatalára a program valamennyi részében; elismeri, hogy a fogyatékossággal élő diákok a gyakorlatban még mindig számos (attitűdbeli, kommunikációs, építészeti, információs stb.) akadállyal szembesülnek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban támogassák a fogyatékossággal élő személyek részvételét az uniós csereprogramokban, és hogy javítsák a mobilitási programok láthatóságát és átláthatóságát; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a fogyatékossággal élő diákok és oktatók csereprogramokhoz való hozzáférése tekintetében támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 91. | kéri, hogy az oktatási rendszerek tartózkodjanak az olyan környezet létrehozásától, amelyben megcímkézik a tanulókat, például hogy képesség szerinti csoportokba osztják őket, mivel ez hátrányosan érinti a fogyatékossággal élő, de különösen a tanulási nehézségekkel küzdő tanulókat; |
| --- | --- |

91.

kéri, hogy az oktatási rendszerek tartózkodjanak az olyan környezet létrehozásától, amelyben megcímkézik a tanulókat, például hogy képesség szerinti csoportokba osztják őket, mivel ez hátrányosan érinti a fogyatékossággal élő, de különösen a tanulási nehézségekkel küzdő tanulókat;

| 92. | sürgeti a Bizottságot, hogy a határon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelvre vonatkozó értékelésében külön foglalkozzon a fogyatékossággal élő személyekkel, és sürgeti a tagállamokat az irányelv fogyatékossággal élő személyek szükségleteinek szemszögéből és ahhoz fűződő joguk alapján történő végrehajtásának előmozdítására, hogy ismerjék és másokkal azonos alapon hatékonyan alkalmazzák az irányelvben foglalt rendelkezéseket és eszközöket, amelyekkel még a tágabb közvélemény sincs tisztában; |
| --- | --- |

92.

sürgeti a Bizottságot, hogy a határon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelvre vonatkozó értékelésében külön foglalkozzon a fogyatékossággal élő személyekkel, és sürgeti a tagállamokat az irányelv fogyatékossággal élő személyek szükségleteinek szemszögéből és ahhoz fűződő joguk alapján történő végrehajtásának előmozdítására, hogy ismerjék és másokkal azonos alapon hatékonyan alkalmazzák az irányelvben foglalt rendelkezéseket és eszközöket, amelyekkel még a tágabb közvélemény sincs tisztában;

| 93. | hangsúlyozza a szoros összefüggést az EU lakosságágnak több mint 15 %-át érintő fogyatékosság és a rossz egészségi állapot között, mivel a hozzáférés nehéz és folytonosan akadályozott, ami ahhoz vezet, hogy a fogyatékossággal élő személyek nem részesülnek megfelelő egészségügyi ellátásban, illetve egyáltalán nem kapnak ellátást, többek között akkor, amikor a fogyatékosság valamely gyógyszer mellékhatásának következménye; megállapítja, hogy az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiánya megnehezíti a fogyatékossággal élő személyek számára azt, hogy független, másokéval egyenértékű életet éljenek és a társadalom befogadja őket; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza a szoros összefüggést az EU lakosságágnak több mint 15 %-át érintő fogyatékosság és a rossz egészségi állapot között, mivel a hozzáférés nehéz és folytonosan akadályozott, ami ahhoz vezet, hogy a fogyatékossággal élő személyek nem részesülnek megfelelő egészségügyi ellátásban, illetve egyáltalán nem kapnak ellátást, többek között akkor, amikor a fogyatékosság valamely gyógyszer mellékhatásának következménye; megállapítja, hogy az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiánya megnehezíti a fogyatékossággal élő személyek számára azt, hogy független, másokéval egyenértékű életet éljenek és a társadalom befogadja őket;

| 94. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a fogyatékossággal élő személyek számottevően nagyobb arányban számolnak be meg nem felelő ellátásról vagy az ellátás megtagadásáról, illetve kényszerkezelésről vagy rossz bánásmódról, ami arra utal, hogy az egészségügyi szakembereket nem képzik ki a fogyatékossággal élő személyek egészségügyi ellátással kapcsolatos szükségleteiről; felszólítja a tagállamokat, hogy ruházzanak be a fogyatékossággal élő személyeket kezelő és segítő szakemberek képzésébe; |
| --- | --- |

94.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a fogyatékossággal élő személyek számottevően nagyobb arányban számolnak be meg nem felelő ellátásról vagy az ellátás megtagadásáról, illetve kényszerkezelésről vagy rossz bánásmódról, ami arra utal, hogy az egészségügyi szakembereket nem képzik ki a fogyatékossággal élő személyek egészségügyi ellátással kapcsolatos szükségleteiről; felszólítja a tagállamokat, hogy ruházzanak be a fogyatékossággal élő személyeket kezelő és segítő szakemberek képzésébe;

| 95. | kiemeli, hogy a fogyatékossággal élő személyek tájékoztatáson alapuló beleegyező nyilatkozatát ki kell kérni minden olyan orvosi beavatkozás esetén, amelyhez erre szükség van, és minden szükséges intézkedést meg kell hozni annak biztosítására, hogy ezek a személyek hozzáférhessenek a vonatkozó információkhoz, és azokat megértsék; hangsúlyozza, hogy ezt a hozzájárulást személyesen, előzetesen és a tények teljes ismeretében kell adni, és minden mechanizmusnak biztosítania kell azt, hogy ezeket az elveket tiszteletben tartsák, valamint hogy ehhez hasonló megfelelő intézkedéseket kell hozni a pszichoszociális fogyatékossággal élő személyek tekintetében is; |
| --- | --- |

95.

kiemeli, hogy a fogyatékossággal élő személyek tájékoztatáson alapuló beleegyező nyilatkozatát ki kell kérni minden olyan orvosi beavatkozás esetén, amelyhez erre szükség van, és minden szükséges intézkedést meg kell hozni annak biztosítására, hogy ezek a személyek hozzáférhessenek a vonatkozó információkhoz, és azokat megértsék; hangsúlyozza, hogy ezt a hozzájárulást személyesen, előzetesen és a tények teljes ismeretében kell adni, és minden mechanizmusnak biztosítania kell azt, hogy ezeket az elveket tiszteletben tartsák, valamint hogy ehhez hasonló megfelelő intézkedéseket kell hozni a pszichoszociális fogyatékossággal élő személyek tekintetében is;

| 96. | felszólítja a Bizottságot, hogy egészségügyi eszközeibe és politikáiba építse be a fogyatékosságorientált megközelítéseket a tagállamokban fogyatékossággal élő személyek eredményesebb egészségügyi kezeléséhez való hozzájárulás érdekében, jobb fizikai, környezeti és érzékszervi hozzáférés, minőség és megfizethetőség biztosítása révén, és az eszközök és politikák fentiekkel összhangban történő fejlesztése során részletesen konzultáljon a fogyatékossággal élő személyekkel; |
| --- | --- |

96.

felszólítja a Bizottságot, hogy egészségügyi eszközeibe és politikáiba építse be a fogyatékosságorientált megközelítéseket a tagállamokban fogyatékossággal élő személyek eredményesebb egészségügyi kezeléséhez való hozzájárulás érdekében, jobb fizikai, környezeti és érzékszervi hozzáférés, minőség és megfizethetőség biztosítása révén, és az eszközök és politikák fentiekkel összhangban történő fejlesztése során részletesen konzultáljon a fogyatékossággal élő személyekkel;

| 97. | megerősíti, hogy az 1993. évi Bécsi Nyilatkozat és Cselekvési Program és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerint az alábbiakat magukba foglaló reproduktív jogok az alapvető szabadságjogok közé tartoznak: az egyenlőséghez és megkülönböztetésmentességhez, továbbá a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jog; az átfogó reproduktív egészségügyi ellátáshoz való jog, ideértve a családtervezést, valamint a várandós és szülő nőknek nyújtott egészségügyi szolgáltatásokat, oktatást és tájékoztatást; valamennyi orvosi beavatkozás – többek között sterilizáció és abortusz – esetén a beleegyező nyilatkozat megadásához fűződő jog; és a szexuális bántalmazástól és kizsákmányolástól mentes élethez való jog; |
| --- | --- |

97.

megerősíti, hogy az 1993. évi Bécsi Nyilatkozat és Cselekvési Program és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerint az alábbiakat magukba foglaló reproduktív jogok az alapvető szabadságjogok közé tartoznak: az egyenlőséghez és megkülönböztetésmentességhez, továbbá a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jog; az átfogó reproduktív egészségügyi ellátáshoz való jog, ideértve a családtervezést, valamint a várandós és szülő nőknek nyújtott egészségügyi szolgáltatásokat, oktatást és tájékoztatást; valamennyi orvosi beavatkozás – többek között sterilizáció és abortusz – esetén a beleegyező nyilatkozat megadásához fűződő jog; és a szexuális bántalmazástól és kizsákmányolástól mentes élethez való jog;

| 98. | felszólítja a tagállamokat olyan intézkedések elfogadására, amelyek biztosítják, hogy a fogyatékossággal élő nők számára nyújtott egészségügyi ellátás és szolgáltatások, köztük a reproduktív és mentális egészségügyi ellátás és szolgáltatások hozzáférhetők legyenek, és az érintettek önkéntes beleegyező nyilatkozatán alapuljanak; |
| --- | --- |

98.

felszólítja a tagállamokat olyan intézkedések elfogadására, amelyek biztosítják, hogy a fogyatékossággal élő nők számára nyújtott egészségügyi ellátás és szolgáltatások, köztük a reproduktív és mentális egészségügyi ellátás és szolgáltatások hozzáférhetők legyenek, és az érintettek önkéntes beleegyező nyilatkozatán alapuljanak;

| 99. | sürgeti a tagállamokat olyan iránymutatások elfogadására, amelyek biztosítják, hogy minden, a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos oktatás, tájékoztatás, egészségügyi ellátás és szolgáltatás a fogyatékossággal élő nők és lányok rendelkezésére álljon hozzáférhető és a koruknak megfelelő formában, ideértve a jelnyelveket, a Braille-írást, a taktilis kommunikációt, a nagyméretű betűkkel történő nyomtatást és más alternatív kommunikációs módokat, eszközöket és formátumokat; |
| --- | --- |

99.

sürgeti a tagállamokat olyan iránymutatások elfogadására, amelyek biztosítják, hogy minden, a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos oktatás, tájékoztatás, egészségügyi ellátás és szolgáltatás a fogyatékossággal élő nők és lányok rendelkezésére álljon hozzáférhető és a koruknak megfelelő formában, ideértve a jelnyelveket, a Braille-írást, a taktilis kommunikációt, a nagyméretű betűkkel történő nyomtatást és más alternatív kommunikációs módokat, eszközöket és formátumokat;

| 100. | ismételten megerősíti azt a véleményét hogy foglalkozni kell azzal a szükséglettel, hogy a fogyatékossággal élő nők és férfiak, családjukkal együtt szaksegítséget – többek között gyermekgondozási segítséget – kapjanak, hogy teljes mértékben megélhessék az anyaságot és az apaságot; |
| --- | --- |

100.

ismételten megerősíti azt a véleményét hogy foglalkozni kell azzal a szükséglettel, hogy a fogyatékossággal élő nők és férfiak, családjukkal együtt szaksegítséget – többek között gyermekgondozási segítséget – kapjanak, hogy teljes mértékben megélhessék az anyaságot és az apaságot;

| 101. | hangsúlyozza, hogy az egészségbiztosítási rendszereknek nem szabad hátrányosan megkülönböztetniük a fogyatékossággal élő személyeket; |
| --- | --- |

101.

hangsúlyozza, hogy az egészségbiztosítási rendszereknek nem szabad hátrányosan megkülönböztetniük a fogyatékossággal élő személyeket;

| 102. | sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok számára az EU egészére kiterjedő iránymutatást dolgozzon ki a többi tagállamban nyújtott ellátásról szóló és valamennyi beteg számára hozzáférhető tájékoztatás biztosításáról, szem előtt tartva a betegszervezetek különleges szerepét; |
| --- | --- |

102.

sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok számára az EU egészére kiterjedő iránymutatást dolgozzon ki a többi tagállamban nyújtott ellátásról szóló és valamennyi beteg számára hozzáférhető tájékoztatás biztosításáról, szem előtt tartva a betegszervezetek különleges szerepét;

| 103. | ösztönzi a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat és az európai referenciahálózatok tagjait abban, hogy kiterjesszék a hálózat forrásait és szakértelmét a fogyatékosság azon formáira, amelyek noha nem feltétlenül ritkák, azonban szükségessé teszik a multidiszciplináris egészségügyi ellátó csoportok által biztosított, magas szinten specializálódott egészségügyi ellátást, továbbá az ismeretek és a források e keret révén megvalósuló koncentrációját; |
| --- | --- |

103.

ösztönzi a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat és az európai referenciahálózatok tagjait abban, hogy kiterjesszék a hálózat forrásait és szakértelmét a fogyatékosság azon formáira, amelyek noha nem feltétlenül ritkák, azonban szükségessé teszik a multidiszciplináris egészségügyi ellátó csoportok által biztosított, magas szinten specializálódott egészségügyi ellátást, továbbá az ismeretek és a források e keret révén megvalósuló koncentrációját;

| 104. | fenntartja, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára hozzáférhetőbbé kell tenni a termékeket és a szolgáltatásokat; rámutat, hogy gazdasági és költség-haszon alapú szempontok akadályozzák a hozzáférhetőség fejlesztését és megvalósítását; úgy véli, hogy a fogyatékossággal élő személyek nagyobb mértékű bevonása az egészséggel kapcsolatos termékek és szolgáltatások kifejlesztésébe elő fogja segíteni fokozott a biztonságot és hozzáférhetőséget; |
| --- | --- |

104.

fenntartja, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára hozzáférhetőbbé kell tenni a termékeket és a szolgáltatásokat; rámutat, hogy gazdasági és költség-haszon alapú szempontok akadályozzák a hozzáférhetőség fejlesztését és megvalósítását; úgy véli, hogy a fogyatékossággal élő személyek nagyobb mértékű bevonása az egészséggel kapcsolatos termékek és szolgáltatások kifejlesztésébe elő fogja segíteni fokozott a biztonságot és hozzáférhetőséget;

| 105. | hangsúlyozza, hogy a testi fogyatékossággal élő személyek nehézségekkel szembesülnek a digitalizált mobilitási piacon, és felszólít a bármely típusú fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének elősegítésére egynél több érzékelési csatorna alkalmazásával, a különféle típusú fogyatékosságokhoz igazodó nyelvek, formátumok és technológiák – köztük jelnyelvek, Braille-írás, augmentatív és alternatív kommunikációs rendszerek – és egyéb, a fogyatékossággal élő személyek választása szerinti elérhető kommunikációs eszközök, módok és formátumok révén, ideértve a könnyen olvasható szövegek, a feliratozás és a személyre szóló szöveges üzenetek alkalmazását különösen az egészséggel kapcsolatos információk vonatkozásában; |
| --- | --- |

105.

hangsúlyozza, hogy a testi fogyatékossággal élő személyek nehézségekkel szembesülnek a digitalizált mobilitási piacon, és felszólít a bármely típusú fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének elősegítésére egynél több érzékelési csatorna alkalmazásával, a különféle típusú fogyatékosságokhoz igazodó nyelvek, formátumok és technológiák – köztük jelnyelvek, Braille-írás, augmentatív és alternatív kommunikációs rendszerek – és egyéb, a fogyatékossággal élő személyek választása szerinti elérhető kommunikációs eszközök, módok és formátumok révén, ideértve a könnyen olvasható szövegek, a feliratozás és a személyre szóló szöveges üzenetek alkalmazását különösen az egészséggel kapcsolatos információk vonatkozásában;

| 106. | ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen fenntartható erőfeszítéseket az egészségvédelem és a betegségmegelőzés előmozdítása szolgálatában az egészségügyben és a hozzáférésben mutatkozó súlyos egyenlőtlenségek kezelése érdekében, amelyek a legkiszolgáltatottabb fogyatékossággal élő embereket sújtják; |
| --- | --- |

106.

ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen fenntartható erőfeszítéseket az egészségvédelem és a betegségmegelőzés előmozdítása szolgálatában az egészségügyben és a hozzáférésben mutatkozó súlyos egyenlőtlenségek kezelése érdekében, amelyek a legkiszolgáltatottabb fogyatékossággal élő embereket sújtják;

| 107. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emeljenek szót a memóriát támadó betegségek fogyatékosságként történő besorolása mellett; |
| --- | --- |

107.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emeljenek szót a memóriát támadó betegségek fogyatékosságként történő besorolása mellett;

| 108. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelően ismerjék el a családi gondozók kulcsszerepét, és gondoskodjanak arról, hogy számukra is megfelelően rendelkezésre álljanak az egészségügyi szolgáltatások, tekintettel arra, hogy a fogyatékossággal élő emberek gondozása a gondozók fizikai és mentális egészségére és jólétére is hatással van; |
| --- | --- |

108.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelően ismerjék el a családi gondozók kulcsszerepét, és gondoskodjanak arról, hogy számukra is megfelelően rendelkezésre álljanak az egészségügyi szolgáltatások, tekintettel arra, hogy a fogyatékossággal élő emberek gondozása a gondozók fizikai és mentális egészségére és jólétére is hatással van;

| 109. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyék lehetővé a foglalkoztatással összefüggő jogok és szolgáltatások – ideértve a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv szerinti ésszerű alkalmazkodást is – hordozhatóságát, a fogyatékossággal élő személyek számára a Szerződések által előírt szabad mozgásnak megfelelően; felhívja a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatásának elősegítése érdekében vezessenek be ösztönzőket a munkaadók számára, továbbá aktív munkaerő-piaci politikákat; elismeri, hogy mind a szociális gazdaságban, mind a kialakuló digitális gazdaságban lehetőségek rejlenek a fogyatékossággal élő emberek foglalkoztatására; |
| --- | --- |

109.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyék lehetővé a foglalkoztatással összefüggő jogok és szolgáltatások – ideértve a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv szerinti ésszerű alkalmazkodást is – hordozhatóságát, a fogyatékossággal élő személyek számára a Szerződések által előírt szabad mozgásnak megfelelően; felhívja a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatásának elősegítése érdekében vezessenek be ösztönzőket a munkaadók számára, továbbá aktív munkaerő-piaci politikákat; elismeri, hogy mind a szociális gazdaságban, mind a kialakuló digitális gazdaságban lehetőségek rejlenek a fogyatékossággal élő emberek foglalkoztatására;

| 110. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fogyatékossággal élő személyek, és különösen nők körében – az Európai Unió más népességcsoportjaival összehasonlítva – magas a munkanélküliség aránya; felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg és garantálják a fogyatékossággal élő nők – közöttük a rejtett fogyatékossággal élő, krónikus betegségben szenvedő vagy tanulási rendellenességgel küzdő nők – munkaerő-piaci részvételére vonatkozó politikai keretet; |
| --- | --- |

110.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fogyatékossággal élő személyek, és különösen nők körében – az Európai Unió más népességcsoportjaival összehasonlítva – magas a munkanélküliség aránya; felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg és garantálják a fogyatékossággal élő nők – közöttük a rejtett fogyatékossággal élő, krónikus betegségben szenvedő vagy tanulási rendellenességgel küzdő nők – munkaerő-piaci részvételére vonatkozó politikai keretet;

| 111. | aggasztja, hogy a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelvben az ésszerű alkalmazkodás fogyatékossággal élő személyektől való megtagadása nem szerepel a megkülönböztetés formái között; felkéri a Bizottságot, hogy adjon áttekintést a beérkezett panaszok típusait illetően, és e tekintetben mérlegelje, hogy szükséges-e az irányelv módosítása; |
| --- | --- |

111.

aggasztja, hogy a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelvben az ésszerű alkalmazkodás fogyatékossággal élő személyektől való megtagadása nem szerepel a megkülönböztetés formái között; felkéri a Bizottságot, hogy adjon áttekintést a beérkezett panaszok típusait illetően, és e tekintetben mérlegelje, hogy szükséges-e az irányelv módosítása;

| 112. | rámutat, hogy érdemes túllépni a védett műhelyek keretén és olyan foglalkoztatási feltételeket teremteni a fogyatékossággal élő személyek számára, amelyek bevezetik őket a nyitott munkaerőpiacra; hangsúlyozza a bevált gyakorlatok megosztásának fontosságát a hatóságok, a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek, a támogatást nyújtó szolgáltatók, a tapasztalattal rendelkező munkaadók és egyéb érintett szereplők között; |
| --- | --- |

112.

rámutat, hogy érdemes túllépni a védett műhelyek keretén és olyan foglalkoztatási feltételeket teremteni a fogyatékossággal élő személyek számára, amelyek bevezetik őket a nyitott munkaerőpiacra; hangsúlyozza a bevált gyakorlatok megosztásának fontosságát a hatóságok, a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek, a támogatást nyújtó szolgáltatók, a tapasztalattal rendelkező munkaadók és egyéb érintett szereplők között;

| 113. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági vállalkozásokon keresztül ösztönözzék tovább a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatását, segítve ezzel a fogyatékossággal élő szenélyeknek belépni a munkaerőpiacra; e tekintetben felhívja a Bizottságot, a „szociális vállalkozás” kezdeményezés részeként létrehozott eszközökön keresztül ösztönözze tovább az újonnan kialakult szociális befektetési piacot, és tájékoztassa a Parlamentet a kezdeményezés félidős felülvizsgálatának eredményeiről; |
| --- | --- |

113.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági vállalkozásokon keresztül ösztönözzék tovább a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatását, segítve ezzel a fogyatékossággal élő szenélyeknek belépni a munkaerőpiacra; e tekintetben felhívja a Bizottságot, a „szociális vállalkozás” kezdeményezés részeként létrehozott eszközökön keresztül ösztönözze tovább az újonnan kialakult szociális befektetési piacot, és tájékoztassa a Parlamentet a kezdeményezés félidős felülvizsgálatának eredményeiről;

| 114. | emlékeztet arra, hogy alapvető követelmény, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára a munkavégzést a vonatkozó, specifikus jogszabályok szerint biztosítsák, hogy elkerüljék az elbocsátásukat; ezen túlmenően javasolja, hogy valósítsanak meg megfelelő ellenőrzéseket és együttműködéseket a munkaerő-közvetítéssel foglalkozó központokkal és a vállalatokkal a fogyatékossággal élő személyek munkaerő-piaci marginalizálódásának megakadályozása és potenciáljuk teljes mértékű kiaknázása céljából; |
| --- | --- |

114.

emlékeztet arra, hogy alapvető követelmény, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára a munkavégzést a vonatkozó, specifikus jogszabályok szerint biztosítsák, hogy elkerüljék az elbocsátásukat; ezen túlmenően javasolja, hogy valósítsanak meg megfelelő ellenőrzéseket és együttműködéseket a munkaerő-közvetítéssel foglalkozó központokkal és a vállalatokkal a fogyatékossággal élő személyek munkaerő-piaci marginalizálódásának megakadályozása és potenciáljuk teljes mértékű kiaknázása céljából;

| 115. | sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el a gyakornoksággal kapcsolatos minőségi keretelveket, valamint ösztönözzék és fejlesszék a gyakorlati oktatással egybekötött képzési lehetőségeket a fogyatékossággal élő személyek számára, ésszerű alkalmazkodás és akadálymentesség biztosítása mellett, szociális védelmet nyújtva, és ily módon megkönnyítve a munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

115.

sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el a gyakornoksággal kapcsolatos minőségi keretelveket, valamint ösztönözzék és fejlesszék a gyakorlati oktatással egybekötött képzési lehetőségeket a fogyatékossággal élő személyek számára, ésszerű alkalmazkodás és akadálymentesség biztosítása mellett, szociális védelmet nyújtva, és ily módon megkönnyítve a munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| 116. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak sürgős intézkedéseket a megszorító intézkedések által a fogyatékossággal élő személyek szociális védelmére gyakorolt negatív hatások megelőzésére és visszafordítására; |
| --- | --- |

116.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak sürgős intézkedéseket a megszorító intézkedések által a fogyatékossággal élő személyek szociális védelmére gyakorolt negatív hatások megelőzésére és visszafordítására;

| 117. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre hatékony mechanizmusokat annak érdekében, hogy megakadályozzák, illetve enyhítsék a szegénységet, a kiszolgáltatottságot és a társadalmi kirekesztést a fogyatékossággal élő személyek és családjuk körében, különös tekintettel a fogyatékossággal élő gyermekekre és idősebb korúakra, a szociális jogok európai pillérének keretében; |
| --- | --- |

117.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre hatékony mechanizmusokat annak érdekében, hogy megakadályozzák, illetve enyhítsék a szegénységet, a kiszolgáltatottságot és a társadalmi kirekesztést a fogyatékossággal élő személyek és családjuk körében, különös tekintettel a fogyatékossággal élő gyermekekre és idősebb korúakra, a szociális jogok európai pillérének keretében;

| 118. | felszólítja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a fogyatékossággal kapcsolatos kedvezmények, közösségi alapú szolgáltatások, egészségügyi ellátások, képzési és oktatási programok megnyirbálásától, ami a CRPD tönkretételét, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés további növekedését eredményezné; |
| --- | --- |

118.

felszólítja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a fogyatékossággal kapcsolatos kedvezmények, közösségi alapú szolgáltatások, egészségügyi ellátások, képzési és oktatási programok megnyirbálásától, ami a CRPD tönkretételét, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés további növekedését eredményezné;

| 119. | a fogyatékossággal élő személyek és családjaik társadalmi kirekesztettségének megszüntetésének céljából sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közös szabályok alapján támogassák a szegénység elleni küzdelem intézkedéseit, amelyben nagyon sok hátrányos helyzetű személy családja él, felhasználva az egyértelmű indikátorokat, amelyekre alapozva módosítják a szükséges támogatási eljárásokat; |
| --- | --- |

119.

a fogyatékossággal élő személyek és családjaik társadalmi kirekesztettségének megszüntetésének céljából sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közös szabályok alapján támogassák a szegénység elleni küzdelem intézkedéseit, amelyben nagyon sok hátrányos helyzetű személy családja él, felhasználva az egyértelmű indikátorokat, amelyekre alapozva módosítják a szükséges támogatási eljárásokat;

| 120. | hangsúlyozza, hogy a közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU rendelet 7. cikke és 96. cikkének (7) bekezdése megköveteli a tagállamoktól és a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az egyenlő esélyeket, a megkülönböztetésmentességet és a fogyatékossággal élő személyek befogadását vegyék figyelembe és mozdítsák elő általában az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok), és különösen az operatív programok végrehajtásában; kéri a fogyatékossággal élők egyedi szükségleteinek kezelésére szolgáló integrált megközelítés kialakítását; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy kövesse szorosan figyelemmel a megkülönböztetésmentességre és a fogyatékosságra vonatkozó általános előzetes feltételek alkalmazását; hangsúlyozza, hogy értékelésük mérje fel a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a fogyatékossággal élő személyek beilleszkedése érdekében tervezett intézkedések megfelelőségét, különös tekintettel az alapok hozzáférhetőségére; |
| --- | --- |

120.

hangsúlyozza, hogy a közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU rendelet 7. cikke és 96. cikkének (7) bekezdése megköveteli a tagállamoktól és a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az egyenlő esélyeket, a megkülönböztetésmentességet és a fogyatékossággal élő személyek befogadását vegyék figyelembe és mozdítsák elő általában az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok), és különösen az operatív programok végrehajtásában; kéri a fogyatékossággal élők egyedi szükségleteinek kezelésére szolgáló integrált megközelítés kialakítását; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy kövesse szorosan figyelemmel a megkülönböztetésmentességre és a fogyatékosságra vonatkozó általános előzetes feltételek alkalmazását; hangsúlyozza, hogy értékelésük mérje fel a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a fogyatékossággal élő személyek beilleszkedése érdekében tervezett intézkedések megfelelőségét, különös tekintettel az alapok hozzáférhetőségére;

| 121. | sürgeti a helyi, regionális, nemzeti és uniós szakpolitikai döntéshozókat, hogy biztosítsák a megkülönböztetésmentességre irányuló rendelkezések végrehajtásának, valamint az esb-alapok hozzáférhetőségének és használatának hatékony ellenőrzését, hogy támogassák a fogyatékossággal élők valamennyi szolgáltatáshoz, többek között az internethez való egyenlő hozzáférését, valamint számukra a helyi közösségekben valamennyi területen (pl. vidéki és ritkán lakott, illetve városi területeken) egyenlő és megfelelő lakhatási körülmények, továbbá őket ellátó intézmények kialakítását; megjegyzi azonban, hogy a szociálpolitikák és finanszírozásuk továbbra is elsősorban a tagállamok felelősségi körébe tartoznak; |
| --- | --- |

121.

sürgeti a helyi, regionális, nemzeti és uniós szakpolitikai döntéshozókat, hogy biztosítsák a megkülönböztetésmentességre irányuló rendelkezések végrehajtásának, valamint az esb-alapok hozzáférhetőségének és használatának hatékony ellenőrzését, hogy támogassák a fogyatékossággal élők valamennyi szolgáltatáshoz, többek között az internethez való egyenlő hozzáférését, valamint számukra a helyi közösségekben valamennyi területen (pl. vidéki és ritkán lakott, illetve városi területeken) egyenlő és megfelelő lakhatási körülmények, továbbá őket ellátó intézmények kialakítását; megjegyzi azonban, hogy a szociálpolitikák és finanszírozásuk továbbra is elsősorban a tagállamok felelősségi körébe tartoznak;

| 122. | felszólítja a Bizottságot, hogy kísérje szorosan figyelemmel, hogy a megkülönböztetés tilalmának elvét és a vonatkozó jogszabályokat betartják-e az esb-alapok felhasználása során; hangsúlyozza, hogy a társadalmi befogadás és a megkülönböztetésmentesség előmozdításáért felelős szerveket és a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezeteket is be kell vonni a partnerségbe az operatív programok programozási és végrehajtási szakasza során, és biztosítani kell, hogy a fogyatékossággal élők érdekeit és aggodalmait hatékonyan figyelembe vegyék; sürgeti az esb-alapok oly módon történő felhasználását, hogy biztosítva legyenek a fogyatékossággal élők akadálymentességének, mobilitásának és lakhatásának minimumszabályai, valamint megjegyzi, hogy ez további jelentős és kihívás elé állító feladatokat von magával, különösen a helyi és regionális hatóságok számára; |
| --- | --- |

122.

felszólítja a Bizottságot, hogy kísérje szorosan figyelemmel, hogy a megkülönböztetés tilalmának elvét és a vonatkozó jogszabályokat betartják-e az esb-alapok felhasználása során; hangsúlyozza, hogy a társadalmi befogadás és a megkülönböztetésmentesség előmozdításáért felelős szerveket és a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezeteket is be kell vonni a partnerségbe az operatív programok programozási és végrehajtási szakasza során, és biztosítani kell, hogy a fogyatékossággal élők érdekeit és aggodalmait hatékonyan figyelembe vegyék; sürgeti az esb-alapok oly módon történő felhasználását, hogy biztosítva legyenek a fogyatékossággal élők akadálymentességének, mobilitásának és lakhatásának minimumszabályai, valamint megjegyzi, hogy ez további jelentős és kihívás elé állító feladatokat von magával, különösen a helyi és regionális hatóságok számára;

| 123. | felszólítja a tagállamokat, hogy használják ki jobban az uniós strukturális alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot és a Kreatív Európa programot, a lehető legnagyobb mértékben együttműködve a fogyatékossággal élőket képviselő országos, regionális és helyi szervezetekkel; hangsúlyozza továbbá, hogy garantálni kell a fogyatékossággal élő személyek teljes körű hozzáférését a munkaerőpiachoz, az oktatáshoz és képzéshez, az Erasmus+, az ifjúsági garancia és az EURES kezdeményezésekhez; |
| --- | --- |

123.

felszólítja a tagállamokat, hogy használják ki jobban az uniós strukturális alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot és a Kreatív Európa programot, a lehető legnagyobb mértékben együttműködve a fogyatékossággal élőket képviselő országos, regionális és helyi szervezetekkel; hangsúlyozza továbbá, hogy garantálni kell a fogyatékossággal élő személyek teljes körű hozzáférését a munkaerőpiachoz, az oktatáshoz és képzéshez, az Erasmus+, az ifjúsági garancia és az EURES kezdeményezésekhez;

| 124. | felhívja a tagállamokat azon elv kiterjesztésére, amely meghatározza, hogy mikor van lehetőségük az európai strukturális és beruházási alapok közbeszerzőinek a pályázók kizárására, amennyiben azok nem teljesítik a fogyatékossággal élők számára az akadálymentesítés kötelezettségét; |
| --- | --- |

124.

felhívja a tagállamokat azon elv kiterjesztésére, amely meghatározza, hogy mikor van lehetőségük az európai strukturális és beruházási alapok közbeszerzőinek a pályázók kizárására, amennyiben azok nem teljesítik a fogyatékossággal élők számára az akadálymentesítés kötelezettségét;

| 125. | üdvözli, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet előzetes feltételeket vezetett be a társadalmi integrációra, és beruházási prioritásként jelölte ki az intézményi szolgáltatásokról a közösségi alapú szolgáltatásokra való átállást; felhívja a tagállamokat, hogy az intézményesítettség csökkentésére és a CRPD végrehajtási eszközeként használják fel az alapokat; |
| --- | --- |

125.

üdvözli, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet előzetes feltételeket vezetett be a társadalmi integrációra, és beruházási prioritásként jelölte ki az intézményi szolgáltatásokról a közösségi alapú szolgáltatásokra való átállást; felhívja a tagállamokat, hogy az intézményesítettség csökkentésére és a CRPD végrehajtási eszközeként használják fel az alapokat;

| 126. | aggasztja, hogy az európai strukturális és beruházási alapokat nem alkalmazzák megfelelően az intézményesítés előmozdítására, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az alapok ellenőrzését a CRPD-vel összhangban, a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel egyeztetve; úgy véli, hogy a folyamatot a források elkülönítésétől kezdve azok felhasználásáig az átláthatósági alapelveknek kell irányítaniuk; |
| --- | --- |

126.

aggasztja, hogy az európai strukturális és beruházási alapokat nem alkalmazzák megfelelően az intézményesítés előmozdítására, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az alapok ellenőrzését a CRPD-vel összhangban, a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel egyeztetve; úgy véli, hogy a folyamatot a források elkülönítésétől kezdve azok felhasználásáig az átláthatósági alapelveknek kell irányítaniuk;

| 127. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket – az európai strukturális és beruházási alapokon és az Európai Unió egyéb érintett alapjain keresztül is – annak érdekében, hogy magas minőségű és megfizethető támogató szolgáltatásokat alakítsanak ki a helyi közösségekben a fogyatékossággal élő lányok, fiúk és családjaik számára, beleértve a nagyfokú támogatásra szoruló személyeket, továbbá hogy csökkentsék az intézményesítettséget és megakadályozzák az új intézmények kialakulását, valamint hogy előmozdítsák a fogyatékossággal élő lányok és fiúk társadalmi integrációját és a jó minőségű inkluzív oktatáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

127.

felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket – az európai strukturális és beruházási alapokon és az Európai Unió egyéb érintett alapjain keresztül is – annak érdekében, hogy magas minőségű és megfizethető támogató szolgáltatásokat alakítsanak ki a helyi közösségekben a fogyatékossággal élő lányok, fiúk és családjaik számára, beleértve a nagyfokú támogatásra szoruló személyeket, továbbá hogy csökkentsék az intézményesítettséget és megakadályozzák az új intézmények kialakulását, valamint hogy előmozdítsák a fogyatékossággal élő lányok és fiúk társadalmi integrációját és a jó minőségű inkluzív oktatáshoz való hozzáférését;

| 128. | úgy véli, hogy az európai intézményeknek fontolóra kellene venniük a meglévő és jövőbeli finanszírozási források megnyitását a fogyatékossággal élő személyeket aktívan képviselő szervezetek javára; |
| --- | --- |

128.

úgy véli, hogy az európai intézményeknek fontolóra kellene venniük a meglévő és jövőbeli finanszírozási források megnyitását a fogyatékossággal élő személyeket aktívan képviselő szervezetek javára;

| 129. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon tovább a fogyatékossággal élő személyek bevonásán a helyi szintű projektek és szervezetek számára nyújtott pénzügyi támogatás révén; |
| --- | --- |

129.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon tovább a fogyatékossággal élő személyek bevonásán a helyi szintű projektek és szervezetek számára nyújtott pénzügyi támogatás révén;

| 130. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a döntéshozatali eljárásokban juttassák aktív szerephez a fogyatékossággal élő személyeket, többek között a képviseleti szerveiken keresztül, a CRPD egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően; sürgeti továbbá, hogy ezen eljárások során szenteljenek kellő figyelmet a fogyatékossággal élő személyek által kifejtett álláspontoknak; |
| --- | --- |

130.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a döntéshozatali eljárásokban juttassák aktív szerephez a fogyatékossággal élő személyeket, többek között a képviseleti szerveiken keresztül, a CRPD egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően; sürgeti továbbá, hogy ezen eljárások során szenteljenek kellő figyelmet a fogyatékossággal élő személyek által kifejtett álláspontoknak;

| 131. | ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szerzői jogra és szomszédos jogokra vonatkozó kivételek és korlátozások a fogyatékossággal élő személyek számára is elérhetőek legyenek; tudomásul veszi a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i szerződés következtetéseit, és ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy az EU megkötheti ezt a szerződést anélkül is, hogy a ratifikálás feltétele az uniós jogi keret felülvizsgálata vagy a bírósági ítélet időzítése lenne; e tekintetben hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy a Parlament, a Bizottság és a tagállamok együttműködjenek a marrakesh-i szerződés gyors ratifikálásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

131.

ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szerzői jogra és szomszédos jogokra vonatkozó kivételek és korlátozások a fogyatékossággal élő személyek számára is elérhetőek legyenek; tudomásul veszi a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i szerződés következtetéseit, és ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy az EU megkötheti ezt a szerződést anélkül is, hogy a ratifikálás feltétele az uniós jogi keret felülvizsgálata vagy a bírósági ítélet időzítése lenne; e tekintetben hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy a Parlament, a Bizottság és a tagállamok együttműködjenek a marrakesh-i szerződés gyors ratifikálásának biztosítása érdekében;

| 132. | hangsúlyozza, hogy a szerzői jog és szomszédos jogok területére vonatkozó bármely jogszabály-módosításnak lehetővé kell tennie a fogyatékossággal élő személyek számára, hogy bármilyen formában hozzáférhessenek az e jogok által védett művekhez és szolgáltatásokhoz; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak jogalkotási javaslatokat kell benyújtania a szerzői jogra és szomszédos jogokra vonatkozó kivételekről és korlátozásokról, annak biztosítása érdekében, hogy a különböző fogyatékossággal élő személyek hozzáférhessenek az e jogok által védett művekhez és szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

132.

hangsúlyozza, hogy a szerzői jog és szomszédos jogok területére vonatkozó bármely jogszabály-módosításnak lehetővé kell tennie a fogyatékossággal élő személyek számára, hogy bármilyen formában hozzáférhessenek az e jogok által védett művekhez és szolgáltatásokhoz; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak jogalkotási javaslatokat kell benyújtania a szerzői jogra és szomszédos jogokra vonatkozó kivételekről és korlátozásokról, annak biztosítása érdekében, hogy a különböző fogyatékossággal élő személyek hozzáférhessenek az e jogok által védett művekhez és szolgáltatásokhoz;

| 133. | hangsúlyozza a digitális rendszerek fontosságát, mivel azok – többek között segítő technológiák révén – megkönnyítik a fogyatékossággal élő személyek számára a társadalom minden területén való részvételt, emellett azt tanácsolja, hogy folytassák az életvitelt segítő környezetben alkalmazott technológiák oktatásban való felhasználásának vizsgálatát; elismeri, hogy a fogyatékossággal élő személyek aránytalanul nagy számának jelenleg nincs internetes hozzáférése, hogy kimaradnak a digitális fejlesztésekből, és ezért információkról, lehetőségekről maradnak le, új készségek elsajátításából és fontos szolgáltatásokhoz való hozzáférésből maradnak ki; felszólítja ezért a nemzeti és uniós jogalkotókat, hogy a digitális egységes piacra vonatkozó jogszabályokba azok végrehajtásakor foglaljanak bele az akadálymentesítésre vonatkozó rendelkezéseket, érvényesítsék a digitális tartalomhoz való hozzáférhetőség kérdését az összes szakpolitikában, a közösségeken belül kezdeményezzenek „digitális bajnokok” elnevezésű képzési programokat, hogy ösztönözzék a fogyatékossággal élő személyek internetes hozzáférését, és tegyék meg a szükséges intézkedéseket a számítástechnikai bűnözés és az internetes zaklatás elleni fellépés érdekében; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak biztosítására, hogy a szellemi tulajdonjogokat védő jogszabályok ne jelentsenek indokolatlan vagy megkülönböztetést okozó akadályt a fogyatékossággal élők számára a kulturális termékekhez való hozzáférésben, és hogy fontolják meg a szerzői jog kötelező érvényű felfüggesztését fogyatékossággal élő személyek javára történő, a fogyatékossághoz közvetlenül kapcsolódó és nem kereskedelmi természetű használat esetében, az adott fogyatékosság által indokolt mértékben; kéri a fogyatékossággal élő személyek emberi jogainak horizontális megközelítését, amelyet valamennyi uniós politikában alkalmazni kell; |
| --- | --- |

133.

hangsúlyozza a digitális rendszerek fontosságát, mivel azok – többek között segítő technológiák révén – megkönnyítik a fogyatékossággal élő személyek számára a társadalom minden területén való részvételt, emellett azt tanácsolja, hogy folytassák az életvitelt segítő környezetben alkalmazott technológiák oktatásban való felhasználásának vizsgálatát; elismeri, hogy a fogyatékossággal élő személyek aránytalanul nagy számának jelenleg nincs internetes hozzáférése, hogy kimaradnak a digitális fejlesztésekből, és ezért információkról, lehetőségekről maradnak le, új készségek elsajátításából és fontos szolgáltatásokhoz való hozzáférésből maradnak ki; felszólítja ezért a nemzeti és uniós jogalkotókat, hogy a digitális egységes piacra vonatkozó jogszabályokba azok végrehajtásakor foglaljanak bele az akadálymentesítésre vonatkozó rendelkezéseket, érvényesítsék a digitális tartalomhoz való hozzáférhetőség kérdését az összes szakpolitikában, a közösségeken belül kezdeményezzenek „digitális bajnokok” elnevezésű képzési programokat, hogy ösztönözzék a fogyatékossággal élő személyek internetes hozzáférését, és tegyék meg a szükséges intézkedéseket a számítástechnikai bűnözés és az internetes zaklatás elleni fellépés érdekében; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak biztosítására, hogy a szellemi tulajdonjogokat védő jogszabályok ne jelentsenek indokolatlan vagy megkülönböztetést okozó akadályt a fogyatékossággal élők számára a kulturális termékekhez való hozzáférésben, és hogy fontolják meg a szerzői jog kötelező érvényű felfüggesztését fogyatékossággal élő személyek javára történő, a fogyatékossághoz közvetlenül kapcsolódó és nem kereskedelmi természetű használat esetében, az adott fogyatékosság által indokolt mértékben; kéri a fogyatékossággal élő személyek emberi jogainak horizontális megközelítését, amelyet valamennyi uniós politikában alkalmazni kell;

| 134. | emlékeztet arra, hogy a sport rendkívül értékes eszköz a társadalmi befogadás szempontjából, mivel lehetőségeket biztosít a kapcsolatteremtésre és a szociális készségek elsajátítására; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 30. cikkének megfelelően indítsanak arra irányuló különleges programokat, hogy a sporttevékenységek és a sportesemények még hozzáférhetőbbé váljanak a fogyatékossággal élő személyek számára; megjegyzi, hogy a kulturális előadásokhoz vagy szabadidős tevékenységekhez való teljes körű hozzáférés joga alapvető jog, felszólítja ezért a Bizottságot, hogy javítsa a hozzáférést ezen eseményekhez, rendezvényhelyszínekhez, termékekhez és szolgáltatásokhoz, beleértve audiovizuális téren is; üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyek az audiovizuális és egyéb műveket megfelelő felirattal vagy hangzó kísérőszöveggel látják el, hogy így hozzáférhetőek legyenek a fogyatékossággal élők számára; |
| --- | --- |

134.

emlékeztet arra, hogy a sport rendkívül értékes eszköz a társadalmi befogadás szempontjából, mivel lehetőségeket biztosít a kapcsolatteremtésre és a szociális készségek elsajátítására; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 30. cikkének megfelelően indítsanak arra irányuló különleges programokat, hogy a sporttevékenységek és a sportesemények még hozzáférhetőbbé váljanak a fogyatékossággal élő személyek számára; megjegyzi, hogy a kulturális előadásokhoz vagy szabadidős tevékenységekhez való teljes körű hozzáférés joga alapvető jog, felszólítja ezért a Bizottságot, hogy javítsa a hozzáférést ezen eseményekhez, rendezvényhelyszínekhez, termékekhez és szolgáltatásokhoz, beleértve audiovizuális téren is; üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyek az audiovizuális és egyéb műveket megfelelő felirattal vagy hangzó kísérőszöveggel látják el, hogy így hozzáférhetőek legyenek a fogyatékossággal élők számára;

| 135. | úgy véli, hogy a fogyatékossággal élő sportolók beilleszkedésének előmozdítása érdekében digitális eszközöket kell kifejleszteni a fogyatékossággal élő személyek számára, illetve a távmunkát, a hot-deskinget és a co-workinget lehetővé tevő platformokat; úgy véli továbbá, hogy a minőségi oktatást és az iskolai sportinfrastruktúrát a fogyatékossággal élő gyermekek igényeihez kell igazítani, és hogy valamennyi tagállamban az egész életen át tartó tanulás elősegítésére irányuló nemzeti és regionális stratégiai szakpolitikai keretet kell kialakítani, amely konkrét intézkedéseket tartalmaz a fogyatékossággal élők képességfejlesztésére; |
| --- | --- |

135.

úgy véli, hogy a fogyatékossággal élő sportolók beilleszkedésének előmozdítása érdekében digitális eszközöket kell kifejleszteni a fogyatékossággal élő személyek számára, illetve a távmunkát, a hot-deskinget és a co-workinget lehetővé tevő platformokat; úgy véli továbbá, hogy a minőségi oktatást és az iskolai sportinfrastruktúrát a fogyatékossággal élő gyermekek igényeihez kell igazítani, és hogy valamennyi tagállamban az egész életen át tartó tanulás elősegítésére irányuló nemzeti és regionális stratégiai szakpolitikai keretet kell kialakítani, amely konkrét intézkedéseket tartalmaz a fogyatékossággal élők képességfejlesztésére;

| 136. | emlékeztet, hogy a Kreatív Európa MEDIA alprogramjának kiemelt figyelmet kell fordítania az olyan projektekre, amelyek fogyatékossággal kapcsolatos témaköröket foglalnak magukban, és hogy ki kell hangsúlyozni a filmek és fesztiválok oktatóerejét e tekintetben; |
| --- | --- |

136.

emlékeztet, hogy a Kreatív Európa MEDIA alprogramjának kiemelt figyelmet kell fordítania az olyan projektekre, amelyek fogyatékossággal kapcsolatos témaköröket foglalnak magukban, és hogy ki kell hangsúlyozni a filmek és fesztiválok oktatóerejét e tekintetben;

| 137. | hangsúlyozza a hozzáférhetőség fontosságát, mivel az teszi lehetővé a fogyatékossággal élő személyek számára, hogy maradéktalanul élvezhessék az európai idegenforgalmi kínálatot; |
| --- | --- |

137.

hangsúlyozza a hozzáférhetőség fontosságát, mivel az teszi lehetővé a fogyatékossággal élő személyek számára, hogy maradéktalanul élvezhessék az európai idegenforgalmi kínálatot;

| 138. | hangsúlyozza, hogy az idegenforgalmi szolgáltatásoknak figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit, ideértve a tájékoztatáshoz, a kommunikációhoz és a létesítményekhez – köztük a szobákhoz, fürdőszobákhoz, mosdókhoz és egyéb beltéri helyiségekhez – való egyszerű hozzáférést; |
| --- | --- |

138.

hangsúlyozza, hogy az idegenforgalmi szolgáltatásoknak figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit, ideértve a tájékoztatáshoz, a kommunikációhoz és a létesítményekhez – köztük a szobákhoz, fürdőszobákhoz, mosdókhoz és egyéb beltéri helyiségekhez – való egyszerű hozzáférést;

| 139. | hangsúlyozza, hogy az idegenforgalommal kapcsolatos minden nemzeti, regionális, helyi és európai fellépés során tiszteletben kellene tartani a „turizmus mindenki számára” elvet; megjegyzi, hogy az idegenforgalmi szolgáltatóknak figyelembe kellene venniük a fogyatékossággal élő személyek igényeit, és támogatniuk kellene a struktúrák átalakítását és a személyzet képzését célzó kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

139.

hangsúlyozza, hogy az idegenforgalommal kapcsolatos minden nemzeti, regionális, helyi és európai fellépés során tiszteletben kellene tartani a „turizmus mindenki számára” elvet; megjegyzi, hogy az idegenforgalmi szolgáltatóknak figyelembe kellene venniük a fogyatékossággal élő személyek igényeit, és támogatniuk kellene a struktúrák átalakítását és a személyzet képzését célzó kezdeményezéseket.

Egyedi kötelezettségek

| 140. | kéri emberi jogi alapú mutatók kidolgozását, és felhívja a tagállamokat, hogy szolgáljanak mennyiségi és minőségi, különböző tényezők – beleértve a nemet, a kort, a foglalkoztatási státuszt és a fogyatékosságot – alapján bontott összehasonlítható adatokkal az Unióban folytatott minden tevékenység tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy finanszírozza a turisztikai és egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségével, valamint bármilyen típusú fogyatékossággal élő személyek ellen a közösségekben és az intézményekben elkövetett erőszakkal, visszaéléssel és kizsákmányolással kapcsolatos kutatást és adatgyűjtést; |
| --- | --- |

140.

kéri emberi jogi alapú mutatók kidolgozását, és felhívja a tagállamokat, hogy szolgáljanak mennyiségi és minőségi, különböző tényezők – beleértve a nemet, a kort, a foglalkoztatási státuszt és a fogyatékosságot – alapján bontott összehasonlítható adatokkal az Unióban folytatott minden tevékenység tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy finanszírozza a turisztikai és egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségével, valamint bármilyen típusú fogyatékossággal élő személyek ellen a közösségekben és az intézményekben elkövetett erőszakkal, visszaéléssel és kizsákmányolással kapcsolatos kutatást és adatgyűjtést;

| 141. | felszólítja a Bizottságot, hogy a CRPD egyezmény 31. cikkének megfelelően harmonizálja az uniós társadalmi felmérések keretében történő, fogyatékosságról való adatgyűjtést annak érdekében, hogy pontosan azonosítsa az e területet érintő fejleményeket, és tájékoztasson azokról; hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtés alapjául szolgáló módszertannak ki kell terjednie valamennyi fogyatékossággal élő személyre, beleértve azokat is, akik súlyosabb fogyatékossággal vagy intézetekben élnek; valamennyi összegyűjtött adatra vonatkoznia kell a hatályos emberi jogi és adatvédelmi eszközökben, többek között – de nem kizárólag – az emberi jogok európai egyezményében, az EU Alapjogi Chartájában és az európai adatvédelmi irányelvben rögzített rendelkezéseknek; hangsúlyozza, hogy az ilyen felméréseket a lehető legspecifikusabban és legcélzottabban kell elvégezni, és megfelelő tanulmányoknak és műhelytalálkozóknak kell követniük őket, amelyek célravezető és hatékony fellépési formákat eredményeznek; |
| --- | --- |

141.

felszólítja a Bizottságot, hogy a CRPD egyezmény 31. cikkének megfelelően harmonizálja az uniós társadalmi felmérések keretében történő, fogyatékosságról való adatgyűjtést annak érdekében, hogy pontosan azonosítsa az e területet érintő fejleményeket, és tájékoztasson azokról; hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtés alapjául szolgáló módszertannak ki kell terjednie valamennyi fogyatékossággal élő személyre, beleértve azokat is, akik súlyosabb fogyatékossággal vagy intézetekben élnek; valamennyi összegyűjtött adatra vonatkoznia kell a hatályos emberi jogi és adatvédelmi eszközökben, többek között – de nem kizárólag – az emberi jogok európai egyezményében, az EU Alapjogi Chartájában és az európai adatvédelmi irányelvben rögzített rendelkezéseknek; hangsúlyozza, hogy az ilyen felméréseket a lehető legspecifikusabban és legcélzottabban kell elvégezni, és megfelelő tanulmányoknak és műhelytalálkozóknak kell követniük őket, amelyek célravezető és hatékony fellépési formákat eredményeznek;

| 142. | felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki következetes megközelítést a fogyatékossággal élő személyek jogainak valamennyi uniós nemzetközi együttműködési politikában és programban történő érvényesítésére; |
| --- | --- |

142.

felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki következetes megközelítést a fogyatékossággal élő személyek jogainak valamennyi uniós nemzetközi együttműködési politikában és programban történő érvényesítésére;

| 143. | hangsúlyozza a fogyatékossággal kapcsolatos valamennyi fenntartható fejlesztési cél elérésének fontosságát, különös tekintettel az inkluzív és igazságos minőségi oktatás biztosítására vonatkozó 4. célra, továbbá azt, hogy növelni kell az olyan iskolák számát, amelyek hozzáférést biztosítanak a fogyatékossággal élő tanulókra szabott infrastruktúrához, és hogy be kell ruházni a tanárok inkluzív oktatással kapcsolatos kompetenciáinak fejlesztésébe és a gyermekek iskolai és közösségbeli részvételének javításába; |
| --- | --- |

143.

hangsúlyozza a fogyatékossággal kapcsolatos valamennyi fenntartható fejlesztési cél elérésének fontosságát, különös tekintettel az inkluzív és igazságos minőségi oktatás biztosítására vonatkozó 4. célra, továbbá azt, hogy növelni kell az olyan iskolák számát, amelyek hozzáférést biztosítanak a fogyatékossággal élő tanulókra szabott infrastruktúrához, és hogy be kell ruházni a tanárok inkluzív oktatással kapcsolatos kompetenciáinak fejlesztésébe és a gyermekek iskolai és közösségbeli részvételének javításába;

| 144. | kiemeli a „senkiről sem szabad megfeledkezni” ígéretet, valamint a fenntartható fejlesztési célokban, különösen az oktatással, a növekedéssel és a foglalkoztatással, az egyenlőtlenséggel és az emberi települések akadálymentességével foglalkozó részekben a fogyatékosságokra, valamint a fenntartható fejlesztési célokat érintő adatgyűjtésre és ellenőrzésre való hivatkozásokat, és javasolja, hogy az EU vállaljon vezető szerepet a fogyatékossággal élőkre is kiterjedő fenntartható fejlesztési célok végrehajtásában; kiemeli továbbá a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre való hivatkozásokat is; |
| --- | --- |

144.

kiemeli a „senkiről sem szabad megfeledkezni” ígéretet, valamint a fenntartható fejlesztési célokban, különösen az oktatással, a növekedéssel és a foglalkoztatással, az egyenlőtlenséggel és az emberi települések akadálymentességével foglalkozó részekben a fogyatékosságokra, valamint a fenntartható fejlesztési célokat érintő adatgyűjtésre és ellenőrzésre való hivatkozásokat, és javasolja, hogy az EU vállaljon vezető szerepet a fogyatékossággal élőkre is kiterjedő fenntartható fejlesztési célok végrehajtásában; kiemeli továbbá a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre való hivatkozásokat is;

| 145. | javasolja, hogy az EU vállaljon vezető szerepet a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendnek a fogyatékosságot figyelembe vevő végrehajtásában, és alakítson ki munkaprogramot és végezze el a munkaprogram félidős felülvizsgálatát az ellenőrzési és értékelési mechanizmus, valamint az EU elszámoltathatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

145.

javasolja, hogy az EU vállaljon vezető szerepet a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendnek a fogyatékosságot figyelembe vevő végrehajtásában, és alakítson ki munkaprogramot és végezze el a munkaprogram félidős felülvizsgálatát az ellenőrzési és értékelési mechanizmus, valamint az EU elszámoltathatóságának biztosítása érdekében;

| 146. | felkéri a Bizottságot, hogy készítse el a fenntartható fejlesztési célok és a katasztrófakockázat-csökkentés végrehajtási tervezetét a CRPD-vel összhangban; hangsúlyozza, hogy egy ilyen tervnek jelentősen hozzá kell járulnia a fogyatékossággal és a társadalmi-gazdasági befogadással kapcsolatos területek mutatóinak a meghatározásához; hangsúlyozza, hogy a szegénység, a szociális védelem, az egészségügyi ellátás, a nők elleni erőszak, a szexuális és reprodukciós egészség és jogok, a vízhez, a megfelelő higiénés körülményekhez és az energiához való hozzáférés, a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség és a születés anyakönyvezése különleges figyelmet érdemel a fenntartható fejlesztési célok mutatóinak meghatározása során; |
| --- | --- |

146.

felkéri a Bizottságot, hogy készítse el a fenntartható fejlesztési célok és a katasztrófakockázat-csökkentés végrehajtási tervezetét a CRPD-vel összhangban; hangsúlyozza, hogy egy ilyen tervnek jelentősen hozzá kell járulnia a fogyatékossággal és a társadalmi-gazdasági befogadással kapcsolatos területek mutatóinak a meghatározásához; hangsúlyozza, hogy a szegénység, a szociális védelem, az egészségügyi ellátás, a nők elleni erőszak, a szexuális és reprodukciós egészség és jogok, a vízhez, a megfelelő higiénés körülményekhez és az energiához való hozzáférés, a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség és a születés anyakönyvezése különleges figyelmet érdemel a fenntartható fejlesztési célok mutatóinak meghatározása során;

| 147. | hangsúlyozza, hogy valamennyi külső és belső uniós politikának és programnak összhangban kell állnia a CRPD-egyezménnyel, és olyan különleges intézkedéseket kell hozni, amelyek biztosítják, hogy a fogyatékossággal élők jogai minden területen, többek között a humanitárius és fejlesztési politikákban és programokban is érvényre jussanak; felszólítja ezért az EU-t, hogy fogadjon el a fogyatékosságot figyelembe vevő fejlesztésre irányuló összehangolt politikát, és alakítson ki következetes megközelítést a fogyatékossággal élő személyek jogainak valamennyi uniós nemzetközi együttműködési politikában és programban történő érvényesítésére; |
| --- | --- |

147.

hangsúlyozza, hogy valamennyi külső és belső uniós politikának és programnak összhangban kell állnia a CRPD-egyezménnyel, és olyan különleges intézkedéseket kell hozni, amelyek biztosítják, hogy a fogyatékossággal élők jogai minden területen, többek között a humanitárius és fejlesztési politikákban és programokban is érvényre jussanak; felszólítja ezért az EU-t, hogy fogadjon el a fogyatékosságot figyelembe vevő fejlesztésre irányuló összehangolt politikát, és alakítson ki következetes megközelítést a fogyatékossággal élő személyek jogainak valamennyi uniós nemzetközi együttműködési politikában és programban történő érvényesítésére;

| 148. | javasolja, hogy az uniós küldöttségek és ügynökségek tanúsítsanak kellő megértést az EU fogyatékosságügyi stratégiái iránt, és dolgozzanak inkluzív és hozzáférhető módon; javasolja, hogy az Európai Külügyi Szolgálaton belül hozzanak létre kapcsolattartó pontot a CRPD számára; felszólít, hogy haladéktalanul vezessenek be fogyatékossággal kapcsolatos szempontokat a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében indított valamennyi emberi jogi képzésbe; |
| --- | --- |

148.

javasolja, hogy az uniós küldöttségek és ügynökségek tanúsítsanak kellő megértést az EU fogyatékosságügyi stratégiái iránt, és dolgozzanak inkluzív és hozzáférhető módon; javasolja, hogy az Európai Külügyi Szolgálaton belül hozzanak létre kapcsolattartó pontot a CRPD számára; felszólít, hogy haladéktalanul vezessenek be fogyatékossággal kapcsolatos szempontokat a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében indított valamennyi emberi jogi képzésbe;

| 149. | felszólítja továbbá az EU-t a következőkre:






  — | dolgozzon ki több, különösen a fogyatékossággal élőkre összpontosító fejlesztési projektet; |
| --- | --- | --- |

149.

felszólítja továbbá az EU-t a következőkre:

—

dolgozzon ki több, különösen a fogyatékossággal élőkre összpontosító fejlesztési projektet;

| — | hozzon létre mechanizmust a kapacitásépítésre és a fogyatékossággal élőkre is kiterjedő és általuk is hozzáférhető humanitárius támogatással kapcsolatos bevált gyakorlatok különböző uniós intézmények közötti, illetve az EU és a tagállamok közötti cseréjére; |
| --- | --- |

—

hozzon létre mechanizmust a kapacitásépítésre és a fogyatékossággal élőkre is kiterjedő és általuk is hozzáférhető humanitárius támogatással kapcsolatos bevált gyakorlatok különböző uniós intézmények közötti, illetve az EU és a tagállamok közötti cseréjére;

| — | hozzon létre a fogyatékossági kérdésekkel foglalkozó kapcsolattartó pontokat az EU küldöttségeiben, és azokban alkalmazzon szakembert, aki képzettsége és szakértelme révén együtt tud működni a fogyatékossággal élőkkel; |
| --- | --- |

—

hozzon létre a fogyatékossági kérdésekkel foglalkozó kapcsolattartó pontokat az EU küldöttségeiben, és azokban alkalmazzon szakembert, aki képzettsége és szakértelme révén együtt tud működni a fogyatékossággal élőkkel;

| — | kezelje a fogyatékossági kérdéseket a partnerországokkal együttműködve, valamint támogassa a fogyatékossággal foglalkozó nem kormányzati szervezeteket a partnerországban és folytasson velük stratégiai együttműködést; |
| --- | --- |

—

kezelje a fogyatékossági kérdéseket a partnerországokkal együttműködve, valamint támogassa a fogyatékossággal foglalkozó nem kormányzati szervezeteket a partnerországban és folytasson velük stratégiai együttműködést;

| — | vizsgálja felül a többéves pénzügyi keretet és az Európai Fejlesztési Alapot a CRPD keretében; |
| --- | --- |

—

vizsgálja felül a többéves pénzügyi keretet és az Európai Fejlesztési Alapot a CRPD keretében;

| — | foglaljon bele a fejlesztési politikáról szóló lehetséges új európai konszenzusba hivatkozást a fogyatékossággal kapcsolatos kérdések uniós politikákba történő általános érvényesítésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

foglaljon bele a fejlesztési politikáról szóló lehetséges új európai konszenzusba hivatkozást a fogyatékossággal kapcsolatos kérdések uniós politikákba történő általános érvényesítésére vonatkozóan;

| — | fontolja meg azt a lehetőséget, hogy a valamennyi uniós nemzetközi együttműködési politika és program számára rendelkezésre álló forrásokat a fogyatékossággal élőkre irányuló nemzeti programok számára különíti el; |
| --- | --- |

—

fontolja meg azt a lehetőséget, hogy a valamennyi uniós nemzetközi együttműködési politika és program számára rendelkezésre álló forrásokat a fogyatékossággal élőkre irányuló nemzeti programok számára különíti el;

| — | biztosítson a veszélyben levő gyermekek számára gyors, szakszerű és teljes körű kezelést, figyelembe véve a korai beavatkozás jelentőségét; |
| --- | --- |

—

biztosítson a veszélyben levő gyermekek számára gyors, szakszerű és teljes körű kezelést, figyelembe véve a korai beavatkozás jelentőségét;

| 150. | üdvözli az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési terv (2015–2019) új, 12. célkitűzését; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtását rendszeresen vessék fel a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek során; felszólítja az EU emberi jogi különleges képviselőjét, hogy vezesse és ellenőrizze az előrehaladást ezen a területen, különös tekintettel a hozzáféréssel kapcsolatos szabványosításra irányuló erőfeszítésekre; |
| --- | --- |

150.

üdvözli az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési terv (2015–2019) új, 12. célkitűzését; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtását rendszeresen vessék fel a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek során; felszólítja az EU emberi jogi különleges képviselőjét, hogy vezesse és ellenőrizze az előrehaladást ezen a területen, különös tekintettel a hozzáféréssel kapcsolatos szabványosításra irányuló erőfeszítésekre;

| 151. | támogatja a fogyatékossággal élők tényleges bevonását a társadalomba, nevezetesen a helyi közösségekbe, valamint olyan szolgáltatások finanszírozását, amelyek a külső fellépéseket finanszírozó eszközökbe tartozó programok révén elősegítik, hogy a fogyatékossággal élők független életet élhessenek; felszólít az uniós strukturális alapok hatékonyabb felhasználására; felszólít a külső finanszírozási eszközök félidős értékelésére annak ellenőrzése érdekében, hogy azok hogyan járultak hozzá a fogyatékossággal élők társadalomba történő beilleszkedéséhez, a korlátok megszüntetéséhez és a hozzáférés előmozdításához; kéri továbbá, hogy vessenek véget az uniós programokban szereplő minden olyan kiadásnak, amely támogatja az intézményben történő elhelyezést vagy állandósítja a fogyatékossággal élők szegregációját; felszólít a kiadások nyomon követésének megerősítésére a fogyatékossággal élők szervezeteivel konzultálva; |
| --- | --- |

151.

támogatja a fogyatékossággal élők tényleges bevonását a társadalomba, nevezetesen a helyi közösségekbe, valamint olyan szolgáltatások finanszírozását, amelyek a külső fellépéseket finanszírozó eszközökbe tartozó programok révén elősegítik, hogy a fogyatékossággal élők független életet élhessenek; felszólít az uniós strukturális alapok hatékonyabb felhasználására; felszólít a külső finanszírozási eszközök félidős értékelésére annak ellenőrzése érdekében, hogy azok hogyan járultak hozzá a fogyatékossággal élők társadalomba történő beilleszkedéséhez, a korlátok megszüntetéséhez és a hozzáférés előmozdításához; kéri továbbá, hogy vessenek véget az uniós programokban szereplő minden olyan kiadásnak, amely támogatja az intézményben történő elhelyezést vagy állandósítja a fogyatékossággal élők szegregációját; felszólít a kiadások nyomon követésének megerősítésére a fogyatékossággal élők szervezeteivel konzultálva;

| 152. | javasolja, hogy a külső határok igazgatása területén és a menekülteket fogadó központokban az Unió által foglalkoztatott valamennyi alkalmazott vegyen részt a fogyatékossággal élő emberek szükségleteiről szóló speciális képzésben annak érdekében, hogy ki tudják elégíteni a szóban forgó emberek szükségleteit; |
| --- | --- |

152.

javasolja, hogy a külső határok igazgatása területén és a menekülteket fogadó központokban az Unió által foglalkoztatott valamennyi alkalmazott vegyen részt a fogyatékossággal élő emberek szükségleteiről szóló speciális képzésben annak érdekében, hogy ki tudják elégíteni a szóban forgó emberek szükségleteit;

| 153. | üdvözli, hogy a Bizottság kilépett a független nyomonkövetési keretből (az uniós keret); elkötelezett az uniós keret legmegfelelőbb struktúrájának meghatározása mellett, hogy az teljes körűen megfeleljen a CRPD-nek és a párizsi elveknek és sürgeti, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Unió általi végrehajtására és az Európai Uniónak az ezen egyezmény tekintetében való képviseletére vonatkozó belső szabályok megállapításáról a Tanács, a tagállamok és a Bizottság között létrejött magatartási kódex felülvizsgálatát és módosítását, mégpedig olyan módon, hogy ebbe az Európai Parlamentet is vonják be; |
| --- | --- |

153.

üdvözli, hogy a Bizottság kilépett a független nyomonkövetési keretből (az uniós keret); elkötelezett az uniós keret legmegfelelőbb struktúrájának meghatározása mellett, hogy az teljes körűen megfeleljen a CRPD-nek és a párizsi elveknek és sürgeti, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Unió általi végrehajtására és az Európai Uniónak az ezen egyezmény tekintetében való képviseletére vonatkozó belső szabályok megállapításáról a Tanács, a tagállamok és a Bizottság között létrejött magatartási kódex felülvizsgálatát és módosítását, mégpedig olyan módon, hogy ebbe az Európai Parlamentet is vonják be;

| 154. | hangsúlyozza, hogy az egyezmény keretén belül fokozott politikai együttműködésre van szükség, többek között a pénzügyi és humán erőforrások területén, a kötelezettségek teljesítése és a CRPD egyezményben foglalt ajánlások végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

154.

hangsúlyozza, hogy az egyezmény keretén belül fokozott politikai együttműködésre van szükség, többek között a pénzügyi és humán erőforrások területén, a kötelezettségek teljesítése és a CRPD egyezményben foglalt ajánlások végrehajtásának biztosítása érdekében;

| 155. | rendkívüli fontosságot tulajdonít a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény (CRPD) 33. cikkének („Nemzeti végrehajtás és nyomon követés”) és az ENSZ CRPD bizottsága 76. és 77. számú záró észrevételének, és ennek megfelelően üdvözli, hogy az ENSZ CRPD bizottsága jóváhagyta az Európai Parlament jelenlétét a független nyomon követési keretben; |
| --- | --- |

155.

rendkívüli fontosságot tulajdonít a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény (CRPD) 33. cikkének („Nemzeti végrehajtás és nyomon követés”) és az ENSZ CRPD bizottsága 76. és 77. számú záró észrevételének, és ennek megfelelően üdvözli, hogy az ENSZ CRPD bizottsága jóváhagyta az Európai Parlament jelenlétét a független nyomon követési keretben;

| 156. | felhívja a költségvetési hatóságokat, hogy gondoskodjanak megfelelő forrásokról annak érdekében, hogy az uniós keret függetlenül elláthassa feladatait; |
| --- | --- |

156.

felhívja a költségvetési hatóságokat, hogy gondoskodjanak megfelelő forrásokról annak érdekében, hogy az uniós keret függetlenül elláthassa feladatait;

| 157. | rámutat, hogy a Petíciós Bizottság az EUMSZ 227. cikke értelmében teljes körű, aktív védelmet biztosít az európai polgárok (természetes vagy jogi személyek) számára, lehetővé téve számukra, hogy panasszal éljenek, amennyiben valamely európai, nemzeti vagy helyi hatóság többek között a CRPD végrehajtását célzó európai szakpolitikák alkalmazásával kapcsolatban megsérti jogaikat, a Szerződést elfogadó záróokmányhoz csatolt, a hatáskörök elhatárolásáról szóló nyilatkozat összefüggésében; |
| --- | --- |

157.

rámutat, hogy a Petíciós Bizottság az EUMSZ 227. cikke értelmében teljes körű, aktív védelmet biztosít az európai polgárok (természetes vagy jogi személyek) számára, lehetővé téve számukra, hogy panasszal éljenek, amennyiben valamely európai, nemzeti vagy helyi hatóság többek között a CRPD végrehajtását célzó európai szakpolitikák alkalmazásával kapcsolatban megsérti jogaikat, a Szerződést elfogadó záróokmányhoz csatolt, a hatáskörök elhatárolásáról szóló nyilatkozat összefüggésében;

| 158. | hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottságot az EU egyik olyan intézményi eszközeként ismerik el (az ombudsman mellett, akinek az a feladata, hogy hivatali visszásságok esetén védelmet biztosítson a polgárok számára), amely képes az uniós belül védelmező szerepet betölteni, az ENSZ Közgyűlésének 1993. évi 48/134. számú határozatában elfogadott, az emberi jogok védelme és előmozdítása céljából létrehozott nemzeti intézmények működésével kapcsolatos elveknek („a párizsi elvek”) megfelelően; |
| --- | --- |

158.

hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottságot az EU egyik olyan intézményi eszközeként ismerik el (az ombudsman mellett, akinek az a feladata, hogy hivatali visszásságok esetén védelmet biztosítson a polgárok számára), amely képes az uniós belül védelmező szerepet betölteni, az ENSZ Közgyűlésének 1993. évi 48/134. számú határozatában elfogadott, az emberi jogok védelme és előmozdítása céljából létrehozott nemzeti intézmények működésével kapcsolatos elveknek („a párizsi elvek”) megfelelően;

| 159. | rámutat, hogy a Petíciós Bizottság a védelmező szerep betöltése érdekében a független nyomon követési keret szolgálatába állítja funkcióit az alábbiak vonatkozásában: a CRPD-t végrehajtó uniós jog megsértésének előzetes vizsgálatai, a petíciók más parlamenti bizottságok számára való továbbítása vizsgálat vagy megfelelő intézkedés meghozatala céljából, valamint információ összegyűjtését célzó helyszíni látogatások és kapcsolatfelvétel a nemzeti hatóságokkal; |
| --- | --- |

159.

rámutat, hogy a Petíciós Bizottság a védelmező szerep betöltése érdekében a független nyomon követési keret szolgálatába állítja funkcióit az alábbiak vonatkozásában: a CRPD-t végrehajtó uniós jog megsértésének előzetes vizsgálatai, a petíciók más parlamenti bizottságok számára való továbbítása vizsgálat vagy megfelelő intézkedés meghozatala céljából, valamint információ összegyűjtését célzó helyszíni látogatások és kapcsolatfelvétel a nemzeti hatóságokkal;

| 160. | emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság minden évben jelentős számú petíciót kap fogyatékossággal élő személyektől, ami azt bizonyítja, hogy Európa-szerte emberek milliói szembesülnek napi szinten nehézségekkel a munkához és foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz és a közlekedéshez, vagy a politikai, köz- és kulturális életben való részvételhez való hozzáférés tekintetében; hangsúlyozza a CRPD a fogyatékossággal élő személyek politikai életben és közéletben való megkülönböztetés nélküli részvételéről szóló 29. cikkének fontosságát; |
| --- | --- |

160.

emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság minden évben jelentős számú petíciót kap fogyatékossággal élő személyektől, ami azt bizonyítja, hogy Európa-szerte emberek milliói szembesülnek napi szinten nehézségekkel a munkához és foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz és a közlekedéshez, vagy a politikai, köz- és kulturális életben való részvételhez való hozzáférés tekintetében; hangsúlyozza a CRPD a fogyatékossággal élő személyek politikai életben és közéletben való megkülönböztetés nélküli részvételéről szóló 29. cikkének fontosságát;

| 161. | rámutat, hogy azok a petíciók, amelyek leginkább a figyelem középpontjába kerültek, gyakran élvezték a fogyatékossággal élő személyeket képviselő civil társadalmi szervezetek támogatását, és ezért szükség van a szóban forgó jogok megsértésével foglalkozó petíciók védelmi szerepének és eredményességének előmozdítására és tudatosítására; üdvözli az e szervezetek által a fogyatékossággal élő személyek társadalmi befogadásának előmozdítása és életminőségük javítása terén betöltött szerepet; |
| --- | --- |

161.

rámutat, hogy azok a petíciók, amelyek leginkább a figyelem középpontjába kerültek, gyakran élvezték a fogyatékossággal élő személyeket képviselő civil társadalmi szervezetek támogatását, és ezért szükség van a szóban forgó jogok megsértésével foglalkozó petíciók védelmi szerepének és eredményességének előmozdítására és tudatosítására; üdvözli az e szervezetek által a fogyatékossággal élő személyek társadalmi befogadásának előmozdítása és életminőségük javítása terén betöltött szerepet;

| 162. | megállapítja, hogy egyes tagállamokban petíciókat nyújtottak be a fogyatékossággal élő személyek megélhetésének biztosításában mutatkozó elmaradások, és nem csak a jog szerint járó segélyek kifizetésének elmaradása miatt, hanem az 1062/2014. számú petícióban említetthez hasonló olyan esetek miatt is, amikor a hatóságok a fogyatékosság mértékét csökkentő, kétes eredetű orvosi vélemények alapján önkényes közigazgatási határozatokkal csökkentették a korábban odaítélt segélyek összegét; kéri az érintett nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy legyenek érzékenyebbek az ilyen fellépéseknek az érintett személyekre és családjukra gyakorolt hatását illetően, és arra kéri a Bizottságot, hogy alaposan kísérje figyelemmel a különböző tagállamokban a fogyatékosságokkal kapcsolatosan alkalmazott szakpolitikákat és az azokhoz kapcsolódó intézkedéseket; |
| --- | --- |

162.

megállapítja, hogy egyes tagállamokban petíciókat nyújtottak be a fogyatékossággal élő személyek megélhetésének biztosításában mutatkozó elmaradások, és nem csak a jog szerint járó segélyek kifizetésének elmaradása miatt, hanem az 1062/2014. számú petícióban említetthez hasonló olyan esetek miatt is, amikor a hatóságok a fogyatékosság mértékét csökkentő, kétes eredetű orvosi vélemények alapján önkényes közigazgatási határozatokkal csökkentették a korábban odaítélt segélyek összegét; kéri az érintett nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy legyenek érzékenyebbek az ilyen fellépéseknek az érintett személyekre és családjukra gyakorolt hatását illetően, és arra kéri a Bizottságot, hogy alaposan kísérje figyelemmel a különböző tagállamokban a fogyatékosságokkal kapcsolatosan alkalmazott szakpolitikákat és az azokhoz kapcsolódó intézkedéseket;

| 163. | megjegyzi, hogy néhány tagállamnak, amely már ratifikálta a CRPD-t, még létre kell hoznia vagy ki kell jelölnie az egyezményt végrehajtó és nyomon követő testületeket, ahogyan azt a 33. cikk előírja; megjegyzi, hogy a már létrehozott testületek munkáját, különösen a 33. cikk (2) bekezdésében meghatározott nyomon követést akadályozza a pénzügyi és emberi erőforrások, valamint a kijelölésükhöz szükséges szilárd jogi alap hiánya; |
| --- | --- |

163.

megjegyzi, hogy néhány tagállamnak, amely már ratifikálta a CRPD-t, még létre kell hoznia vagy ki kell jelölnie az egyezményt végrehajtó és nyomon követő testületeket, ahogyan azt a 33. cikk előírja; megjegyzi, hogy a már létrehozott testületek munkáját, különösen a 33. cikk (2) bekezdésében meghatározott nyomon követést akadályozza a pénzügyi és emberi erőforrások, valamint a kijelölésükhöz szükséges szilárd jogi alap hiánya;

| 164. | sürgeti valamennyi tagállamot, hogy feladataik elvégzése érdekében különítsenek el elegendő és stabil pénzügyi és emberi erőforrásokat a 33. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott nyomon követési keretekre; úgy véli, hogy a tagállamoknak garantálniuk kell a nyomon követési keretek függetlenségét azáltal, hogy biztosítják, hogy ezek összetétele és működése vegye figyelembe az emberi jogok védelme céljából létrehozott nemzeti intézmények működésére vonatkozó párizsi elveket, a 33. cikk (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően – ezt támogatná egy hivatalos jogalap kialakítása, amely egyértelműen meghatározná a keretek szerepét és hatáskörét; sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem jelölték ki a 33. cikk szerinti testületeket, hogy ezt mielőbb tegyék meg, és lássák el azokat forrásokkal és megbízatásokkal, hogy hatékonyan végrehajthassák és nyomon követhessék a CRPD szerinti kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

164.

sürgeti valamennyi tagállamot, hogy feladataik elvégzése érdekében különítsenek el elegendő és stabil pénzügyi és emberi erőforrásokat a 33. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott nyomon követési keretekre; úgy véli, hogy a tagállamoknak garantálniuk kell a nyomon követési keretek függetlenségét azáltal, hogy biztosítják, hogy ezek összetétele és működése vegye figyelembe az emberi jogok védelme céljából létrehozott nemzeti intézmények működésére vonatkozó párizsi elveket, a 33. cikk (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően – ezt támogatná egy hivatalos jogalap kialakítása, amely egyértelműen meghatározná a keretek szerepét és hatáskörét; sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem jelölték ki a 33. cikk szerinti testületeket, hogy ezt mielőbb tegyék meg, és lássák el azokat forrásokkal és megbízatásokkal, hogy hatékonyan végrehajthassák és nyomon követhessék a CRPD szerinti kötelezettségeiket;

| 165. | kiemeli, hogy a CRPD-hálózatot meg kell erősíteni annak érdekében, hogy megfelelően összehangolja a CRPD végrehajtását belső és intézményközi szinten is, miközben tevékenységei és ülései során aktívan bevonja a fogyatékossággal élő személyeket és az őket képviselő szervezeteket, és szorosan konzultál velük; |
| --- | --- |

165.

kiemeli, hogy a CRPD-hálózatot meg kell erősíteni annak érdekében, hogy megfelelően összehangolja a CRPD végrehajtását belső és intézményközi szinten is, miközben tevékenységei és ülései során aktívan bevonja a fogyatékossággal élő személyeket és az őket képviselő szervezeteket, és szorosan konzultál velük;

| 166. | sürget valamennyi uniós intézményt, hivatalt és szervet, hogy hozzanak létre kapcsolattartási pontokat, és hangsúlyozza a főigazgatóságokra és az uniós intézményekre kiterjedő horizontális intézményközi koordinációs mechanizmus szükségességét; kéri, hogy a szükséges intézkedések képezzék a CRPD végrehajtási stratégiájának részét; |
| --- | --- |

166.

sürget valamennyi uniós intézményt, hivatalt és szervet, hogy hozzanak létre kapcsolattartási pontokat, és hangsúlyozza a főigazgatóságokra és az uniós intézményekre kiterjedő horizontális intézményközi koordinációs mechanizmus szükségességét; kéri, hogy a szükséges intézkedések képezzék a CRPD végrehajtási stratégiájának részét;

| 167. | szorgalmazza a különböző uniós intézmények végrehajtási mechanizmusai közötti intézményközi koordináció megerősítését; |
| --- | --- |

167.

szorgalmazza a különböző uniós intézmények végrehajtási mechanizmusai közötti intézményközi koordináció megerősítését;

Az uniós intézmények (mint közigazgatási szervek) egyezménynek való megfelelése

| 168. | fontosnak tartja, hogy a Petíciós Bizottság szervezzen olyan célzott eseményeket, amelyek a fogyatékosságokkal kapcsolatos petíciókra összpontosítanak, és hangsúlyozza a számos érdekelt féllel – így az Európai Parlament más érintett bizottságaival, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre vonatkozó uniós keret tagjaival, a fogyatékossággal élő személyeket képviselő civil társadalmi szervezetekkel és tudományos szakemberekkel – való párbeszéd és a tőlük származó információk fontos szerepét; |
| --- | --- |

168.

fontosnak tartja, hogy a Petíciós Bizottság szervezzen olyan célzott eseményeket, amelyek a fogyatékosságokkal kapcsolatos petíciókra összpontosítanak, és hangsúlyozza a számos érdekelt féllel – így az Európai Parlament más érintett bizottságaival, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre vonatkozó uniós keret tagjaival, a fogyatékossággal élő személyeket képviselő civil társadalmi szervezetekkel és tudományos szakemberekkel – való párbeszéd és a tőlük származó információk fontos szerepét;

| 169. | üdvözli, hogy a Petíciós Bizottság által 2015. október 15-én szervezett, „A fogyatékossággal élő személyek jogainak védelme a beérkezett petíciók perspektívájából” című nyilvános meghallgatásra magas akadálymentességi normák betartásával került sor, és javasolja, hogy a jövőben a Parlament valamennyi bizottságának üléseit tegyék hozzáférhetővé a fogyatékossággal élő személyek számára; |
| --- | --- |

169.

üdvözli, hogy a Petíciós Bizottság által 2015. október 15-én szervezett, „A fogyatékossággal élő személyek jogainak védelme a beérkezett petíciók perspektívájából” című nyilvános meghallgatásra magas akadálymentességi normák betartásával került sor, és javasolja, hogy a jövőben a Parlament valamennyi bizottságának üléseit tegyék hozzáférhetővé a fogyatékossággal élő személyek számára;

| 170. | üdvözli a Braille-írás használatát a petíciók benyújtóival való kommunikáció során, és valamennyi uniós intézményt ösztönzi a jelnyelv, a könnyen olvasható formátumok és a Braille-írás használatára a polgárokkal való kommunikáció során azon erőfeszítések fenntartása és megerősítése érdekében, hogy a polgárokat bevonják az intézmények munkájába és az európai projektbe; |
| --- | --- |

170.

üdvözli a Braille-írás használatát a petíciók benyújtóival való kommunikáció során, és valamennyi uniós intézményt ösztönzi a jelnyelv, a könnyen olvasható formátumok és a Braille-írás használatára a polgárokkal való kommunikáció során azon erőfeszítések fenntartása és megerősítése érdekében, hogy a polgárokat bevonják az intézmények munkájába és az európai projektbe;

| 171. | felszólítja a tagállamokat és az uniós intézményeket annak biztosítására, hogy a nyilvános konzultációs folyamatokban való részvétel lehetőségei – a Braille-írást és a könnyen olvasható formátumokat használó, fogyatékossággal élő személyek számára elérhető kommunikációs eszközök révén – ténylegesen és széles körben ismertek legyenek; |
| --- | --- |

171.

felszólítja a tagállamokat és az uniós intézményeket annak biztosítására, hogy a nyilvános konzultációs folyamatokban való részvétel lehetőségei – a Braille-írást és a könnyen olvasható formátumokat használó, fogyatékossággal élő személyek számára elérhető kommunikációs eszközök révén – ténylegesen és széles körben ismertek legyenek;

| 172. | felhívja az Unió tagállamait és intézményeit annak biztosítására, hogy a konzultációs folyamatokban való részvétel lehetőségei – hozzáférhető kommunikációs eszközök közvetítésével – világosan és széles körben ismertek legyenek, az észrevételek egyéb – például Braille-írásos vagy más könnyen olvasható – formában is benyújthatók legyenek, a javasolt jogszabályokat és szakpolitikákat tárgyaló nyilvános meghallgatások és ülések pedig teljes mértékben hozzáférhetők legyenek a fogyatékossággal élő emberek, köztük az értelmi fogyatékossággal és tanulási nehézségekkel élő személyek számára; |
| --- | --- |

172.

felhívja az Unió tagállamait és intézményeit annak biztosítására, hogy a konzultációs folyamatokban való részvétel lehetőségei – hozzáférhető kommunikációs eszközök közvetítésével – világosan és széles körben ismertek legyenek, az észrevételek egyéb – például Braille-írásos vagy más könnyen olvasható – formában is benyújthatók legyenek, a javasolt jogszabályokat és szakpolitikákat tárgyaló nyilvános meghallgatások és ülések pedig teljes mértékben hozzáférhetők legyenek a fogyatékossággal élő emberek, köztük az értelmi fogyatékossággal és tanulási nehézségekkel élő személyek számára;

| 173. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a fogyatékossággal élő személyek tényleges részvételét és szólásszabadságát az intézmények által szervezett vagy az épületeikben tartott nyilvános rendezvényeken és üléseken azzal, hogy feliratozást, jelnyelvi tolmácsolást, Braille-írással készült dokumentumokat és könnyen olvasható formátumokat bocsátanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

173.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell a fogyatékossággal élő személyek tényleges részvételét és szólásszabadságát az intézmények által szervezett vagy az épületeikben tartott nyilvános rendezvényeken és üléseken azzal, hogy feliratozást, jelnyelvi tolmácsolást, Braille-írással készült dokumentumokat és könnyen olvasható formátumokat bocsátanak rendelkezésre;

| 174. | felhívja az Európai Iskolák Igazgatótanácsát, ideértve a Bizottságot is, hogy a CRPD követelményeivel összhangban biztosítsanak minőségi inkluzív oktatást az európai iskolákban a multidiszciplináris értékelések, a fogyatékossággal élő gyermekek befogadása és az ésszerű alkalmazkodás biztosítása tekintetében, garantálva ugyanakkor a fogyatékossággal élő szülők inkluzív részvételét is; |
| --- | --- |

174.

felhívja az Európai Iskolák Igazgatótanácsát, ideértve a Bizottságot is, hogy a CRPD követelményeivel összhangban biztosítsanak minőségi inkluzív oktatást az európai iskolákban a multidiszciplináris értékelések, a fogyatékossággal élő gyermekek befogadása és az ésszerű alkalmazkodás biztosítása tekintetében, garantálva ugyanakkor a fogyatékossággal élő szülők inkluzív részvételét is;

| 175. | kéri az intézményeket, hogy támogassák és segítsék elő a megfelelő és inkluzív oktatásért felelős európai ügynökség munkáját; |
| --- | --- |

175.

kéri az intézményeket, hogy támogassák és segítsék elő a megfelelő és inkluzív oktatásért felelős európai ügynökség munkáját;

| 176. | felhívja az EU-t, hogy vizsgálja felül a közös betegségbiztosítási rendszer szabályait, a nyugdíjrendszert és a fogyatékossággal kapcsolatos társadalombiztosítási és szociális védelmi intézkedéseket a fogyatékossággal élő személyek megkülönböztetésének kiküszöbölése és esélyegyenlőség biztosítása céljából, többek között azáltal, hogy a fogyatékossággal összefüggő egészségügyi szükségleteket nem betegségként határozzák meg, valamint mozdítsa elő a fogyatékossággal élő személyek független életét és munkáját azáltal, hogy teljes mértékben megtérítik a munkavégzéshez szükséges felszerelések vagy szolgáltatások többletköltségeit (például Braille-nyomtató, hallássegítő eszközök, jelnyelvi tolmács, feliratozási szolgáltatások stb.); |
| --- | --- |

176.

felhívja az EU-t, hogy vizsgálja felül a közös betegségbiztosítási rendszer szabályait, a nyugdíjrendszert és a fogyatékossággal kapcsolatos társadalombiztosítási és szociális védelmi intézkedéseket a fogyatékossággal élő személyek megkülönböztetésének kiküszöbölése és esélyegyenlőség biztosítása céljából, többek között azáltal, hogy a fogyatékossággal összefüggő egészségügyi szükségleteket nem betegségként határozzák meg, valamint mozdítsa elő a fogyatékossággal élő személyek független életét és munkáját azáltal, hogy teljes mértékben megtérítik a munkavégzéshez szükséges felszerelések vagy szolgáltatások többletköltségeit (például Braille-nyomtató, hallássegítő eszközök, jelnyelvi tolmács, feliratozási szolgáltatások stb.);

| 177. | sürgeti az intézményeket, ügynökségeket és szerveket, hogy a záró észrevételek értelmében a fogyatékossággal élők befogadását célzó nyílt folyamat keretében biztosítsák, hogy valamennyi meglévő személyzeti szabályzatot teljes körűen és hatékonyan, a CRPD-vel összhangban hajtanak végre, a belső szabályzatokat és végrehajtási rendelkezéseket pedig a CRPD rendelkezéseinek teljes körűen megfelelve dolgozzák ki; |
| --- | --- |

177.

sürgeti az intézményeket, ügynökségeket és szerveket, hogy a záró észrevételek értelmében a fogyatékossággal élők befogadását célzó nyílt folyamat keretében biztosítsák, hogy valamennyi meglévő személyzeti szabályzatot teljes körűen és hatékonyan, a CRPD-vel összhangban hajtanak végre, a belső szabályzatokat és végrehajtási rendelkezéseket pedig a CRPD rendelkezéseinek teljes körűen megfelelve dolgozzák ki;

| 178. | felszólít arra, hogy a szükségleteken alapuló és a CRPD-vel összeegyeztethető, megfelelő és ésszerű alkalmazkodásról kell gondoskodni az európai intézmények által alkalmazott, fogyatékossággal élő személyek, illetve olyan alkalmazottaik esetében, akik családtagként fogyatékossággal élő személyt tartanak el, különös figyelmet fordítva a fogyatékossággal élő szülők szükségleteire; |
| --- | --- |

178.

felszólít arra, hogy a szükségleteken alapuló és a CRPD-vel összeegyeztethető, megfelelő és ésszerű alkalmazkodásról kell gondoskodni az európai intézmények által alkalmazott, fogyatékossággal élő személyek, illetve olyan alkalmazottaik esetében, akik családtagként fogyatékossággal élő személyt tartanak el, különös figyelmet fordítva a fogyatékossággal élő szülők szükségleteire;

| 179. | sürgeti az intézményeket, hogy fogadjanak el az alkalmazottak felvételére, megtartására és előléptetésére vonatkozó átfogó stratégiákat, ideértve az ideiglenes pozitív intézkedéseket is, hogy aktívan és számottevően növelni lehessen a – többek között pszichoszociális és az értelmi – fogyatékossággal élő tisztviselők vagy alkalmazottak és gyakornokok számát a 2000/78/EK irányelv 5. cikke alapján; |
| --- | --- |

179.

sürgeti az intézményeket, hogy fogadjanak el az alkalmazottak felvételére, megtartására és előléptetésére vonatkozó átfogó stratégiákat, ideértve az ideiglenes pozitív intézkedéseket is, hogy aktívan és számottevően növelni lehessen a – többek között pszichoszociális és az értelmi – fogyatékossággal élő tisztviselők vagy alkalmazottak és gyakornokok számát a 2000/78/EK irányelv 5. cikke alapján;

| 180. | ajánlja, hogy a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel egyeztetve hozzanak létre átfogó CRPD-képzési modulokat a személyzet számára, az ügyfelekkel közvetlenül érintkező, továbbá a vezető beosztású és a közbeszerzéssel foglalkozó alkalmazottakra összpontosítva; |
| --- | --- |

180.

ajánlja, hogy a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel egyeztetve hozzanak létre átfogó CRPD-képzési modulokat a személyzet számára, az ügyfelekkel közvetlenül érintkező, továbbá a vezető beosztású és a közbeszerzéssel foglalkozó alkalmazottakra összpontosítva;

| 181. | sürgeti az uniós intézményeket, hogy tegyék akadálymentessé internetes tartalmaikat és alkalmazásokat, ideértve az intranetes hálózatukat és valamennyi alapvető fontosságú dokumentumot és audiovizuális tartalmat, ugyanígy biztosítva eközben az épületeik fizikai akadálymentességét; |
| --- | --- |

181.

sürgeti az uniós intézményeket, hogy tegyék akadálymentessé internetes tartalmaikat és alkalmazásokat, ideértve az intranetes hálózatukat és valamennyi alapvető fontosságú dokumentumot és audiovizuális tartalmat, ugyanígy biztosítva eközben az épületeik fizikai akadálymentességét;

| 182. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt szorosan más uniós intézményekkel, testületekkel és ügynökségekkel, valamint a tagállamokkal a záró észrevételek hatékony és rendszeres nyomon követésének koordinálása érdekében, lehetőleg egy, a CRPD végrehajtására vonatkozó stratégia révén; |
| --- | --- |

182.

felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt szorosan más uniós intézményekkel, testületekkel és ügynökségekkel, valamint a tagállamokkal a záró észrevételek hatékony és rendszeres nyomon követésének koordinálása érdekében, lehetőleg egy, a CRPD végrehajtására vonatkozó stratégia révén;

| 183. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a végső megállapításaik végrehajtásakor biztosítsák a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek strukturált és rendszeres bevonását; |
| --- | --- |

183.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a végső megállapításaik végrehajtásakor biztosítsák a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek strukturált és rendszeres bevonását;

| 184. | tekintettel a CRPD 35. cikkére, amely arra kötelezi az egyezményt aláírt tagállamokat, hogy nyújtsanak be egy kezdeti jelentést, majd további jelentéseket az egyezmény végrehajtásáról, úgy véli, hogy ezeket a jelentéseket négyévente kell benyújtani, és a fogyatékossággal foglalkozó szervezetek bevonásával kell azokat elkészíteni; |
| --- | --- |

184.

tekintettel a CRPD 35. cikkére, amely arra kötelezi az egyezményt aláírt tagállamokat, hogy nyújtsanak be egy kezdeti jelentést, majd további jelentéseket az egyezmény végrehajtásáról, úgy véli, hogy ezeket a jelentéseket négyévente kell benyújtani, és a fogyatékossággal foglalkozó szervezetek bevonásával kell azokat elkészíteni;

o

o o

| 185. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

185.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 23., 2010.1.27., 35. o.

(2)  CRPD/C/EU/CO/1.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  A/RES/64/142.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(6)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0059.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0321.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0320.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0286.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0261.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0208.

(13)  HL C 75., 2016.2.26., 130. o.

(14)  HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.

(15)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(16)  Az EUB által a C-335/11 és C-337/11 sz. HK Danmark egyesített ügyekben 2013. április 11-én hozott ítélet 29–30. pontja; az EUB által a C-363/12 Z sz. ügyben 2014. március 18-án hozott ítélet 73. pontja; az EUB által a C-356/12 sz. Glatzel ügyben 2014. május 22-én hozott ítélet 68. pontja.

(17)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének jelentése: A fogyatékossággal élő gyermekek elleni erőszak: jogszabályok, szakpolitikai intézkedések és programok az EU-ban. Elérhető: http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2015-violence-against-children-with-disabilities_en.pdf

(18)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének jelentése. A nőkkel szembeni erőszak: Uniós szintű felmérés. Főbb eredmények: http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2014-vaw-survey-main-results-apr14_en.pdf

(19)  Van Straaten és mások (2015). Self-reported care needs of Dutch homeless people with and without a suspected intellectual disability: a 1.5-year follow-up study (A vélt szellemi fogyatékossággal rendelkező és fogyatékosság nélküli holland hajléktalanok szükségletei saját bevallásuk szerint: 1,5 éves nyomon követő vizsgálat). Lásd: Health Soc Care Community, 2015. október 1. Epub 2015. október 1.

(20)  EU-SILC 2012.

(21)  HL C 56. E, 2013.2.26., 41. o.

(22)  COM(2015)0615.

(23)  HL C 45. E, 2010.2.23., 71. o.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/163 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/163

---

P8_TA(2016)0319

Végrehajtási jogi aktussal szembeni kifogás: élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások

Az Európai Parlament 2016. július 7-i állásfoglalása a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékének megállapításáról szóló 432/2012/EU rendeletet módosító bizottsági rendelet tervezetéről (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

(2018/C 101/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a bizottsági rendelet tervezetére (D44599/02), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizottsági rendelet tervezetére (D44599/02),

| — | tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a fenti rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság 2016. április 12-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság 2016. április 12-i véleményére,

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésre és (4) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésre és (4) bekezdésének c) pontjára,

| A. | mivel az 1924/2006/EK rendelet 4. cikke előírja a Bizottság számára, hogy 2009. január 19-ig dolgozzon ki olyan konkrét tápértékprofilokat, amelyeknek az egyes élelmiszereknek vagy élelmiszercsoportoknak meg kell felelniük ahhoz, hogy a tápanyag-összetételre vagy egészségre vonatkozó állításokkal lehessen azokat ellátni, valamint hogy dolgozza ki a tápanyagprofilok tekintetében az élelmiszerekre vagy élelmiszercsoportokra alkalmazandó, tápanyag-összetételre vagy egészségre vonatkozó állítások alkalmazásának feltételeit; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1924/2006/EK rendelet 4. cikke előírja a Bizottság számára, hogy 2009. január 19-ig dolgozzon ki olyan konkrét tápértékprofilokat, amelyeknek az egyes élelmiszereknek vagy élelmiszercsoportoknak meg kell felelniük ahhoz, hogy a tápanyag-összetételre vagy egészségre vonatkozó állításokkal lehessen azokat ellátni, valamint hogy dolgozza ki a tápanyagprofilok tekintetében az élelmiszerekre vagy élelmiszercsoportokra alkalmazandó, tápanyag-összetételre vagy egészségre vonatkozó állítások alkalmazásának feltételeit;

| B. | mivel az 1924/2006/EK rendelet 2. cikkének 5. pontja szerint az „egészségre vonatkozó állítás”: bármely olyan állítás, amely kijelenti, sugallja vagy sejteti, hogy az adott élelmiszer, élelmiszercsoport vagy annak valamely alkotóeleme és az egészség között összefüggés van; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1924/2006/EK rendelet 2. cikkének 5. pontja szerint az „egészségre vonatkozó állítás”: bármely olyan állítás, amely kijelenti, sugallja vagy sejteti, hogy az adott élelmiszer, élelmiszercsoport vagy annak valamely alkotóeleme és az egészség között összefüggés van;

| C. | mivel jogos aggodalom áll fenn arra nézve, hogy „a koffein segít az éberség és a koncentráció fokozásában” állítás nem mutat összefüggést a koffeinfogyasztás és az „egészség” között; |
| --- | --- |

C.

mivel jogos aggodalom áll fenn arra nézve, hogy „a koffein segít az éberség és a koncentráció fokozásában” állítás nem mutat összefüggést a koffeinfogyasztás és az „egészség” között;

| D. | mivel a Bizottság még nem dolgozta ki ezeket a tápanyagprofilokat; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság még nem dolgozta ki ezeket a tápanyagprofilokat;

| E. | mivel egy 250 ml-es energiaital akár 27 g cukrot és 80 mg koffeint is tartalmazhat; |
| --- | --- |

E.

mivel egy 250 ml-es energiaital akár 27 g cukrot és 80 mg koffeint is tartalmazhat;

| F. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) azt ajánlja, hogy a felnőttek és a gyermekek napi energiabevitelének legfeljebb a 10 %-a származzék szabad cukrokból, valamint hogy a további, 5 % alá történő napi csökkentés (kb. 25 g) még több egészségügyi előnnyel járna (3); |
| --- | --- |

F.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) azt ajánlja, hogy a felnőttek és a gyermekek napi energiabevitelének legfeljebb a 10 %-a származzék szabad cukrokból, valamint hogy a további, 5 % alá történő napi csökkentés (kb. 25 g) még több egészségügyi előnnyel járna (3);

| G. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) bizonyítékokat talált arra nézve, hogy a cukorral édesített italok nagy mértékű fogyasztása testsúlygyarapodáshoz vezethet; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) bizonyítékokat talált arra nézve, hogy a cukorral édesített italok nagy mértékű fogyasztása testsúlygyarapodáshoz vezethet;

| H. | mivel a javasolt, egészségre vonatkozó állítás valószínűleg az energiaitalok fogyasztásának fog kedvezni, és – következésképpen – joggal várható, hogy a napi cukor- és koffeinbevitel meg fogja haladni a napi ajánlott maximális beviteli mennyiséget; |
| --- | --- |

H.

mivel a javasolt, egészségre vonatkozó állítás valószínűleg az energiaitalok fogyasztásának fog kedvezni, és – következésképpen – joggal várható, hogy a napi cukor- és koffeinbevitel meg fogja haladni a napi ajánlott maximális beviteli mennyiséget;

| I. | mivel az 1924/2006/EK rendelet 3. cikkének c) pontja kimondja, hogy „A tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állítások alkalmazása [...] nem ösztönözheti vagy helyeselheti az élelmiszer túlzott fogyasztását”; |
| --- | --- |

I.

mivel az 1924/2006/EK rendelet 3. cikkének c) pontja kimondja, hogy „A tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állítások alkalmazása [...] nem ösztönözheti vagy helyeselheti az élelmiszer túlzott fogyasztását”;

| J. | mivel a bizottsági rendelettervezet szerint az arra vonatkozó állítások, hogy a koffein segít az éberség és a koncentráció fokozásában, nem használhatóak fel a gyermekeknek és serdülőknek szánt élelmiszerek esetében; |
| --- | --- |

J.

mivel a bizottsági rendelettervezet szerint az arra vonatkozó állítások, hogy a koffein segít az éberség és a koncentráció fokozásában, nem használhatóak fel a gyermekeknek és serdülőknek szánt élelmiszerek esetében;

| K. | mivel az energiaitalokat a serdülők fogyasztják a legnagyobb számban; |
| --- | --- |

K.

mivel az energiaitalokat a serdülők fogyasztják a legnagyobb számban;

| L. | mivel a serdülők 68 %-a és a gyermekek 18 %-a rendszeresen fogyaszt energiaitalokat; |
| --- | --- |

L.

mivel a serdülők 68 %-a és a gyermekek 18 %-a rendszeresen fogyaszt energiaitalokat;

| M. | mivel az energiaitalokat előállító vállalatok az energiaitalok forgalmazására és címkézésére vonatkozó önkéntes magatartási kódexe csak arra vállal kötelezettséget, hogy 12 év alatti gyermekeknek nem forgalmaznak energiaitalokat (4); |
| --- | --- |

M.

mivel az energiaitalokat előállító vállalatok az energiaitalok forgalmazására és címkézésére vonatkozó önkéntes magatartási kódexe csak arra vállal kötelezettséget, hogy 12 év alatti gyermekeknek nem forgalmaznak energiaitalokat (4);

| N. | mivel a gyakorlatban nehéz ellenőrizni, hogy a javasolt állítással megjelölt energiaitalokat ne adják el gyermekeknek, függetlenül attól, hogy gyermekeknek vagy kamaszoknak szánták-e őket, így a javasolt állítás használati feltétele hatástalan lesz; mivel egyébiránt semmi sem akadályozza az ilyen italok kamaszoknak való árusítását; |
| --- | --- |

N.

mivel a gyakorlatban nehéz ellenőrizni, hogy a javasolt állítással megjelölt energiaitalokat ne adják el gyermekeknek, függetlenül attól, hogy gyermekeknek vagy kamaszoknak szánták-e őket, így a javasolt állítás használati feltétele hatástalan lesz; mivel egyébiránt semmi sem akadályozza az ilyen italok kamaszoknak való árusítását;

| O. | mivel az 1924/2006/EK rendelet 3. cikkének a) pontja kimondja, hogy „A tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állítások alkalmazása [...] nem lehet valótlan, félreérthető vagy megtévesztő”; |
| --- | --- |

O.

mivel az 1924/2006/EK rendelet 3. cikkének a) pontja kimondja, hogy „A tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állítások alkalmazása [...] nem lehet valótlan, félreérthető vagy megtévesztő”;

| P. | mivel az a feltétel vagy korlátozás, hogy a javasolt állítások nem alkalmazhatók gyermekeknek vagy kamaszoknak szánt élelmiszerek esetében, kétértelművé tenné őket az ilyen élelmiszereknek az emberi egészségre gyakorolt potenciálisan negatív hatása tekintetében; |
| --- | --- |

P.

mivel az a feltétel vagy korlátozás, hogy a javasolt állítások nem alkalmazhatók gyermekeknek vagy kamaszoknak szánt élelmiszerek esetében, kétértelművé tenné őket az ilyen élelmiszereknek az emberi egészségre gyakorolt potenciálisan negatív hatása tekintetében;

| Q. | mivel (ahogyan azt a Törvényszék a dextróz esetében megerősítette (5)) a Bizottság a múltban megtagadta olyan, egészségre vonatkozó állítások engedélyezését, amelyek a fogyasztók felé ellentmondó és kétértelmű üzenetet közvetítettek, még akkor is, ha konkrét használati feltételek mellett engedélyezni kellett volna őket, és/vagy további üzenet vagy figyelmeztetés kísérte őket; |
| --- | --- |

Q.

mivel (ahogyan azt a Törvényszék a dextróz esetében megerősítette (5)) a Bizottság a múltban megtagadta olyan, egészségre vonatkozó állítások engedélyezését, amelyek a fogyasztók felé ellentmondó és kétértelmű üzenetet közvetítettek, még akkor is, ha konkrét használati feltételek mellett engedélyezni kellett volna őket, és/vagy további üzenet vagy figyelmeztetés kísérte őket;

| R. | mivel a koffein biztonságosságára vonatkozó tudományos véleményében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy nem áll rendelkezésre elegendő információ arra vonatkozóan, hogy mire kell alapozni a gyermekek koffeinfogyasztásának biztonságos szintjét, de hogy egy 3 mg/testsúly kg/nap fogyasztás valószínűsíthetően nem eredményez biztonságossági aggályokat a gyermekek és serdülők körében (6); |
| --- | --- |

R.

mivel a koffein biztonságosságára vonatkozó tudományos véleményében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy nem áll rendelkezésre elegendő információ arra vonatkozóan, hogy mire kell alapozni a gyermekek koffeinfogyasztásának biztonságos szintjét, de hogy egy 3 mg/testsúly kg/nap fogyasztás valószínűsíthetően nem eredményez biztonságossági aggályokat a gyermekek és serdülők körében (6);

| S. | mivel az 1924/2006/EK rendelet 3. cikkének c) pontja kimondja, hogy „A tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állítások alkalmazása [...] nem ösztönözheti vagy helyeselheti egy adott élelmiszer túlzott fogyasztását”; |
| --- | --- |

S.

mivel az 1924/2006/EK rendelet 3. cikkének c) pontja kimondja, hogy „A tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állítások alkalmazása [...] nem ösztönözheti vagy helyeselheti egy adott élelmiszer túlzott fogyasztását”;

| T. | mivel az energiaitalt fogyasztó serdülők 25 %-a három vagy több dobozt megiszik egy alkalommal, és a javasolt állítások az ilyen energiaitalok még nagyobb mennyiségű fogyasztására ösztönözhetnek; |
| --- | --- |

T.

mivel az energiaitalt fogyasztó serdülők 25 %-a három vagy több dobozt megiszik egy alkalommal, és a javasolt állítások az ilyen energiaitalok még nagyobb mennyiségű fogyasztására ösztönözhetnek;

| U. | mivel a javasolt figyelmeztető címke (használati feltételek) semmilyen figyelmeztetést nem tartalmaz az egyszeri bevitel során megengedhető maximális mennyiségre nézve, hanem csak a napi maximális bevitelt említi; |
| --- | --- |

U.

mivel a javasolt figyelmeztető címke (használati feltételek) semmilyen figyelmeztetést nem tartalmaz az egyszeri bevitel során megengedhető maximális mennyiségre nézve, hanem csak a napi maximális bevitelt említi;

| V. | mivel az energiaitalok rendszeres fogyasztása a gyermekek és a serdülők körében fejfájások, alvászavar és viselkedési problémák kialakulásához vezethet; |
| --- | --- |

V.

mivel az energiaitalok rendszeres fogyasztása a gyermekek és a serdülők körében fejfájások, alvászavar és viselkedési problémák kialakulásához vezethet;

| 1. | ellenzi a Bizottság rendelettervezetének elfogadását; |
| --- | --- |

1.

ellenzi a Bizottság rendelettervezetének elfogadását;

| 2. | úgy véli, hogy az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet nem egyeztethető össze az alap-jogiaktus céljával vagy tartalmával; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet nem egyeztethető össze az alap-jogiaktus céljával vagy tartalmával;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a rendelete tervezetét; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a rendelete tervezetét;

| 4. | felkéri a tagállamokat, hogy fontolják meg annak a lehetőségét, hogy szabályokat vezetnek be a magas koffeintartalmú italok vagy hozzáadott koffeint tartalmazó élelmiszerek gyermekek és serdülők számára történő forgalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

4.

felkéri a tagállamokat, hogy fontolják meg annak a lehetőségét, hogy szabályokat vezetnek be a magas koffeintartalmú italok vagy hozzáadott koffeint tartalmazó élelmiszerek gyermekek és serdülők számára történő forgalmazása tekintetében;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 404., 2006.12.30., 9. o.

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(3)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/149782/1/9789241549028_eng.pdf?ua=1

(4)  http://www.energydrinkseurope.org/wp-content/uploads/2015/01/FINAL_EDE-Code-of-Practice_clean_250914.pdf

(5)  Lásd a Bíróságnak a T-100/15. sz., Dextro Energy kontra Európai Bizottság, ügyben 2016. március 16-án hozott ítéletét, ECLI: EU:T:2016:150, 74. bekezdés.

(6)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/consultation/150115.pdf

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2016. július 7., csütörtök

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/166 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/166

---

P8_TA(2016)0317

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszaka

Az Európai Parlament 2016. július 7-i ajánlása a Tanácshoz az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakáról (2016/2020(INI))

(2018/C 101/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakáról szóló ajánlásra irányuló javaslatra, amelynek előadója Andrey Kovatchev, a PPE képviselőcsoport nevében (B8-1374/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakáról szóló ajánlásra irányuló javaslatra, amelynek előadója Andrey Kovatchev, a PPE képviselőcsoport nevében (B8-1374/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 21., 34. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 21., 34. és 36. cikkére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 70. ülésszakára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 70. ülésszakára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 70. ülésszakára az EU prioritásait tartalmazó 2015. június 22-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 70. ülésszakára az EU prioritásait tartalmazó 2015. június 22-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló határozatára, (1) amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérdésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló határozatára, (1) amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérdésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. évi 1325. számú határozata tizedik évfordulójáról szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. évi 1325. számú határozata tizedik évfordulójáról szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elvéről (R2P) szóló 2013. április 18-i ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elvéről (R2P) szóló 2013. április 18-i ajánlására (3),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (4),

| — | tekintettel „Az Európai Unió szerepéről az ENSZ-ben – az uniós külpolitikai célok jobb megvalósítása” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió szerepéről az ENSZ-ben – az uniós külpolitikai célok jobb megvalósítása” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2016-ben képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (6) és az agresszió bűncselekményéről szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2016-ben képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (6) és az agresszió bűncselekményéről szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a vallási kisebbségekhez tartozók ISIS általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló 2016. február 4-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallási kisebbségekhez tartozók ISIS általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló 2016. február 4-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban című, 2016. március 8-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban című, 2016. március 8-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a 2015. december 12-i Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. december 12-i Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ békefenntartó tevékenységeihez nyújtott uniós KBVP-támogatás megerősítésére irányuló 2012. június 13-i cselekvési tervre (10), valamint a 2015. március 23-i, „Az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerség megerősítése: prioritások 2015–2018.” című dokumentumra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ békefenntartó tevékenységeihez nyújtott uniós KBVP-támogatás megerősítésére irányuló 2012. június 13-i cselekvési tervre (10), valamint a 2015. március 23-i, „Az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerség megerősítése: prioritások 2015–2018.” című dokumentumra (11),

| — | tekintettel a külföldi katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófasegélyezés esetén történő alkalmazásáról szóló, 2007. novemberi oslói iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külföldi katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófasegélyezés esetén történő alkalmazásáról szóló, 2007. novemberi oslói iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325(2000). számú határozatára, valamint a Biztonsági Tanács közelmúltban meghozott, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2242 (2015). számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325(2000). számú határozatára, valamint a Biztonsági Tanács közelmúltban meghozott, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2242 (2015). számú határozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek és az azzal kapcsolatban álló személyzet által a békefenntartó műveletek során elkövetett szexuális kizsákmányolás és visszaélések kapcsán tett rendfenntartási és segítségnyújtási erőfeszítésekről szóló, 2015. május 15-i ENSZ értékelő jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek és az azzal kapcsolatban álló személyzet által a békefenntartó műveletek során elkövetett szexuális kizsákmányolás és visszaélések kapcsán tett rendfenntartási és segítségnyújtási erőfeszítésekről szóló, 2015. május 15-i ENSZ értékelő jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ, a WHO által 2014 áprilisában elkészített antibiotikum-rezisztenciáról szóló első jelentésére, amely az antimikrobiális rezisztenciát a globális közegészségügy elleni súlyos fenyegetésként minősíti, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ, a WHO által 2014 áprilisában elkészített antibiotikum-rezisztenciáról szóló első jelentésére, amely az antimikrobiális rezisztenciát a globális közegészségügy elleni súlyos fenyegetésként minősíti,

| — | tekintettel a panamai székhelyű Mossack Fonseca ügyvédi iroda tevékenységével összefüggésben a közelmúltban napvilágra került információkra, és az ezzel kapcsolatos kezdeményezésekre az adókikerülés felszámolását célzó szorosabb együttműködés érdekében; |
| --- | --- |

—

tekintettel a panamai székhelyű Mossack Fonseca ügyvédi iroda tevékenységével összefüggésben a közelmúltban napvilágra került információkra, és az ezzel kapcsolatos kezdeményezésekre az adókikerülés felszámolását célzó szorosabb együttműködés érdekében;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 134. cikkének (3) bekezdésére és 113. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 134. cikkének (3) bekezdésére és 113. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0146/2016),

| A. | mivel a hatékony többoldalú kapcsolatrendszer és a jó globális kormányzás iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer, amelyeket tisztelni kell és be kell tartani, a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére; |
| --- | --- |

A.

mivel a hatékony többoldalú kapcsolatrendszer és a jó globális kormányzás iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer, amelyeket tisztelni kell és be kell tartani, a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére;

| B. | mivel az Uniónak proaktív szerepet kell játszania a globális megoldásokhoz, a békéhez és biztonsághoz, a fejlődéshez, a demokráciához, az emberi jogokhoz, valamint a jogállamiságon alapuló világrendhez eredményesen hozzájáruló ENSZ-szervezet építésében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Uniónak proaktív szerepet kell játszania a globális megoldásokhoz, a békéhez és biztonsághoz, a fejlődéshez, a demokráciához, az emberi jogokhoz, valamint a jogállamiságon alapuló világrendhez eredményesen hozzájáruló ENSZ-szervezet építésében;

| C. | mivel az uniós tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az EUSZ 34. cikkének (1) bekezdésében adott felhatalmazással összhangban összehangolják fellépéseiket az ENSZ-rendszer szerveiben és szervezeteiben; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az EUSZ 34. cikkének (1) bekezdésében adott felhatalmazással összhangban összehangolják fellépéseiket az ENSZ-rendszer szerveiben és szervezeteiben;

| D. | mivel a globális és regionális biztonsági környezet gyorsan romlik, egyre összetettebbé válik, és elmossa a belső és a külső biztonság közötti határvonalakat; mivel az ENSZ megőrzi a globális biztonság és stabilitás biztosításában betöltött kulcsszerepét; |
| --- | --- |

D.

mivel a globális és regionális biztonsági környezet gyorsan romlik, egyre összetettebbé válik, és elmossa a belső és a külső biztonság közötti határvonalakat; mivel az ENSZ megőrzi a globális biztonság és stabilitás biztosításában betöltött kulcsszerepét;

| E. | mivel szükség van az ENSZ keretein belül működő hatékony multilateralizmus eszközeinek alapos újragondolására, a globális erőviszonyok konfigurációjának és szóródásának elmozdulása miatt; mivel az ilyen eszközöknek egyre inkább ki kell terjedniük az összes állami és nem állami érintettre, ide számítva a konfliktus-megelőzési és válságkezelési eljárásokat is; |
| --- | --- |

E.

mivel szükség van az ENSZ keretein belül működő hatékony multilateralizmus eszközeinek alapos újragondolására, a globális erőviszonyok konfigurációjának és szóródásának elmozdulása miatt; mivel az ilyen eszközöknek egyre inkább ki kell terjedniük az összes állami és nem állami érintettre, ide számítva a konfliktus-megelőzési és válságkezelési eljárásokat is;

| F. | mivel az Unió és a tagállamai együtt nyújtják a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ-rendszerhez: az ENSZ rendes költségvetésének mintegy egyharmadát, az ENSZ békefenntartási költségvetésének közel kétötödét, és az összes ENSZ-program és -alap költségvetésének hozzávetőleg felét biztosítva; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió és a tagállamai együtt nyújtják a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ-rendszerhez: az ENSZ rendes költségvetésének mintegy egyharmadát, az ENSZ békefenntartási költségvetésének közel kétötödét, és az összes ENSZ-program és -alap költségvetésének hozzávetőleg felét biztosítva;

| G. | mivel az Unió a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén a környezeti fenntarthatóság megvalósításán munkálkodik, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén a környezeti fenntarthatóság megvalósításán munkálkodik, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre;

| H. | mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója; |
| --- | --- |

H.

mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója;

| I. | mivel az EU biztonsági környezete egyre bizonytalanabb és ingatagabb, aminek okát régóta fennálló és újonnan keletkező biztonsági kihívások – többek között erőszakos konfliktusok, terrorizmus, szervezett bűnözés, példátlan migrációs hullámok, éghajlatváltozás – jelentik, amelyeket nem lehet nemzeti szinten kezelni, és így regionális és globális válaszlépéseket tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU biztonsági környezete egyre bizonytalanabb és ingatagabb, aminek okát régóta fennálló és újonnan keletkező biztonsági kihívások – többek között erőszakos konfliktusok, terrorizmus, szervezett bűnözés, példátlan migrációs hullámok, éghajlatváltozás – jelentik, amelyeket nem lehet nemzeti szinten kezelni, és így regionális és globális válaszlépéseket tesznek szükségessé;

| J. | mivel az új kihívások, többek között a hibrid és az információs hadviselés, a kiberfenyegetések, a biotechnológia, a halálos autonóm rendszerek, a nanotechnológia, a fegyverek miniatürizálása, valamint a kettős felhasználású technológiák elterjedése szükségessé teszik olyan multilaterális megállapodások kidolgozását, amelyekhez az ENSZ keretei a legmegfelelőbbek; |
| --- | --- |

J.

mivel az új kihívások, többek között a hibrid és az információs hadviselés, a kiberfenyegetések, a biotechnológia, a halálos autonóm rendszerek, a nanotechnológia, a fegyverek miniatürizálása, valamint a kettős felhasználású technológiák elterjedése szükségessé teszik olyan multilaterális megállapodások kidolgozását, amelyekhez az ENSZ keretei a legmegfelelőbbek;

| K. | mivel a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésében a közelmúltban bekövetkezett fejlemények különösen megnehezítik a fegyverzet-ellenőrzést és a leszerelést, és aláássák a globális biztonságot és stabilitást; mivel az ENSZ megfelelő kereteket kínál a fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési intézkedések új generációjának előmozdításához a hasonló gondolkodású partnerek körében; |
| --- | --- |

K.

mivel a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésében a közelmúltban bekövetkezett fejlemények különösen megnehezítik a fegyverzet-ellenőrzést és a leszerelést, és aláássák a globális biztonságot és stabilitást; mivel az ENSZ megfelelő kereteket kínál a fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési intézkedések új generációjának előmozdításához a hasonló gondolkodású partnerek körében;

| 1. | a következő ajánlásokat címezi a Tanácsnak: |
| --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat címezi a Tanácsnak:

Béke és biztonság

| a) | aktívan lépjen fel annak érdekében, hogy a fegyveres konfliktusban közvetlenül vagy közvetetten részt vevő valamennyi ország és azok szervezetei teljes mértékben tartsák tiszteletben a nemzetközi kötelezettségeiket és a nemzetközi jogi normákat, továbbá támogassák minden típusú konfliktus békés, diplomáciai úton történő rendezését; szorgalmazza, hogy ez a kötelezettség terjedjen ki a szükséget szenvedők számára a humanitárius segélyhez biztosított hozzáférésre is; |
| --- | --- |

a)

aktívan lépjen fel annak érdekében, hogy a fegyveres konfliktusban közvetlenül vagy közvetetten részt vevő valamennyi ország és azok szervezetei teljes mértékben tartsák tiszteletben a nemzetközi kötelezettségeiket és a nemzetközi jogi normákat, továbbá támogassák minden típusú konfliktus békés, diplomáciai úton történő rendezését; szorgalmazza, hogy ez a kötelezettség terjedjen ki a szükséget szenvedők számára a humanitárius segélyhez biztosított hozzáférésre is;

| b) | továbbra is támogassa az arra irányuló többoldalú kísérleteket, hogy tartós politikai és békés megoldást találjanak a Közel-Keleten és Észak-Afrikában dúló konfliktusokra; továbbra is támogassa az ENSZ-főtitkár szíriai különmegbízottjának, az ENSZ-főtitkár líbiai különleges képviselőjének, az ENSZ-főtitkár Jemenért felelős különmegbízottjának, az ENSZ közel-keleti békefolyamatért felelős különleges koordinátorának és az ENSZ-főtitkár nyugat-szaharai különmegbízottjának munkáját; szólítsa fel a nemzetközi közösséget további humanitárius, pénzügyi és politikai támogatás nyújtására a humanitárius helyzet kezelése és az erőszak azonnali beszüntetése céljából; ítélje el az egyoldalú és nem összehangolt intézkedéseket minden konfliktus sújtotta övezetben; |
| --- | --- |

b)

továbbra is támogassa az arra irányuló többoldalú kísérleteket, hogy tartós politikai és békés megoldást találjanak a Közel-Keleten és Észak-Afrikában dúló konfliktusokra; továbbra is támogassa az ENSZ-főtitkár szíriai különmegbízottjának, az ENSZ-főtitkár líbiai különleges képviselőjének, az ENSZ-főtitkár Jemenért felelős különmegbízottjának, az ENSZ közel-keleti békefolyamatért felelős különleges koordinátorának és az ENSZ-főtitkár nyugat-szaharai különmegbízottjának munkáját; szólítsa fel a nemzetközi közösséget további humanitárius, pénzügyi és politikai támogatás nyújtására a humanitárius helyzet kezelése és az erőszak azonnali beszüntetése céljából; ítélje el az egyoldalú és nem összehangolt intézkedéseket minden konfliktus sújtotta övezetben;

| c) | támogassa a szíriai béketárgyalásokat, amelyeket a ENSZ Biztonsági Tanácsának 2254 (2015). számú határozata alapján folytatnak; támogassa a Szíriát Támogató Nemzetközi Csoport által létrehozott munkacsoportok munkáját, amelyek felügyelik az ostromlott és más nehezen megközelíthető területeken élő szírek ezrei számára elengedhetetlenül szükséges humanitárius segélyek odaszállítását, valamint az ellenségeskedések megszüntetését, amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2268(2016). számú határozata is jóváhagyott; határozottan ítélje el az elterjedt emberi jogi visszaéléseket és a nemzetközi humanitárius jog megsértését Szíriában, továbbá támogassa a civil társadalmi szervezetek munkáját a háborús bűncselekmények bizonyítékainak, az emberiesség elleni bűncselekmények és más jogsértések dokumentálásában; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a fegyveres konfliktus politikai megoldására, valamint gondoskodjon arról, hogy a nőket is bevonják a béketárgyalásokba; sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy bocsássák rendelkezésre az összes szükséges pénzügyi és emberi erőforrást a helyi népesség és a menekültek megsegítésére; |
| --- | --- |

c)

támogassa a szíriai béketárgyalásokat, amelyeket a ENSZ Biztonsági Tanácsának 2254 (2015). számú határozata alapján folytatnak; támogassa a Szíriát Támogató Nemzetközi Csoport által létrehozott munkacsoportok munkáját, amelyek felügyelik az ostromlott és más nehezen megközelíthető területeken élő szírek ezrei számára elengedhetetlenül szükséges humanitárius segélyek odaszállítását, valamint az ellenségeskedések megszüntetését, amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2268(2016). számú határozata is jóváhagyott; határozottan ítélje el az elterjedt emberi jogi visszaéléseket és a nemzetközi humanitárius jog megsértését Szíriában, továbbá támogassa a civil társadalmi szervezetek munkáját a háborús bűncselekmények bizonyítékainak, az emberiesség elleni bűncselekmények és más jogsértések dokumentálásában; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a fegyveres konfliktus politikai megoldására, valamint gondoskodjon arról, hogy a nőket is bevonják a béketárgyalásokba; sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy bocsássák rendelkezésre az összes szükséges pénzügyi és emberi erőforrást a helyi népesség és a menekültek megsegítésére;

| d) | gondoskodjon arról, hogy az ENSZ Közgyűlése az Európai Unióval és az Amerikai Egyesült Államokkal együttműködve gondoskodjon minden eszközről annak biztosításához, hogy a két állam elvén alapuló megoldás, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, fenntartható és hatékony legyen; cselekedjen a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló, 2016. január 18-i következtetései szerint, amely a települések folyamatos terjeszkedését tekinti a béketeremtés folyamatos akadályának; |
| --- | --- |

d)

gondoskodjon arról, hogy az ENSZ Közgyűlése az Európai Unióval és az Amerikai Egyesült Államokkal együttműködve gondoskodjon minden eszközről annak biztosításához, hogy a két állam elvén alapuló megoldás, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, fenntartható és hatékony legyen; cselekedjen a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló, 2016. január 18-i következtetései szerint, amely a települések folyamatos terjeszkedését tekinti a béketeremtés folyamatos akadályának;

| e) | hangsúlyozza, hogy összehangolt humanitárius fellépésre van szükség Jemenben az ENSZ vezetése alatt; sürgesse valamennyi felet, hogy a válság által sújtott polgári lakosság sürgős szükségleteinek kielégítése érdekében a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség elvével összhangban tegyék lehetővé a sürgősen szükséges élelmiszerek, gyógyszerek, üzemanyagok és egyéb szükséges segély bejutását és célba juttatását az ENSZ-en és a nemzetközi humanitárius csatornákon keresztül; szólítson fel humanitárius célú fegyvernyugvásra, hogy Jemen népéhez sürgősen eljuthasson az életmentő segítség; szólítson fel a nemzetközi emberi jogi normák és a nemzetközi humanitárius jog feltételezett megsértéseinek pártatlan és független kivizsgálására, beleértve a humanitárius infrastruktúrát és dolgozókat ért legutóbbi támadásokat is; hívja fel valamennyi felet, hogy tartsa tiszteletben minden jemeni polgár emberi jogait és szabadságait, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy javítsák az országban béke- és humanitárius missziók keretében dolgozó valamennyi személy, köztük a segélyszervezetek dolgozói, az orvosok és az újságírók biztonságát; ösztönözze a Szaúd-Arábia és Irán közötti közeledési politikát a regionális feszültségek mérséklése érdekében, valamint a jemeni és más konfliktusok megoldása felé vezető ösvényként; |
| --- | --- |

e)

hangsúlyozza, hogy összehangolt humanitárius fellépésre van szükség Jemenben az ENSZ vezetése alatt; sürgesse valamennyi felet, hogy a válság által sújtott polgári lakosság sürgős szükségleteinek kielégítése érdekében a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség elvével összhangban tegyék lehetővé a sürgősen szükséges élelmiszerek, gyógyszerek, üzemanyagok és egyéb szükséges segély bejutását és célba juttatását az ENSZ-en és a nemzetközi humanitárius csatornákon keresztül; szólítson fel humanitárius célú fegyvernyugvásra, hogy Jemen népéhez sürgősen eljuthasson az életmentő segítség; szólítson fel a nemzetközi emberi jogi normák és a nemzetközi humanitárius jog feltételezett megsértéseinek pártatlan és független kivizsgálására, beleértve a humanitárius infrastruktúrát és dolgozókat ért legutóbbi támadásokat is; hívja fel valamennyi felet, hogy tartsa tiszteletben minden jemeni polgár emberi jogait és szabadságait, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy javítsák az országban béke- és humanitárius missziók keretében dolgozó valamennyi személy, köztük a segélyszervezetek dolgozói, az orvosok és az újságírók biztonságát; ösztönözze a Szaúd-Arábia és Irán közötti közeledési politikát a regionális feszültségek mérséklése érdekében, valamint a jemeni és más konfliktusok megoldása felé vezető ösvényként;

| f) | továbbra is szólítson fel a kelet-európai és a dél-kaukázusi országok, többek között Grúzia, Moldova és Ukrajna nemzetközileg elismert határainak és területi integritásának teljes tiszteletben tartására, a nemzetközi jog ezeken a területeken elkövetett megsértéseinek fényében, valamint az európai integrációhoz vezető út követésére vonatkozó szabad és szuverén döntésük mellett; támogassa és élénkítse fel a jelenleg dúló és állandósult konfliktusok megoldására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; sürgesse a nemzetközi közösséget arra, hogy teljes mértékben hajtsa végre azt a politikát, hogy nem ismeri el a Krím-félsziget jogtalan annektálását; tevékenyen növelje az Oroszországra mint az ENSZ Biztonsági Tanács állandó tagjára gyakorolt nyomást, hogy oldja meg a konfliktust Ukrajnában; |
| --- | --- |

f)

továbbra is szólítson fel a kelet-európai és a dél-kaukázusi országok, többek között Grúzia, Moldova és Ukrajna nemzetközileg elismert határainak és területi integritásának teljes tiszteletben tartására, a nemzetközi jog ezeken a területeken elkövetett megsértéseinek fényében, valamint az európai integrációhoz vezető út követésére vonatkozó szabad és szuverén döntésük mellett; támogassa és élénkítse fel a jelenleg dúló és állandósult konfliktusok megoldására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; sürgesse a nemzetközi közösséget arra, hogy teljes mértékben hajtsa végre azt a politikát, hogy nem ismeri el a Krím-félsziget jogtalan annektálását; tevékenyen növelje az Oroszországra mint az ENSZ Biztonsági Tanács állandó tagjára gyakorolt nyomást, hogy oldja meg a konfliktust Ukrajnában;

| g) | szólítson fel az afrikai földrészen – elsősorban Szomáliában, Szudánban, Dél-Szudánban, a Közép-afrikai Köztársaságban, Maliban, Nigériában, Burundiban és általában a Nagy-tavak vidékén – a nemzetközi közösség és a regionális szervezetek által kifejtett erőfeszítések fokozottabb támogatására; ösztönözze az ENSZ tagállamait, hogy az EU példáját követve fokozzák a támogatást az Afrikai Unió növekvő szerepe és saját közvetítői és válságkezelési kapacitásai érdekében, komplementaritásokra törekedve az ENSZ Béketeremtést Támogató Irodájának erőfeszítéseivel; támogassa az AU, a KAK és az ENSZ által a burundi válság további eszkalálódásának megelőzése érdekében kifejtett erőfeszítéseket, továbbá törekedjen a Burundin belüli, a kormány és az ellenzék közötti inkluzív és nyílt párbeszéd sürgős előmozdítására; támogassa független nemzetközi tényfeltáró bizottság kiküldését, amely kivizsgálja az emberi jogok összes állítólagos megsértését, és hozzájárul a felelősök elszámoltatásához és bíróság elé állításához; |
| --- | --- |

g)

szólítson fel az afrikai földrészen – elsősorban Szomáliában, Szudánban, Dél-Szudánban, a Közép-afrikai Köztársaságban, Maliban, Nigériában, Burundiban és általában a Nagy-tavak vidékén – a nemzetközi közösség és a regionális szervezetek által kifejtett erőfeszítések fokozottabb támogatására; ösztönözze az ENSZ tagállamait, hogy az EU példáját követve fokozzák a támogatást az Afrikai Unió növekvő szerepe és saját közvetítői és válságkezelési kapacitásai érdekében, komplementaritásokra törekedve az ENSZ Béketeremtést Támogató Irodájának erőfeszítéseivel; támogassa az AU, a KAK és az ENSZ által a burundi válság további eszkalálódásának megelőzése érdekében kifejtett erőfeszítéseket, továbbá törekedjen a Burundin belüli, a kormány és az ellenzék közötti inkluzív és nyílt párbeszéd sürgős előmozdítására; támogassa független nemzetközi tényfeltáró bizottság kiküldését, amely kivizsgálja az emberi jogok összes állítólagos megsértését, és hozzájárul a felelősök elszámoltatásához és bíróság elé állításához;

| h) | támogassa a folyamatban lévő átfogó erőfeszítéseket, amelyek az ENSZ békeműveleteinek, valamint a szervezet konfliktuskezelési képességeinek megerősítésére irányulnak; kutassa fel és ösztönözze a megerősített együttműködés lehetséges új perspektíváit az EU és az ENSZ között a stratégiai elképzeléseik átalakítása érdekében, ami az EU részéről a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó új globális stratégiája révén, az ENSZ részéről pedig a békefenntartó műveleteinek és békeépítő struktúrájának, valamint a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend (1325 (2000). sz. ENSZ BT-határozat) felülvizsgálatával, és az ezek közötti szinergiákkal valósítható meg; biztosítsa, hogy az ENSZ békeépítő rendszerének felülvizsgálati folyamata előmozdítsa a védelmi felelősség elvét és a nők béketeremtésben betöltött szerepét; |
| --- | --- |

h)

támogassa a folyamatban lévő átfogó erőfeszítéseket, amelyek az ENSZ békeműveleteinek, valamint a szervezet konfliktuskezelési képességeinek megerősítésére irányulnak; kutassa fel és ösztönözze a megerősített együttműködés lehetséges új perspektíváit az EU és az ENSZ között a stratégiai elképzeléseik átalakítása érdekében, ami az EU részéről a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó új globális stratégiája révén, az ENSZ részéről pedig a békefenntartó műveleteinek és békeépítő struktúrájának, valamint a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend (1325 (2000). sz. ENSZ BT-határozat) felülvizsgálatával, és az ezek közötti szinergiákkal valósítható meg; biztosítsa, hogy az ENSZ békeépítő rendszerének felülvizsgálati folyamata előmozdítsa a védelmi felelősség elvét és a nők béketeremtésben betöltött szerepét;

| i) | üdvözölje az ENSZ Biztonsági Tanácsának nemrég hozott 2242 (2015). számú, a nőkről, a békéről és biztonságról szóló határozatának végrehajtását, mely a globális kihívások kezelésére irányuló minden erőfeszítés központi elemévé teszi a nőket, valamint szólítson fel további erőfeszítésekre a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos programnak a békefenntartás összes különböző dimenzióiba való integrálása érdekében; hangsúlyozza a nők egyenlő, teljes körű és aktív részvételének jelentőségét a konfliktusok megelőzésében és rendezésében, a béketárgyalásokon és a béketeremtési folyamatokban; gondoskodjon arról, hogy megfelelő és biztonságos orvosi ellátásban részesüljenek a háborúkban megerőszakolt női áldozatok; |
| --- | --- |

i)

üdvözölje az ENSZ Biztonsági Tanácsának nemrég hozott 2242 (2015). számú, a nőkről, a békéről és biztonságról szóló határozatának végrehajtását, mely a globális kihívások kezelésére irányuló minden erőfeszítés központi elemévé teszi a nőket, valamint szólítson fel további erőfeszítésekre a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos programnak a békefenntartás összes különböző dimenzióiba való integrálása érdekében; hangsúlyozza a nők egyenlő, teljes körű és aktív részvételének jelentőségét a konfliktusok megelőzésében és rendezésében, a béketárgyalásokon és a béketeremtési folyamatokban; gondoskodjon arról, hogy megfelelő és biztonságos orvosi ellátásban részesüljenek a háborúkban megerőszakolt női áldozatok;

| j) | az ENSZ keretein belül mozdítsa elő – elsősorban hatékonyabb megelőző diplomáciai, bizalomépítési és közvetítői erőfeszítések révén – a megelőzés kultúráját, annak érdekében, hogy a szervezet gyorsabban tudjon reagálni a kialakuló válságokra, valamint a békét és a biztonságot fenyegető esetleges veszélyekre; törekedjen a korai figyelmeztető rendszerek és a korai kommunikáció megerősítésére, valamint az ENSZ, az EU és további regionális és szubregionális szervezetek közötti válságkonzultációt szolgáló eljárások továbbfejlesztésére, amelyek egyre fontosabb szerepet játszanak a nemzetközi béke és biztonság megteremtésében, a válságokra adott válaszintézkedéseik jobb összehangolása és a szükségtelen megkettőződések elkerülése érdekében; működjön együtt az ENSZ-szel a regionális és szubregionális szervezetek szerepének és kapacitásának megerősítésében a békefenntartás, a konfliktusmegelőzés, a civil és katonai válságkezelés és a konfliktusmegoldás terén; |
| --- | --- |

j)

az ENSZ keretein belül mozdítsa elő – elsősorban hatékonyabb megelőző diplomáciai, bizalomépítési és közvetítői erőfeszítések révén – a megelőzés kultúráját, annak érdekében, hogy a szervezet gyorsabban tudjon reagálni a kialakuló válságokra, valamint a békét és a biztonságot fenyegető esetleges veszélyekre; törekedjen a korai figyelmeztető rendszerek és a korai kommunikáció megerősítésére, valamint az ENSZ, az EU és további regionális és szubregionális szervezetek közötti válságkonzultációt szolgáló eljárások továbbfejlesztésére, amelyek egyre fontosabb szerepet játszanak a nemzetközi béke és biztonság megteremtésében, a válságokra adott válaszintézkedéseik jobb összehangolása és a szükségtelen megkettőződések elkerülése érdekében; működjön együtt az ENSZ-szel a regionális és szubregionális szervezetek szerepének és kapacitásának megerősítésében a békefenntartás, a konfliktusmegelőzés, a civil és katonai válságkezelés és a konfliktusmegoldás terén;

| k) | fokozza a tagállamoknak az ENSZ békefenntartó és békeépítő műveleteihez – különösen személyi állománybeli és eszközbeli hozzájárulással – nyújtott támogatását, amelynek van egy emberi jogi összetevője és egyértelmű kilépési stratégiákat tartalmaz, valamint erősítse meg az EU e téren betöltött elősegítő szerepét; fejlesszen tovább olyan eljárásokat, amelyek az EU közös biztonság- és védelempolitikáját az ENSZ-műveletek támogatására vetik be, többek között az uniós harccsoportok bevetésével, vagy kapacitásépítéssel és a biztonsági ágazat reformjára irányuló kezdeményezésekkel, és eközben fordítson elegendő figyelmet például az emberi jogok, a fenntartható fejlődés, valamint a tömeges migrációt kiváltó okok kérdésére; |
| --- | --- |

k)

fokozza a tagállamoknak az ENSZ békefenntartó és békeépítő műveleteihez – különösen személyi állománybeli és eszközbeli hozzájárulással – nyújtott támogatását, amelynek van egy emberi jogi összetevője és egyértelmű kilépési stratégiákat tartalmaz, valamint erősítse meg az EU e téren betöltött elősegítő szerepét; fejlesszen tovább olyan eljárásokat, amelyek az EU közös biztonság- és védelempolitikáját az ENSZ-műveletek támogatására vetik be, többek között az uniós harccsoportok bevetésével, vagy kapacitásépítéssel és a biztonsági ágazat reformjára irányuló kezdeményezésekkel, és eközben fordítson elegendő figyelmet például az emberi jogok, a fenntartható fejlődés, valamint a tömeges migrációt kiváltó okok kérdésére;

| l) | mozdítsa elő az emberi biztonság elvének átfogó meghatározását, szorosabban összekapcsolva ezt a nemek közötti egyenlőséggel, az emberi jogokkal és a védelmi felelősségre vonatkozó elvvel (R2P), valamint továbbra is támogassa a védelmi felelősség elvének (R2P) működőképessége felé tett erőfeszítéseket; továbbra is vállaljon központi szerepet annak elősegítésében, hogy az országok alkalmazzák a védelmi felelősség elvét, a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog fenntartása érdekében; támogassa a Biztonsági Tanács népirtással, emberiesség elleni bűncselekményekkel vagy háborús bűncselekményekkel szemben megtett lépéseit szabályozó magatartási kódexet, amely arra kötelezi az ENSZ tagállamait, hogy támogatják a Biztonsági Tanács ilyen bűncselekmények megelőzésére vagy megállítására irányuló lépéseit, és nem szavazzák le a Biztonsági Tanács ezt célzó határozatait; |
| --- | --- |

l)

mozdítsa elő az emberi biztonság elvének átfogó meghatározását, szorosabban összekapcsolva ezt a nemek közötti egyenlőséggel, az emberi jogokkal és a védelmi felelősségre vonatkozó elvvel (R2P), valamint továbbra is támogassa a védelmi felelősség elvének (R2P) működőképessége felé tett erőfeszítéseket; továbbra is vállaljon központi szerepet annak elősegítésében, hogy az országok alkalmazzák a védelmi felelősség elvét, a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog fenntartása érdekében; támogassa a Biztonsági Tanács népirtással, emberiesség elleni bűncselekményekkel vagy háborús bűncselekményekkel szemben megtett lépéseit szabályozó magatartási kódexet, amely arra kötelezi az ENSZ tagállamait, hogy támogatják a Biztonsági Tanács ilyen bűncselekmények megelőzésére vagy megállítására irányuló lépéseit, és nem szavazzák le a Biztonsági Tanács ezt célzó határozatait;

Terrorizmus elleni küzdelem

| m) | ismételje meg, hogy egyértelműen elítéli a terrorizmust, és hogy maradéktalanul támogatja a terrorista szervezetek, különösen pedig az úgynevezett „ISIS/Dáis” legyőzésére és megsemmisítésére irányuló fellépéseket, amely szervezet nyilvánvaló veszélyt jelent a regionális és a nemzetközi biztonságra, és közben emlékeztet arra, hogy ezeknek a fellépéseknek mindig teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi emberi jogokat; támogassa a Biztonsági Tanács idegen terrorista harcosok által előidézett veszélyek elhárításáról szóló 2014. évi 2178. számú határozata, valamint az idegen terrorista harcosok beáramlásának megfékezéséről szóló madridi irányelvek összes vonatkozásának előmozdítását; |
| --- | --- |

m)

ismételje meg, hogy egyértelműen elítéli a terrorizmust, és hogy maradéktalanul támogatja a terrorista szervezetek, különösen pedig az úgynevezett „ISIS/Dáis” legyőzésére és megsemmisítésére irányuló fellépéseket, amely szervezet nyilvánvaló veszélyt jelent a regionális és a nemzetközi biztonságra, és közben emlékeztet arra, hogy ezeknek a fellépéseknek mindig teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi emberi jogokat; támogassa a Biztonsági Tanács idegen terrorista harcosok által előidézett veszélyek elhárításáról szóló 2014. évi 2178. számú határozata, valamint az idegen terrorista harcosok beáramlásának megfékezéséről szóló madridi irányelvek összes vonatkozásának előmozdítását;

| n) | fokozza az erőfeszítéseket a terroristák általi toborzás megakadályozása, valamint a közösségi média platformjain keresztül, ugyanakkor a radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokok hálózatain keresztül is folytatott terrorista propaganda megtörése érdekében; támogassa a radikalizálódás ellen fellépő és azt visszafordító politikákat az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési tervével összhangban; |
| --- | --- |

n)

fokozza az erőfeszítéseket a terroristák általi toborzás megakadályozása, valamint a közösségi média platformjain keresztül, ugyanakkor a radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokok hálózatain keresztül is folytatott terrorista propaganda megtörése érdekében; támogassa a radikalizálódás ellen fellépő és azt visszafordító politikákat az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési tervével összhangban;

| o) | az ENSZ-szel közösen továbbra is lépjen fel a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben, többek között a meglévő mechanizmusok alkalmazásával a terrorista személyek és szervezetek megnevezésére, valamint világszerte erősítse meg a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló mechanizmusokat, a jogszerű eljárásra vonatkozó nemzetközi normák és a jogállamiság megőrzése mellett; |
| --- | --- |

o)

az ENSZ-szel közösen továbbra is lépjen fel a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben, többek között a meglévő mechanizmusok alkalmazásával a terrorista személyek és szervezetek megnevezésére, valamint világszerte erősítse meg a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló mechanizmusokat, a jogszerű eljárásra vonatkozó nemzetközi normák és a jogállamiság megőrzése mellett;

| p) | az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiája összehangolt és koherens végrehajtásának biztosítása érdekében nyújtson támogatást az ENSZ terrorizmusellenes végrehajtással foglalkozó munkacsoportjának, kiaknázva a 25 ENSZ-testület és az Interpol forrásait és szakértelmét, mindig emlékeztetve arra, hogy a terrorizmus elleni küzdelem nem használható ürügyként az eltérő belső vélemények elnyomására vagy a lakosság jogainak megsértésére; |
| --- | --- |

p)

az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiája összehangolt és koherens végrehajtásának biztosítása érdekében nyújtson támogatást az ENSZ terrorizmusellenes végrehajtással foglalkozó munkacsoportjának, kiaknázva a 25 ENSZ-testület és az Interpol forrásait és szakértelmét, mindig emlékeztetve arra, hogy a terrorizmus elleni küzdelem nem használható ürügyként az eltérő belső vélemények elnyomására vagy a lakosság jogainak megsértésére;

| q) | mozdítson elő egy összehangolt nemzetközi erőfeszítést a házilag készített robbanóeszközök (IED) által előidézett növekvő fenyegetés elhárítása érdekében, különösen a házilag készített robbanóeszközök és a terrorizmus elhárításával kapcsolatos ismeretek kidolgozása által, az ENSZ-szervezetek és az Interpol forrásainak és szakértelmének felhasználásával, a rendészeti és a katonai szervek közötti fokozott együttműködés lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

q)

mozdítson elő egy összehangolt nemzetközi erőfeszítést a házilag készített robbanóeszközök (IED) által előidézett növekvő fenyegetés elhárítása érdekében, különösen a házilag készített robbanóeszközök és a terrorizmus elhárításával kapcsolatos ismeretek kidolgozása által, az ENSZ-szervezetek és az Interpol forrásainak és szakértelmének felhasználásával, a rendészeti és a katonai szervek közötti fokozott együttműködés lehetővé tétele érdekében;

| r) | ismételje meg ezzel kapcsolatban, hogy szükség van a biztonság, a bűnüldözés, az emberi jogok és a társadalmi-gazdasági eszközök megfelelő elegyére, amely megfelelőbb lehetőségeket kínál arra, hogy választ adjunk a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség változó természetére, amelyet az ISIS, az al-Kaida, az al-Shabaab, a Boko Haram és más szervezetek képviselnek; |
| --- | --- |

r)

ismételje meg ezzel kapcsolatban, hogy szükség van a biztonság, a bűnüldözés, az emberi jogok és a társadalmi-gazdasági eszközök megfelelő elegyére, amely megfelelőbb lehetőségeket kínál arra, hogy választ adjunk a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség változó természetére, amelyet az ISIS, az al-Kaida, az al-Shabaab, a Boko Haram és más szervezetek képviselnek;

| s) | támogassa az Unió fokozott hozzájárulását az ENSZ kapacitásépítési kezdeményezéseihez az idegen terrorista harcosok és az erőszakos szélsőségesség elleni harc tekintetében; |
| --- | --- |

s)

támogassa az Unió fokozott hozzájárulását az ENSZ kapacitásépítési kezdeményezéseihez az idegen terrorista harcosok és az erőszakos szélsőségesség elleni harc tekintetében;

Nonproliferáció és leszerelés

| t) | támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik nem állami szereplők és terrorista csoportok általi kifejlesztését, gyártását, beszerzését vagy átadását, és járuljon hozzá az 1540 (2004). sz. ENSZ BT-határozat 2016-ban esedékes felülvizsgálatához; ragaszkodjon a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló Szerződés (NPT), a vegyi fegyverekről szóló egyezmény és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény teljes körű betartásához, valamint az Átfogó Atomcsend Szerződés ratifikációs folyamatának befejezéséhez; ösztönözze az ENSZ összes tagállamát, hogy írja alá és ratifikálja a Gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, illetőleg megsemmisítéséről szóló egyezményt. üdvözölje a multilaterális nukleáris leszerelési tárgyalások előmozdításával foglalkozó, az ENSZ Közgyűlésének alárendelt, nyitott munkacsoport (OEWG) létrehozását, valamint az Unió összes tagállama aktívan vegyen részt e munkacsoport eljárásaiban; kérje, hogy az ENSZ tagállamai tegyenek tevékeny lépéseket a globális leszerelés felé, kellő figyelmet fordítva a nukleáris fegyverek biztonsági és humanitárius vonatkozásaira egyaránt; |
| --- | --- |

t)

támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik nem állami szereplők és terrorista csoportok általi kifejlesztését, gyártását, beszerzését vagy átadását, és járuljon hozzá az 1540 (2004). sz. ENSZ BT-határozat 2016-ban esedékes felülvizsgálatához; ragaszkodjon a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló Szerződés (NPT), a vegyi fegyverekről szóló egyezmény és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény teljes körű betartásához, valamint az Átfogó Atomcsend Szerződés ratifikációs folyamatának befejezéséhez; ösztönözze az ENSZ összes tagállamát, hogy írja alá és ratifikálja a Gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, illetőleg megsemmisítéséről szóló egyezményt. üdvözölje a multilaterális nukleáris leszerelési tárgyalások előmozdításával foglalkozó, az ENSZ Közgyűlésének alárendelt, nyitott munkacsoport (OEWG) létrehozását, valamint az Unió összes tagállama aktívan vegyen részt e munkacsoport eljárásaiban; kérje, hogy az ENSZ tagállamai tegyenek tevékeny lépéseket a globális leszerelés felé, kellő figyelmet fordítva a nukleáris fegyverek biztonsági és humanitárius vonatkozásaira egyaránt;

| u) | sürgesse a tagállamokat, hogy a 71. ülésszakon támogassák az ENSZ Közgyűlésének a szegényített uránt tartalmazó fegyverekről szóló határozatát, valamint dolgozzanak ki olyan közös uniós álláspontot, amely jobban tükrözi a Parlament többszöri felszólításait, amelyek egy globális elővigyázatossági moratóriumra, valamint az ilyen fegyverek használatából fakadó esetleges civil egészségügyi kockázatokat és a radioaktív hulladékok konfliktust követő kezelésével kapcsolatos komplex ügyviteli terheket és költségeket illető globális konszenzus megteremtésére vonatkoztak; az aknák megsemmisítésével foglalkozó cselekvési programokat finanszírozó uniós eszközökbe építsenek be a szegényített urán felmérésére és mentesítésére irányuló projekteket; |
| --- | --- |

u)

sürgesse a tagállamokat, hogy a 71. ülésszakon támogassák az ENSZ Közgyűlésének a szegényített uránt tartalmazó fegyverekről szóló határozatát, valamint dolgozzanak ki olyan közös uniós álláspontot, amely jobban tükrözi a Parlament többszöri felszólításait, amelyek egy globális elővigyázatossági moratóriumra, valamint az ilyen fegyverek használatából fakadó esetleges civil egészségügyi kockázatokat és a radioaktív hulladékok konfliktust követő kezelésével kapcsolatos komplex ügyviteli terheket és költségeket illető globális konszenzus megteremtésére vonatkoztak; az aknák megsemmisítésével foglalkozó cselekvési programokat finanszírozó uniós eszközökbe építsenek be a szegényített urán felmérésére és mentesítésére irányuló projekteket;

| v) | szorgalmazza a fegyverkereskedelmi szerződés (ATT) maradéktalan végrehajtását, és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát az ATT aláírására vagy az ahhoz való csatlakozásra; |
| --- | --- |

v)

szorgalmazza a fegyverkereskedelmi szerződés (ATT) maradéktalan végrehajtását, és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát az ATT aláírására vagy az ahhoz való csatlakozásra;

| w) | törekedjen hatékonyabb fellépésre a fegyverek és lőszerek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – illetéktelenek kezére jutásával és tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során, különösen egy, a fegyverek nyomon követését szolgáló rendszer kidolgozásával; |
| --- | --- |

w)

törekedjen hatékonyabb fellépésre a fegyverek és lőszerek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – illetéktelenek kezére jutásával és tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során, különösen egy, a fegyverek nyomon követését szolgáló rendszer kidolgozásával;

| x) | szorgalmazza a katonai robotrepülőgépek használatával kapcsolatos olyan globális politikai válasz kialakítását, amely szigorúan a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jogszabályok kereteibe szorítja ezek használatát; mozdítsa elő az emberi beavatkozás nélkül támadások végrehajtására képes, teljesen autonóm módon működő fegyverek fejlesztésének, gyártásának és használatának betiltását; gondoskodjon arról, hogy az emberi jogok képezzék részét a harmadik országokkal a terrorizmus elleni küzdelemről folytatott párbeszédnek; |
| --- | --- |

x)

szorgalmazza a katonai robotrepülőgépek használatával kapcsolatos olyan globális politikai válasz kialakítását, amely szigorúan a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jogszabályok kereteibe szorítja ezek használatát; mozdítsa elő az emberi beavatkozás nélkül támadások végrehajtására képes, teljesen autonóm módon működő fegyverek fejlesztésének, gyártásának és használatának betiltását; gondoskodjon arról, hogy az emberi jogok képezzék részét a harmadik országokkal a terrorizmus elleni küzdelemről folytatott párbeszédnek;

| y) | továbbra is támogassa az ENSZ folyamatban lévő erőfeszítéseit, amelyek a felelős és biztonságos kibertéri magatartás normái kidolgozásának feltárására irányulnak, ide számítva egy a kibertámadások elleni többoldalú keretrendszert, az érvényben lévő nemzetközi jog és emberi jogi jogszabályok alkalmazásának céljából; |
| --- | --- |

y)

továbbra is támogassa az ENSZ folyamatban lévő erőfeszítéseit, amelyek a felelős és biztonságos kibertéri magatartás normái kidolgozásának feltárására irányulnak, ide számítva egy a kibertámadások elleni többoldalú keretrendszert, az érvényben lévő nemzetközi jog és emberi jogi jogszabályok alkalmazásának céljából;

Migráció

| z) | szorgalmazza, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) nagyobb támogatásban részesüljön a menekültek védelméről szóló nemzetközi megbízatásának teljesítése során, különös figyelmet szentelve a kiszolgáltatott csoportoknak, amilyenek például a nők és gyermekek; hangsúlyozza az UNHCR költségvetési szükségletei és a beérkezett pénzösszegek közötti súlyos finanszírozási szakadékot, valamint szólítson fel nagyobb szolidaritásra; szólítson fel arra, hogy az ENSZ rendszeres költségvetéséből részesítsék magasabb finanszírozásban az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának legfontosabb funkcióit, működőképessége megőrzésének érdekében; |
| --- | --- |

z)

szorgalmazza, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) nagyobb támogatásban részesüljön a menekültek védelméről szóló nemzetközi megbízatásának teljesítése során, különös figyelmet szentelve a kiszolgáltatott csoportoknak, amilyenek például a nők és gyermekek; hangsúlyozza az UNHCR költségvetési szükségletei és a beérkezett pénzösszegek közötti súlyos finanszírozási szakadékot, valamint szólítson fel nagyobb szolidaritásra; szólítson fel arra, hogy az ENSZ rendszeres költségvetéséből részesítsék magasabb finanszírozásban az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának legfontosabb funkcióit, működőképessége megőrzésének érdekében;

| aa) | emlékeztessen arra, hogy fokozott összhangot és együttműködést kell megteremteni a migrációs politika külső és belső dimenziói, valamint a fejlesztési és a külügyi menetrendek között; |
| --- | --- |

aa)

emlékeztessen arra, hogy fokozott összhangot és együttműködést kell megteremteni a migrációs politika külső és belső dimenziói, valamint a fejlesztési és a külügyi menetrendek között;

| ab) | követelje, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az illegális migráció megelőzése, valamint az embercsempészet és az emberkereskedelem felszámolása érdekében, elsősorban a vonatkozó titkosszolgálati információk időben történő és hatékony cseréje segítségével fellépve a bűnszervezetekkel szemben, de a nemzetközi emberi jogi jogszabályok tiszteletben tartásával; fejlessze tovább az áldozatok azonosításának és megvédelmezésének módszereit és erősítse meg a harmadik országokkal való együttműködést az ebben az ágazatban elkövetett bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, lefoglalása és visszaszerzése céljából; ragaszkodjon az ENSZ szintjén a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ehhez csatolt – az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló –jegyzőkönyvek ratifikálásának és teljes végrehajtásának fontosságához; támogassa a migránsok emberi jogaival foglalkozó ENSZ-különmegbízott munkáját; |
| --- | --- |

ab)

követelje, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az illegális migráció megelőzése, valamint az embercsempészet és az emberkereskedelem felszámolása érdekében, elsősorban a vonatkozó titkosszolgálati információk időben történő és hatékony cseréje segítségével fellépve a bűnszervezetekkel szemben, de a nemzetközi emberi jogi jogszabályok tiszteletben tartásával; fejlessze tovább az áldozatok azonosításának és megvédelmezésének módszereit és erősítse meg a harmadik országokkal való együttműködést az ebben az ágazatban elkövetett bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, lefoglalása és visszaszerzése céljából; ragaszkodjon az ENSZ szintjén a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ehhez csatolt – az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló –jegyzőkönyvek ratifikálásának és teljes végrehajtásának fontosságához; támogassa a migránsok emberi jogaival foglalkozó ENSZ-különmegbízott munkáját;

| ac) | támogassa az ENSZ-közgyűlés 2016. szeptember 19-ére tervezett, a menekültek és migránsok jelentős mértékű vándorlásának kérdését megvitató, magas szintű plenáris ülését, és szorgalmazza, hogy az ülésen a migráció alapvető okaival foglalkozzanak, kiemelt hangsúlyt helyezve a szegénység felszámolására, valamint az emberi jogok érvényesítésére és a stabilitásra; |
| --- | --- |

ac)

támogassa az ENSZ-közgyűlés 2016. szeptember 19-ére tervezett, a menekültek és migránsok jelentős mértékű vándorlásának kérdését megvitató, magas szintű plenáris ülését, és szorgalmazza, hogy az ülésen a migráció alapvető okaival foglalkozzanak, kiemelt hangsúlyt helyezve a szegénység felszámolására, valamint az emberi jogok érvényesítésére és a stabilitásra;

Emberi jogok, demokrácia és jogállamiság

| ad) | világosan és határozottan ismételje meg, hogy az ENSZ égisze alatt létrejött egyezményekben biztosított valamennyi emberi jog egyetemes, oszthatatlan, egymástól függő és egymással összefüggő, és biztosítsák azok betartását; hívja fel a figyelmet az emberi jogok megsértéseire és a bántalmazásokra, amelyeket szerte a világon elkövetnek; szólítson fel a vélemény és a véleménynyilvánítási szabadság megvédelmezésére; hangsúlyozza, mennyire fontos a szabad sajtó egy egészséges társadalomban, és minden polgár abban betöltött szerepe; |
| --- | --- |

ad)

világosan és határozottan ismételje meg, hogy az ENSZ égisze alatt létrejött egyezményekben biztosított valamennyi emberi jog egyetemes, oszthatatlan, egymástól függő és egymással összefüggő, és biztosítsák azok betartását; hívja fel a figyelmet az emberi jogok megsértéseire és a bántalmazásokra, amelyeket szerte a világon elkövetnek; szólítson fel a vélemény és a véleménynyilvánítási szabadság megvédelmezésére; hangsúlyozza, mennyire fontos a szabad sajtó egy egészséges társadalomban, és minden polgár abban betöltött szerepe;

| ae) | továbbra is szálljon síkra a vallás, illetve a meggyőződés szabadságáért; sürgessen további erőfeszítéseket a vallási és más kisebbségek jogainak védelme érdekében; szólítson fel nagyobb erőfeszítésekre a vallási kisebbségek üldözéssel és erőszakkal szembeni védelme érdekében; szólítson fel az istenkáromlást vagy a hitehagyást bűncselekményként kezelő törvények visszavonására, amelyek ürügyül szolgálnak a vallási kisebbségek és a nem hívők üldözésére; támogassa a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; tevékenyen működjön közre azért, hogy az ENSZ ismerje el az úgynevezett „ISIS/Dáis” által a kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit; |
| --- | --- |

ae)

továbbra is szálljon síkra a vallás, illetve a meggyőződés szabadságáért; sürgessen további erőfeszítéseket a vallási és más kisebbségek jogainak védelme érdekében; szólítson fel nagyobb erőfeszítésekre a vallási kisebbségek üldözéssel és erőszakkal szembeni védelme érdekében; szólítson fel az istenkáromlást vagy a hitehagyást bűncselekményként kezelő törvények visszavonására, amelyek ürügyül szolgálnak a vallási kisebbségek és a nem hívők üldözésére; támogassa a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; tevékenyen működjön közre azért, hogy az ENSZ ismerje el az úgynevezett „ISIS/Dáis” által a kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit;

| af) | továbbra is tevékenyen mozdítsa elő az egyenlőséget és a megkülönböztetés tilalmát; sürgeti az ENSZ-t, hogy aktívan támogassa tevékenységeiben és programjaiban a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kezdeményezéseket és továbbra is támogassa a UN Women munkáját; támogasson olyan intézkedéseket, amelyek megerősítik a női vezetőket és a nők részvételét a döntéshozás minden szintjében; küzdjön a szexuális irányultságon, a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló erőszak és megkülönböztetés ellen; szólítson fel minden olyan törvény visszavonására az ENSZ tagállamaiban, amelyek megsértik a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogait; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015-ben megtartott, az LMBTI személyek jogaival foglalkozó legelső ülését; szólítsa fel az ENSZ tagállamait, hogy hajtsák végre a rasszizmus, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait; |
| --- | --- |

af)

továbbra is tevékenyen mozdítsa elő az egyenlőséget és a megkülönböztetés tilalmát; sürgeti az ENSZ-t, hogy aktívan támogassa tevékenységeiben és programjaiban a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kezdeményezéseket és továbbra is támogassa a UN Women munkáját; támogasson olyan intézkedéseket, amelyek megerősítik a női vezetőket és a nők részvételét a döntéshozás minden szintjében; küzdjön a szexuális irányultságon, a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló erőszak és megkülönböztetés ellen; szólítson fel minden olyan törvény visszavonására az ENSZ tagállamaiban, amelyek megsértik a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogait; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015-ben megtartott, az LMBTI személyek jogaival foglalkozó legelső ülését; szólítsa fel az ENSZ tagállamait, hogy hajtsák végre a rasszizmus, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait;

| ag) | mozdítsa elő a gyermekek jogait, különösen a gyermekek vízhez, megfelelő higiénés körülményekhez, egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférésének biztosítása elősegítésével a konfliktusövezetekben és menekülttáborokban is, valamint a gyermekmunka, a gyermekkínzás, a gyermekkereskedelem és -házasság, továbbá a gyermekek szexuális kizsákmányolásának felszámolásával; támogassa és erősítse meg a nemzetközi erőfeszítéseket az ENSZ-en keresztül, amelyeknek az a célja, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusokban való felhasználásának, és hogy hatékonyabban kezeljék a konfliktusok és a konfliktusok utáni helyzetek nőkre és lányokra gyakorolt hatásait; támogassa a fogyatékosság emberi jogokon alapuló megközelítését vészhelyzetekben és szükségállapotokban, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban; |
| --- | --- |

ag)

mozdítsa elő a gyermekek jogait, különösen a gyermekek vízhez, megfelelő higiénés körülményekhez, egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférésének biztosítása elősegítésével a konfliktusövezetekben és menekülttáborokban is, valamint a gyermekmunka, a gyermekkínzás, a gyermekkereskedelem és -házasság, továbbá a gyermekek szexuális kizsákmányolásának felszámolásával; támogassa és erősítse meg a nemzetközi erőfeszítéseket az ENSZ-en keresztül, amelyeknek az a célja, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusokban való felhasználásának, és hogy hatékonyabban kezeljék a konfliktusok és a konfliktusok utáni helyzetek nőkre és lányokra gyakorolt hatásait; támogassa a fogyatékosság emberi jogokon alapuló megközelítését vészhelyzetekben és szükségállapotokban, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban;

| ah) | sürgesse az összes államot, köztük az EU tagállamait is, hogy sürgősen ratifikálják a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, amely panasztételi és kivizsgálási mechanizmusokat hoz létre; |
| --- | --- |

ah)

sürgesse az összes államot, köztük az EU tagállamait is, hogy sürgősen ratifikálják a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, amely panasztételi és kivizsgálási mechanizmusokat hoz létre;

| ai) | járuljon hozzá az emberi jogok tekintetében a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó kormányközi munkacsoport munkájának sikeréhez; támogassa az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveknek az ENSZ-tagállamok általi végrehajtásáról; ösztönözze az ENSZ-tagállamokat nemzeti cselekvési tervek kidolgozására és végrehajtására; támogassa az ENSZ emberi jogi főbiztosának elszámoltathatósági és jogorvoslati projektjét, amelynek célja a hazai jogorvoslati rendszer megerősítése, különös tekintettel az üzleti életben elkövetett, emberi jogokkal való durva visszaélések eseteire; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy vessék fel az emberi jogok kérdését a nemzetközi és nemzeti sportszövetségek előtt; |
| --- | --- |

ai)

járuljon hozzá az emberi jogok tekintetében a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó kormányközi munkacsoport munkájának sikeréhez; támogassa az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveknek az ENSZ-tagállamok általi végrehajtásáról; ösztönözze az ENSZ-tagállamokat nemzeti cselekvési tervek kidolgozására és végrehajtására; támogassa az ENSZ emberi jogi főbiztosának elszámoltathatósági és jogorvoslati projektjét, amelynek célja a hazai jogorvoslati rendszer megerősítése, különös tekintettel az üzleti életben elkövetett, emberi jogokkal való durva visszaélések eseteire; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy vessék fel az emberi jogok kérdését a nemzetközi és nemzeti sportszövetségek előtt;

| aj) | továbbra is szálljon síkra a halálbüntetéssel szembeni zéró toleranciáért, és folytassa a halálbüntetés egyetemes eltörlésérére irányuló munkát, amely kijelöli az utat a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló határozat következő ENSZ-Közgyűlésen való elfogadásához; ítélje el, hogy egyre gyakrabban hoznak halálos ítéletet a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények miatt, és felszólít a halálbüntetés kizárására az ilyen jellegű bűncselekmények esetében; |
| --- | --- |

aj)

továbbra is szálljon síkra a halálbüntetéssel szembeni zéró toleranciáért, és folytassa a halálbüntetés egyetemes eltörlésérére irányuló munkát, amely kijelöli az utat a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló határozat következő ENSZ-Közgyűlésen való elfogadásához; ítélje el, hogy egyre gyakrabban hoznak halálos ítéletet a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények miatt, és felszólít a halálbüntetés kizárására az ilyen jellegű bűncselekmények esetében;

| ak) | emlékeztesse a Közgyűlést ama kötelességére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) tagjainak megválasztásakor vegye figyelembe, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; szólítson fel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagságának elnyeréséhez határozzanak meg egyértelmű, az emberi jogok betartására épülő kritériumokat, és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa fennállásának tizedik évfordulója alkalmából szólítson fel a Tanács munkamódszereinek és eredményességének felmérésére; |
| --- | --- |

ak)

emlékeztesse a Közgyűlést ama kötelességére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) tagjainak megválasztásakor vegye figyelembe, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; szólítson fel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagságának elnyeréséhez határozzanak meg egyértelmű, az emberi jogok betartására épülő kritériumokat, és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa fennállásának tizedik évfordulója alkalmából szólítson fel a Tanács munkamódszereinek és eredményességének felmérésére;

| al) | erősítse meg a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját arra vonatkozóan, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legaggasztóbb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és szolgáltassanak igazságot a háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára; nyújtson politikai, diplomáciai, pénzügyi és logisztikai támogatást a Nemzetközi Büntetőbíróság napi működéséhez; szólítsa fel az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum ratifikálásával csatlakozzanak a Bírósághoz, valamint ösztönözzék a kampalai módosítások ratifikálását; mozdítsa elő a szoros együttműködést a Bíróság és az ENSZ és annak szervei és ügynökségei között, valamint terjessze ki kapcsolatait a Biztonsági Tanáccsal; szólítsa fel az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetet; |
| --- | --- |

al)

erősítse meg a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját arra vonatkozóan, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legaggasztóbb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és szolgáltassanak igazságot a háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára; nyújtson politikai, diplomáciai, pénzügyi és logisztikai támogatást a Nemzetközi Büntetőbíróság napi működéséhez; szólítsa fel az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum ratifikálásával csatlakozzanak a Bírósághoz, valamint ösztönözzék a kampalai módosítások ratifikálását; mozdítsa elő a szoros együttműködést a Bíróság és az ENSZ és annak szervei és ügynökségei között, valamint terjessze ki kapcsolatait a Biztonsági Tanáccsal; szólítsa fel az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetet;

| am) | kezdeményezzen nyilvános és átfogó párbeszédet az ENSZ Közgyűlés összes tagjával az elnöki mandátumok alkotmányos korlátozásainak fontosságáról világszerte; |
| --- | --- |

am)

kezdeményezzen nyilvános és átfogó párbeszédet az ENSZ Közgyűlés összes tagjával az elnöki mandátumok alkotmányos korlátozásainak fontosságáról világszerte;

| an) | szólítsa fel az ENSZ-t a „klímamenekült” fogalmát illető jogi hiányosságok kezelésére, beleértve annak lehetséges nemzetközi meghatározását is; |
| --- | --- |

an)

szólítsa fel az ENSZ-t a „klímamenekült” fogalmát illető jogi hiányosságok kezelésére, beleértve annak lehetséges nemzetközi meghatározását is;

Fejlesztés

| ao) | törekedjen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtására; törekedjen a jövő generációk életének javítására és nyújtson ösztönzést és támogatást az országoknak ahhoz, hogy magukénak érezzék e célokat és alakítsanak ki nemzeti szintű kereteket a 17 célkitűzés eléréséhez; ösztönözze az ENSZ tagállamait a segélyek elosztásának továbbfejlesztése tekintetében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, valamint az előrehaladás figyelemmel kísérése, valamint az elszámoltathatóság biztosítása érdekében szólítson fel a mutatószámokra vonatkozó szilárd keret elfogadására és a statisztikai adatok felhasználására; ragaszkodjon ahhoz, hogy a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum (HLPF) váljon a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása figyelemmel kísérésének és felülvizsgálatának biztosítása terén illetékes, fő döntéshozó testületté, továbbá a 2016-os HLPF-re tekintettel alakítson ki egységes uniós álláspontot a 2030-as menetrend végrehajtásáról; |
| --- | --- |

ao)

törekedjen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtására; törekedjen a jövő generációk életének javítására és nyújtson ösztönzést és támogatást az országoknak ahhoz, hogy magukénak érezzék e célokat és alakítsanak ki nemzeti szintű kereteket a 17 célkitűzés eléréséhez; ösztönözze az ENSZ tagállamait a segélyek elosztásának továbbfejlesztése tekintetében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, valamint az előrehaladás figyelemmel kísérése, valamint az elszámoltathatóság biztosítása érdekében szólítson fel a mutatószámokra vonatkozó szilárd keret elfogadására és a statisztikai adatok felhasználására; ragaszkodjon ahhoz, hogy a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum (HLPF) váljon a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása figyelemmel kísérésének és felülvizsgálatának biztosítása terén illetékes, fő döntéshozó testületté, továbbá a 2016-os HLPF-re tekintettel alakítson ki egységes uniós álláspontot a 2030-as menetrend végrehajtásáról;

| ap) | gondoskodjon arról, hogy ne csorbuljanak a pekingi cselekvési platform vívmányai az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog védelme tekintetében; javítsa a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, mivel ez hozzájárul a csecsemőhalandóság és az anyák halálozási arányának csökkentéséhez; mozdítsa elő a családtervezést, az anyák egészségét, a fogamzásgátlókhoz, illetve a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való teljes körű hozzáférést, mivel ez jelentősen elősegíti a nők életének megmentését, valamint azt, hogy újrakezdjék életüket, amennyiben nemi erőszak áldozatává váltak; helyezze ezeket a politikákat a harmadik országokkal folytatott fejlesztési együttműködés középpontjába; |
| --- | --- |

ap)

gondoskodjon arról, hogy ne csorbuljanak a pekingi cselekvési platform vívmányai az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog védelme tekintetében; javítsa a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, mivel ez hozzájárul a csecsemőhalandóság és az anyák halálozási arányának csökkentéséhez; mozdítsa elő a családtervezést, az anyák egészségét, a fogamzásgátlókhoz, illetve a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való teljes körű hozzáférést, mivel ez jelentősen elősegíti a nők életének megmentését, valamint azt, hogy újrakezdjék életüket, amennyiben nemi erőszak áldozatává váltak; helyezze ezeket a politikákat a harmadik országokkal folytatott fejlesztési együttműködés középpontjába;

| aq) | nyomatékosítsa, hogy az ENSZ munkastruktúráin belül a fenntartható fejlődés valamennyi dimenziójának hatékony integrálása érdekében meg kell erősíteni a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát; emelje ki az univerzális, szabályokon alapuló, nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes, inkluzív és méltányos multilaterális kereskedelmi rendszer fontosságát, valamint hangsúlyozza, hogy a dohai fejlesztési forduló következtetéseit meg kell valósítani; emlékeztessen arra, hogy a fejlesztés nem lehetséges béke nélkül, és a béke nem lehetséges fejlesztés nélkül, hangsúlyozza a békével és az igazságszolgáltatással kapcsolatban megfogalmazott 16. fenntartható fejlődési cél jelentőségét, amely a fejlesztési együttműködés finanszírozásának egyik elsődleges célja kell, hogy legyen; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy hosszú távú fejlesztési stratégiáiba rendszeresen építse be a kapacitásépítést és a jó kormányzást; |
| --- | --- |

aq)

nyomatékosítsa, hogy az ENSZ munkastruktúráin belül a fenntartható fejlődés valamennyi dimenziójának hatékony integrálása érdekében meg kell erősíteni a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát; emelje ki az univerzális, szabályokon alapuló, nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes, inkluzív és méltányos multilaterális kereskedelmi rendszer fontosságát, valamint hangsúlyozza, hogy a dohai fejlesztési forduló következtetéseit meg kell valósítani; emlékeztessen arra, hogy a fejlesztés nem lehetséges béke nélkül, és a béke nem lehetséges fejlesztés nélkül, hangsúlyozza a békével és az igazságszolgáltatással kapcsolatban megfogalmazott 16. fenntartható fejlődési cél jelentőségét, amely a fejlesztési együttműködés finanszírozásának egyik elsődleges célja kell, hogy legyen; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy hosszú távú fejlesztési stratégiáiba rendszeresen építse be a kapacitásépítést és a jó kormányzást;

| ar) | üdvözölje a 2014. szeptember 9-i 68/304. számú, mérföldkőnek számító állásfoglalás az ENSZ Közgyűlése általi elfogadását, amely elismerte, hogy „minden állam szuverén joga, hogy államadósságát átütemezze, amit semmilyen, egy másik állam által hozott intézkedés nem hiúsíthat meg vagy hátráltathat”, és „aggodalommal” jegyezte meg, hogy „a nemzetközi pénzügyi rendszer nem rendelkezik az államadósság rendezett és kiszámítható átütemezésére szolgáló, szilárd jogi kerettel”, és megindított egy „az államadósság-átütemezési folyamatok multilaterális jogi keretének” elfogadását célzó folyamatot; szólítsa fel az ENSZ-rendszer egészét e folyamat maradéktalan támogatására; felhívja az Európai Uniót és annak tagállamait, hogy vegyenek részt aktívan ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

ar)

üdvözölje a 2014. szeptember 9-i 68/304. számú, mérföldkőnek számító állásfoglalás az ENSZ Közgyűlése általi elfogadását, amely elismerte, hogy „minden állam szuverén joga, hogy államadósságát átütemezze, amit semmilyen, egy másik állam által hozott intézkedés nem hiúsíthat meg vagy hátráltathat”, és „aggodalommal” jegyezte meg, hogy „a nemzetközi pénzügyi rendszer nem rendelkezik az államadósság rendezett és kiszámítható átütemezésére szolgáló, szilárd jogi kerettel”, és megindított egy „az államadósság-átütemezési folyamatok multilaterális jogi keretének” elfogadását célzó folyamatot; szólítsa fel az ENSZ-rendszer egészét e folyamat maradéktalan támogatására; felhívja az Európai Uniót és annak tagállamait, hogy vegyenek részt aktívan ebben a folyamatban;

| as) | dolgozzon ki sokkal hatékonyabb és stratégiai megközelítési módot az ENSZ-ügynökségek számára, különösen a külső pénzügyi eszközökre vonatkozó programkészítés tekintetében, annak érdekében, hogy az uniós támogatások sokkal láthatóbbak legyenek a helyszínen; |
| --- | --- |

as)

dolgozzon ki sokkal hatékonyabb és stratégiai megközelítési módot az ENSZ-ügynökségek számára, különösen a külső pénzügyi eszközökre vonatkozó programkészítés tekintetében, annak érdekében, hogy az uniós támogatások sokkal láthatóbbak legyenek a helyszínen;

| at) | aktívan törekedjen a politikai kormányzás javítására a fenntartható fejlesztés terén az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) megerősítésével, és támogassa egy környezetkárosító bűncselekményeket vizsgáló nemzetközi törvényszék felállításának javaslatát annak érdekében, hogy a környezetvédelmi jogszabályokat világszerte jobban lehessen végrehajtani; |
| --- | --- |

at)

aktívan törekedjen a politikai kormányzás javítására a fenntartható fejlesztés terén az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) megerősítésével, és támogassa egy környezetkárosító bűncselekményeket vizsgáló nemzetközi törvényszék felállításának javaslatát annak érdekében, hogy a környezetvédelmi jogszabályokat világszerte jobban lehessen végrehajtani;

| au) | munkálkodjon a nemzetközi adóügyi együttműködés megerősítése érdekében, támogatva egy nemzetközi adóügyi testület ENSZ-rendszeren belüli létrehozását; az adózás területére vonatkozó automatikus információcserével és az adóparadicsomok egységes globális feketelistájának létrehozásával lépjen fel az adókikerülés és pénzmosás ellen; |
| --- | --- |

au)

munkálkodjon a nemzetközi adóügyi együttműködés megerősítése érdekében, támogatva egy nemzetközi adóügyi testület ENSZ-rendszeren belüli létrehozását; az adózás területére vonatkozó automatikus információcserével és az adóparadicsomok egységes globális feketelistájának létrehozásával lépjen fel az adókikerülés és pénzmosás ellen;

| av) | kezdeményezzen globális tervet az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemhez, a rezisztens szuperbaktériumok további elterjedésének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

av)

kezdeményezzen globális tervet az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemhez, a rezisztens szuperbaktériumok további elterjedésének megakadályozása érdekében;

Éghajlatváltozás

| aw) | biztosítsa, hogy az EU továbbra is az élen járjon az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és fokozza az együttműködést az ENSZ-szel ezen a területen; biztosítsa az ENSZ 2015-ös, párizsi éghajlat-változási konferenciáján hozott határozatok gyors végrehajtását; |
| --- | --- |

aw)

biztosítsa, hogy az EU továbbra is az élen járjon az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és fokozza az együttműködést az ENSZ-szel ezen a területen; biztosítsa az ENSZ 2015-ös, párizsi éghajlat-változási konferenciáján hozott határozatok gyors végrehajtását;

Az EU és az ENSZ rendszerének reformja

| ax) | átfogó konszenzus alapján támogassa az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának átfogó reformját annak érdekében, hogy az pontosabban tükrözze a világ új realitásait és hatékonyabban kezelje a békét és a biztonságot jelenleg és a jövőben fenyegető biztonsági kihívásokat; törekedjen azon hosszú távú cél elérésére, hogy az Unió helyet kapjon a megreformált Biztonsági Tanácsban; ösztönözze a Biztonsági Tanács tagjait, hogy tartózkodjanak a vétójog alkalmazásától olyan esetekben, amikor emberiesség elleni bűncselekményeket követtek el; |
| --- | --- |

ax)

átfogó konszenzus alapján támogassa az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának átfogó reformját annak érdekében, hogy az pontosabban tükrözze a világ új realitásait és hatékonyabban kezelje a békét és a biztonságot jelenleg és a jövőben fenyegető biztonsági kihívásokat; törekedjen azon hosszú távú cél elérésére, hogy az Unió helyet kapjon a megreformált Biztonsági Tanácsban; ösztönözze a Biztonsági Tanács tagjait, hogy tartózkodjanak a vétójog alkalmazásától olyan esetekben, amikor emberiesség elleni bűncselekményeket követtek el;

| ay) | mozdítsa elő a Közgyűlés munkájának felpezsdítését, valamint az összes ENSZ-intézmény fellépésének jobb összehangolását és koherenciáját, ami várhatóan fokozni fogja a hatékonyságot, az eredményességet, a legitimitást, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, illetve a rendszer kapacitását és reprezentativitását; támogassa és ösztönözze az új ENSZ-főtitkár kiválasztására irányuló eljárás átláthatóságát a jelöltek Közgyűlésen való bemutatása által; az ENSZ főtitkári pozíció legjobb jelöltjének azonosítása és kinevezése során mozdítsa elő a nemek szerinti és a földrajzi egyensúlyra épülő egyenlő és méltányos lehetőségeket, valamint a következő főtitkárnak női jelöltet támogasson, amennyiben a jelöltek hasonlóan kiemelkedő képzettségekkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

ay)

mozdítsa elő a Közgyűlés munkájának felpezsdítését, valamint az összes ENSZ-intézmény fellépésének jobb összehangolását és koherenciáját, ami várhatóan fokozni fogja a hatékonyságot, az eredményességet, a legitimitást, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, illetve a rendszer kapacitását és reprezentativitását; támogassa és ösztönözze az új ENSZ-főtitkár kiválasztására irányuló eljárás átláthatóságát a jelöltek Közgyűlésen való bemutatása által; az ENSZ főtitkári pozíció legjobb jelöltjének azonosítása és kinevezése során mozdítsa elő a nemek szerinti és a földrajzi egyensúlyra épülő egyenlő és méltányos lehetőségeket, valamint a következő főtitkárnak női jelöltet támogasson, amennyiben a jelöltek hasonlóan kiemelkedő képzettségekkel rendelkeznek;

| az) | tekintettel a 2015. évi ENSZ-jelentésre, valamint a francia és az ENSZ-katonák által a Közép-Afrikai Köztársaságban gyermekek ellen elkövetett szexuális bántalmazások közelmúltban megfogalmazott vádjaira, gondoskodjon arról, hogy az ENSZ, az EU tagállamai és az Unió KBVP-szervei késedelem nélkül és a lehető leggyorsabban kivizsgálják, büntetőeljárás alá vonják és megbüntessék az ENSZ, az egyes országok és az Unió égisze alatt szolgáló azon személyeket, akik szexuális erőszakot követtek el; |
| --- | --- |

az)

tekintettel a 2015. évi ENSZ-jelentésre, valamint a francia és az ENSZ-katonák által a Közép-Afrikai Köztársaságban gyermekek ellen elkövetett szexuális bántalmazások közelmúltban megfogalmazott vádjaira, gondoskodjon arról, hogy az ENSZ, az EU tagállamai és az Unió KBVP-szervei késedelem nélkül és a lehető leggyorsabban kivizsgálják, büntetőeljárás alá vonják és megbüntessék az ENSZ, az egyes országok és az Unió égisze alatt szolgáló azon személyeket, akik szexuális erőszakot követtek el;

| ba) | hívja fel az Európai Számvevőszéket, hogy erősítse meg együttműködését az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkárságának megfelelő felügyeleti szerveivel, különösen a Belső Felügyeleti Szolgáltatások Hivatalával (OIOS), a Független Ellenőrzési Tanácsadó Bizottsággal (IAAC) és a Könyvvizsgálói Testülettel, az átláthatóság, valamint a finanszírozás és a működés kölcsönös megértésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

ba)

hívja fel az Európai Számvevőszéket, hogy erősítse meg együttműködését az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkárságának megfelelő felügyeleti szerveivel, különösen a Belső Felügyeleti Szolgáltatások Hivatalával (OIOS), a Független Ellenőrzési Tanácsadó Bizottsággal (IAAC) és a Könyvvizsgálói Testülettel, az átláthatóság, valamint a finanszírozás és a működés kölcsönös megértésének javítása érdekében;

| bb) | hozzon létre hatékony rendszert a visszaéléseket bejelentő ENSZ-alkalmazottak védelme érdekében; |
| --- | --- |

bb)

hozzon létre hatékony rendszert a visszaéléseket bejelentő ENSZ-alkalmazottak védelme érdekében;

| bc) | az ENSZ líbiai különmegbízottjának összeférhetetlenségével kapcsolatos, a közelmúltban megtörtént eset figyelembevételével kezdeményezzen kötelező magatartási kódexet, amely kötelezi a tisztségviselőket a pártatlanság fenntartására a hatékony közvetítésről szóló ENSZ-útmutatásban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

bc)

az ENSZ líbiai különmegbízottjának összeférhetetlenségével kapcsolatos, a közelmúltban megtörtént eset figyelembevételével kezdeményezzen kötelező magatartási kódexet, amely kötelezi a tisztségviselőket a pártatlanság fenntartására a hatékony közvetítésről szóló ENSZ-útmutatásban foglaltak szerint;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, valamint tájékoztatás céljából az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének és az Egyesült Nemzetek főtitkárának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, valamint tájékoztatás céljából az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének és az Egyesült Nemzetek főtitkárának.

---

(1)  A 2011. május 3-i A/RES/70/33 határozat.

(2)  HL C 99. E, 2012.4.3., 56. o.

(3)  HL C 45., 2016.2.5., 89. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0259.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0403.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0020.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0013.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0051.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0073.

(10)  EKSZ 010242/12, 11216/12 sz. tanácsi dokumentum.

(11)  EKSZ458/15, 7632/15. sz. tanácsi dokumentum.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2016. július 5., kedd

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/176

---

P8_TA(2016)0295

EU-Peru megállapodás a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről ***

Az Európai Parlament 2016. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Perui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 101/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12099/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12099/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Perui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12097/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Perui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12097/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0143/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0197/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0197/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Perui Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Perui Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/177 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/177

---

P8_TA(2016)0296

A nem közúti mozgó gépek kibocsátási határértékei ***I

Az Európai Parlament 2016. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a nem közúti mozgó gépek és berendezések belső égésű motorjainak kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 101/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0581), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0581),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0168/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0168/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. február 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. február 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. április 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. április 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0276/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2014)0268

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 5-én került elfogadásra a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az 1024/2012/EU és a 167/2013/EU rendelet módosításáról, valamint a 97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1628 rendelet.)

---

2016. július 6., szerda

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/178 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/178

---

P8_TA(2016)0301

Azerbajdzsán részvétele az uniós programokban ***

Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Azerbajdzsán Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 101/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05616/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05616/2014),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Azerbajdzsán Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv tervezetére (05618/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Azerbajdzsán Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv tervezetére (05618/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikkével, és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikkével, és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0043/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0210/2016),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság kormányainak és parlamentjenek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság kormányainak és parlamentjenek.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/179 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/179

---

P8_TA(2016)0302

2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezet: a 2015-ös pénzügyi év többlete

Az Európai Parlament 2016. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, a 2015-ös pénzügyi év többletének átvezetésére irányuló 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

(2018/C 101/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2015. november 25-én fogadtak el véglegesen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2015. november 25-én fogadtak el véglegesen,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2016. április 15-én elfogadott, 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2016)0227), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2016. április 15-én elfogadott, 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2016)0227),

| — | tekintettel a Tanács által 2016. június 17-én elfogadott és a Parlamenthez aznap továbbított, a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09586/2016 – C8-0225/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2016. június 17-én elfogadott és a Parlamenthez aznap továbbított, a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09586/2016 – C8-0225/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0212/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0212/2016),

| A. | mivel a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2015-ös pénzügyi évből származó 1 349 millió EUR összegű többletnek a 2016-os költségvetésbe történő átvezetése; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2015-ös pénzügyi évből származó 1 349 millió EUR összegű többletnek a 2016-os költségvetésbe történő átvezetése;

| B. | mivel e többlet fő összetevői a bevételi oldalon jelentkező 980 millió EUR pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 187 millió EUR fel nem használt összeg és az árfolyamkülönbségek 182 millió EUR összege; |
| --- | --- |

B.

mivel e többlet fő összetevői a bevételi oldalon jelentkező 980 millió EUR pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 187 millió EUR fel nem használt összeg és az árfolyamkülönbségek 182 millió EUR összege;

| C. | mivel a bevételi oldalon a két fő összetevő a késedelmi kamatok és a pénzbírságok (180 millió EUR), valamint a saját források pozitív eredménye (1 071 millió EUR), amelyből le kell vonni a többletekből, egyenlegekből és kiigazításokból adódó negatív eredményt (–537 millió EUR); |
| --- | --- |

C.

mivel a bevételi oldalon a két fő összetevő a késedelmi kamatok és a pénzbírságok (180 millió EUR), valamint a saját források pozitív eredménye (1 071 millió EUR), amelyből le kell vonni a többletekből, egyenlegekből és kiigazításokból adódó negatív eredményt (–537 millió EUR);

| D. | mivel a kiadási oldalon a fel nem használt előirányzatok mértéke a III. szakasz esetében viszonylag alacsony – 2015-re vonatkozóan 78 millió EUR, a 2014-es áthozatokra vonatkozóan pedig 14 millió EUR –, míg a többi intézmény vonatkozásában 94 millió EUR; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiadási oldalon a fel nem használt előirányzatok mértéke a III. szakasz esetében viszonylag alacsony – 2015-re vonatkozóan 78 millió EUR, a 2014-es áthozatokra vonatkozóan pedig 14 millió EUR –, míg a többi intézmény vonatkozásában 94 millió EUR;

| E. | mivel a III. szakasz magas végrehajtási aránya mutatja a kifizetési előirányzatokra nehezedő nyomást, ami 2015 folyamán továbbra is fontos kihívást jelentett, és amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó éveiben várhatóan ismét jelentkezni fog; |
| --- | --- |

E.

mivel a III. szakasz magas végrehajtási aránya mutatja a kifizetési előirányzatokra nehezedő nyomást, ami 2015 folyamán továbbra is fontos kihívást jelentett, és amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó éveiben várhatóan ismét jelentkezni fog;

| 1. | tudomásul veszi a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, amely kizárólag a 2015. évi 1 349 millió EUR összegű többletnek a költségvetésbe való átvezetésére vonatkozik, a költségvetési rendelet 18. cikkével, és a Tanács ezen költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontjával összhangban; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, amely kizárólag a 2015. évi 1 349 millió EUR összegű többletnek a költségvetésbe való átvezetésére vonatkozik, a költségvetési rendelet 18. cikkével, és a Tanács ezen költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontjával összhangban;

| 2. | megjegyzi, hogy a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezet elfogadása 1 349 millió euróval csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe 2016 folyamán érkező GNI-alapú hozzájárulások arányát; ismét sürgeti a tagállamokat, hogy az e csökkentés nyomán visszakapott összegeket használják arra, hogy eleget tegyenek a menekültügyi válság kapcsán tett ígéreteiknek, és az Unió által folyósított összeghez hasonló arányban járuljanak hozzá a két külön erre a célra létrehozott uniós vagyonkezelői alaphoz; aggodalommal állapítja meg, hogy 2016 tavaszán a tagállamok csak 82 millió euróval járultak hozzá az Afrikáért Szükséghelyzeti Alaphoz és 69 millió euróval a szíriai válság kapcsán létrehozott Madad alaphoz, míg az Unió 1,8 milliárd euróval és több mint 500 millió euróval járult hozzá ezekhez az alapokhoz; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezet elfogadása 1 349 millió euróval csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe 2016 folyamán érkező GNI-alapú hozzájárulások arányát; ismét sürgeti a tagállamokat, hogy az e csökkentés nyomán visszakapott összegeket használják arra, hogy eleget tegyenek a menekültügyi válság kapcsán tett ígéreteiknek, és az Unió által folyósított összeghez hasonló arányban járuljanak hozzá a két külön erre a célra létrehozott uniós vagyonkezelői alaphoz; aggodalommal állapítja meg, hogy 2016 tavaszán a tagállamok csak 82 millió euróval járultak hozzá az Afrikáért Szükséghelyzeti Alaphoz és 69 millió euróval a szíriai válság kapcsán létrehozott Madad alaphoz, míg az Unió 1,8 milliárd euróval és több mint 500 millió euróval járult hozzá ezekhez az alapokhoz;

| 3. | ragaszkodik ahhoz, hogy a GNI-alapú hozzájárulás korrigálása helyett az uniós költségvetés számára lehetővé kell tenni a fel nem használt előirányzatokból fennmaradó, illetve az uniós versenyjog megsértése miatt a vállalatokra kivetett bírságokból eredő bármely többlet újrahasznosítását finanszírozási igényei fedezésének érdekében, különösen a kifizetési hiányok tekintetében; reméli, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata keretében megoldják e kérdést; |
| --- | --- |

3.

ragaszkodik ahhoz, hogy a GNI-alapú hozzájárulás korrigálása helyett az uniós költségvetés számára lehetővé kell tenni a fel nem használt előirányzatokból fennmaradó, illetve az uniós versenyjog megsértése miatt a vállalatokra kivetett bírságokból eredő bármely többlet újrahasznosítását finanszírozási igényei fedezésének érdekében, különösen a kifizetési hiányok tekintetében; reméli, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata keretében megoldják e kérdést;

| 4. | jóváhagyja a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

4.

jóváhagyja a 2/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 5. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 2/2016. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 2/2016. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 48., 2016.2.24.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/181

---

P8_TA(2016)0303

A hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintje ***II

Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 101/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05581/1/2016 – C8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05581/1/2016 – C8-0188/2016),

| — | tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0048) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0048) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0211/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0211/2016),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 133. o.

(2)  Elfogadott szövegek 2014.3.13., P7_TA(2014)0244.

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/182 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/182

---

P8_TA(2016)0304

Az energiahatékonyságot jelölő címkézés ***I

Az Európai Parlament 2016. július 6-án elfogadott módosításai az energiahatékonyságot jelölő címkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 101/21)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Európai Unió elkötelezett egy előretekintő klímapolitikát folytató energiaunió kialakítása mellett. Az energiahatékonyság lényeges eleme az Európai Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretének és döntő szerepet játszik az energia iránti kereslet mérséklésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Európai Unió elkötelezett egy előretekintő klímapolitikát folytató energiaunió kialakítása mellett. Az energiahatékonyság lényeges eleme az Európai Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretének és döntő szerepet játszik az energia iránti kereslet mérséklésében.

| (1) | Az Európai Unió elkötelezett egy előretekintő
  energia- és
  klímapolitikát folytató energiaunió kialakítása mellett. Az energiahatékonyság lényeges eleme az Európai Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretének és döntő szerepet játszik az energia iránti kereslet mérséklésében é
  s az üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozásában
  . |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió elkötelezett egy előretekintő
  energia- és
  klímapolitikát folytató energiaunió kialakítása mellett. Az energiahatékonyság lényeges eleme az Európai Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretének és döntő szerepet játszik az energia iránti kereslet mérséklésében é
  s az üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozásában
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az energiahatékonyságot jelölő címkézés a termékek
  energiafogyasztása
  tekintetében megalapozott döntések meghozatalát teszi lehetővé a fogyasztók számára, és ezzel előmozdítja az innovációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az energiahatékonyságot jelölő címkézés a termékek
  energiafogyasztása
  tekintetében megalapozott döntések meghozatalát teszi lehetővé a fogyasztók számára, és ezzel előmozdítja az innovációt.

| (2) | Az energiahatékonyságot jelölő címkézés a 
  hatékony és fenntartható, energiával kapcsolatos
  termékek tekintetében megalapozott döntések meghozatalát teszi lehetővé a fogyasztók számára, és ezzel
  jelentős mértékben hozzájárul az energiamegtakarításhoz és az energiaszámlák csökkentéséhez, ugyanakkor
  előmozdítja az innovációt
  és az energiahatékonyabb termékek gyártásába irányuló beruházásokat
  . |
| --- | --- |

(2)

Az energiahatékonyságot jelölő címkézés a 
  hatékony és fenntartható, energiával kapcsolatos
  termékek tekintetében megalapozott döntések meghozatalát teszi lehetővé a fogyasztók számára, és ezzel
  jelentős mértékben hozzájárul az energiamegtakarításhoz és az energiaszámlák csökkentéséhez, ugyanakkor
  előmozdítja az innovációt
  és az energiahatékonyabb termékek gyártásába irányuló beruházásokat
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Ezért a 2010/30/EU irányelvet helyénvaló egy azonos hatályú rendelettel felváltani, amely módosítja és megerősíti az irányelv egyes rendelkezéseit tartalmuk egyértelművé tétele és aktualizálása érdekében. A megfelelő jogi eszköz a rendelet, mivel a rendelet olyan egyértelmű és részletes szabályokat állapít meg, amelyek nem adnak alkalmat eltérő tagállami átültetésekre, így nagyfokú harmonizációt biztosítanak az egész Unióban. A nem tagállami, hanem uniós szintű összehangolt szabályozási keret csökkenti a gyártók költségeit és egyenlő versenyfeltételeket biztosít. Az egész Unióra kiterjedő harmonizáció lehetővé teszi az áruk szabad mozgását a teljes egységes piacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Ezért a 2010/30/EU irányelvet helyénvaló egy azonos hatályú rendelettel felváltani, amely módosítja és megerősíti az irányelv egyes rendelkezéseit tartalmuk egyértelművé tétele és aktualizálása érdekében. A megfelelő jogi eszköz a rendelet, mivel a rendelet olyan egyértelmű és részletes szabályokat állapít meg, amelyek nem adnak alkalmat eltérő tagállami átültetésekre, így nagyfokú harmonizációt biztosítanak az egész Unióban. A nem tagállami, hanem uniós szintű összehangolt szabályozási keret csökkenti a gyártók költségeit és egyenlő versenyfeltételeket biztosít. Az egész Unióra kiterjedő harmonizáció lehetővé teszi az áruk szabad mozgását a teljes egységes piacon.

| (4) | Ezért a 2010/30/EU irányelvet helyénvaló egy azonos hatályú rendelettel felváltani, amely módosítja és megerősíti az irányelv egyes rendelkezéseit tartalmuk egyértelművé tétele és aktualizálása érdekében
  , figyelembe véve a termékek energiahatékonysága tekintetében az elmúlt években elért gyors technológiai fejlődést
  . A megfelelő jogi eszköz a rendelet, mivel a rendelet olyan egyértelmű és részletes szabályokat állapít meg, amelyek nem adnak alkalmat eltérő tagállami átültetésekre, így nagyfokú harmonizációt biztosítanak az egész Unióban. A nem tagállami, hanem uniós szintű összehangolt szabályozási keret
  az értéklánc egészében
  csökkenti a gyártók költségeit és egyenlő versenyfeltételeket biztosít. Az egész Unióra kiterjedő harmonizáció lehetővé teszi az áruk szabad mozgását a teljes egységes piacon. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 2010/30/EU irányelvet helyénvaló egy azonos hatályú rendelettel felváltani, amely módosítja és megerősíti az irányelv egyes rendelkezéseit tartalmuk egyértelművé tétele és aktualizálása érdekében
  , figyelembe véve a termékek energiahatékonysága tekintetében az elmúlt években elért gyors technológiai fejlődést
  . A megfelelő jogi eszköz a rendelet, mivel a rendelet olyan egyértelmű és részletes szabályokat állapít meg, amelyek nem adnak alkalmat eltérő tagállami átültetésekre, így nagyfokú harmonizációt biztosítanak az egész Unióban. A nem tagállami, hanem uniós szintű összehangolt szabályozási keret
  az értéklánc egészében
  csökkenti a gyártók költségeit és egyenlő versenyfeltételeket biztosít. Az egész Unióra kiterjedő harmonizáció lehetővé teszi az áruk szabad mozgását a teljes egységes piacon.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Indokolt, hogy a használt termékek ki legyenek zárva e rendelet hatálya alól; ilyen használt terméknek minősül minden olyan termék, amelyet a második vagy többedik alkalommal történő forgalmazása előtt használatba vettek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Indokolt, hogy a használt termékek ki legyenek zárva e rendelet hatálya alól; ilyen használt terméknek minősül minden olyan termék, amelyet a második vagy többedik alkalommal történő forgalmazása előtt használatba vettek.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Mivel a személy- és áruszállítási eszközök energiafogyasztását más uniós jogszabályok és politikák közvetlenül vagy közvetve már szabályozzák, az említett szállítóeszközöket továbbra is indokolt kizárni e rendelet hatálya alól. Ez a kizárás azokra a közlekedési eszközökre is kiterjed, amelyek motorja üzem közben helyhez kötött, mint például a liftek, mozgólépcsők és szállítószalagok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Mivel a személy- és áruszállítási eszközök energiafogyasztását más uniós jogszabályok és politikák közvetlenül vagy közvetve már szabályozzák, az említett szállítóeszközöket továbbra is indokolt kizárni e rendelet hatálya alól. Ez a kizárás azokra a közlekedési eszközökre is kiterjed, amelyek motorja üzem közben helyhez kötött, mint például a liftek, mozgólépcsők és szállítószalagok.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az energiával kapcsolatos termékek hatékonyságának megalapozott fogyasztói döntések révén történő javítása általánosságban is az Unió gazdaságának javára válik, ösztönzi az innovációt és hozzá fog járulni az Unió 2020-as és 2030-as energiahatékonysági céljainak eléréséhez. Egyszersmind a fogyasztók számára megtakarításokat eredményez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az energiával kapcsolatos termékek hatékonyságának megalapozott fogyasztói döntések révén történő javítása általánosságban is az Unió gazdaságának javára válik, ösztönzi az innovációt és hozzá fog járulni az Unió 2020-as és 2030-as energiahatékonysági céljainak eléréséhez. Egyszersmind a fogyasztók számára megtakarításokat eredményez.

| (7) | Az energiával kapcsolatos termékek hatékonyságának megalapozott fogyasztói döntések
  és fokozott társadalmi tudatosság
  révén történő javítása általánosságban is az Unió gazdaságának javára válik,
  csökkenti az energia iránti keresletet és megtakarításokat ér el az energiaszámlák terén. Hozzájárul továbbá az energiabiztonsághoz, ösztönzőt nyújt az energiahatékonysággal kapcsolatos kutatáshoz, innovációhoz és beruházásokhoz, és versenyelőnyhöz juttatja azokat az iparágakat, amelyek a leginkább energiahatékony termékeket fejlesztik és gyártják. Hozzá fog járulni továbbá
  az Unió 2020-as és 2030-as energiahatékonysági céljainak
  , valamint az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos céljainak
  eléréséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiával kapcsolatos termékek hatékonyságának megalapozott fogyasztói döntések
  és fokozott társadalmi tudatosság
  révén történő javítása általánosságban is az Unió gazdaságának javára válik,
  csökkenti az energia iránti keresletet és megtakarításokat ér el az energiaszámlák terén. Hozzájárul továbbá az energiabiztonsághoz, ösztönzőt nyújt az energiahatékonysággal kapcsolatos kutatáshoz, innovációhoz és beruházásokhoz, és versenyelőnyhöz juttatja azokat az iparágakat, amelyek a leginkább energiahatékony termékeket fejlesztik és gyártják. Hozzá fog járulni továbbá
  az Unió 2020-as és 2030-as energiahatékonysági céljainak
  , valamint az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos céljainak
  eléréséhez.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az Európai Tanács 2014. október 23-i és 24-i következtetései indikatív célként tűzték ki, hogy a jövőbeli energiafogyasztásra vonatkozó előrejelzésekhez képest 2030-ra az Unió szintjén legalább 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság. Ezt a célt 2020-ig felülvizsgálják abból a szempontból, hogy az említett százalékos arány uniós szinten növelhető-e 30 %-ra. Ezenkívül a következtetések 2030-ra vonatkozóan kötelező uniós célok teljesítését írják elő az üvegházhatást okozó gázok hazai kibocsátásának legalább 40 %-os csökkentésére vonatkozóan az 1990-es szinthez képest, ideértve a nem ETS-ágazatok kibocsátásainak 30 %-os csökkentését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az Európai Tanács 2014. október 23-i és 24-i következtetései indikatív célként tűzték ki, hogy a jövőbeli energiafogyasztásra vonatkozó előrejelzésekhez képest 2030-ra az Unió szintjén legalább 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság. Ezt a célt 2020-ig felülvizsgálják abból a szempontból, hogy az említett százalékos arány uniós szinten növelhető-e 30 %-ra. Ezenkívül a következtetések 2030-ra vonatkozóan kötelező uniós célok teljesítését írják elő az üvegházhatást okozó gázok hazai kibocsátásának legalább 40 %-os csökkentésére vonatkozóan az 1990-es szinthez képest, ideértve a nem ETS-ágazatok kibocsátásainak 30 %-os csökkentését is.

törölve

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az energiával kapcsolatos termékek specifikus energiafogyasztásával kapcsolatos pontos, releváns és összehasonlítható információk rendelkezésre bocsátása elősegíti, hogy a vásárlók olyan termékek beszerzése mellett döntsenek, amelyek használat közbeni energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztása kisebb. A kötelezően alkalmazandó szabványosított címke hatékony eszköz arra, hogy a potenciális vásárlók hozzájussanak az energiával kapcsolatos termékek energiafogyasztására vonatkozó összehasonlítható adatokhoz. A címkézést ki kell egészíteni termékismertető adatlappal. A címkének
  könnyen felismerhetőnek
  ,
  egyszerűnek
  és
  lényegre törőnek
  kell lennie. E célból meg kell tartani a címke sötétzöld színtől piros színig terjedő
  skáláját
  , hogy alapul szolgáljon a vásárlók tájékoztatásához a termékek energiahatékonyságáról. Az ábécé betűit alkalmazó, A-tól G-ig terjedő beosztásról bebizonyosodott, hogy a vásárlók számára igen könnyen értelmezhető.
  Olyan esetekben, amikor
  a 2009/125/EK irányelv szerinti
  környezettudatos tervezési intézkedések következtében a
  termékek már nem sorolhatók az F vagy G
  osztályokba
  , ezeket az osztályokat
  nem
  kell
  feltüntetni
  a címkén
  . Kivételes esetekben ezt az elvet célszerű kiterjeszteni a D és E osztályokra is, noha ilyen helyzet csak csekély valószínűséggel adódik, mivel amint a termékmodellek többsége
  a 
  két legmagasabb osztályba sorolható
  , a 
  címkét
  új
  beosztással kell ellátni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az energiával kapcsolatos termékek specifikus energiafogyasztásával kapcsolatos pontos, releváns és összehasonlítható információk rendelkezésre bocsátása elősegíti, hogy a vásárlók olyan termékek beszerzése mellett döntsenek, amelyek használat közbeni energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztása kisebb. A kötelezően alkalmazandó szabványosított címke hatékony eszköz arra, hogy a potenciális vásárlók hozzájussanak az energiával kapcsolatos termékek energiafogyasztására vonatkozó összehasonlítható adatokhoz. A címkézést ki kell egészíteni termékismertető adatlappal. A címkének
  könnyen felismerhetőnek
  ,
  egyszerűnek
  és
  lényegre törőnek
  kell lennie. E célból meg kell tartani a címke sötétzöld színtől piros színig terjedő
  skáláját
  , hogy alapul szolgáljon a vásárlók tájékoztatásához a termékek energiahatékonyságáról. Az ábécé betűit alkalmazó, A-tól G-ig terjedő beosztásról bebizonyosodott, hogy a vásárlók számára igen könnyen értelmezhető.
  Olyan esetekben, amikor
  a 2009/125/EK irányelv szerinti
  környezettudatos tervezési intézkedések következtében a
  termékek már nem sorolhatók az F vagy G
  osztályokba
  , ezeket az osztályokat
  nem
  kell
  feltüntetni
  a címkén
  . Kivételes esetekben ezt az elvet célszerű kiterjeszteni a D és E osztályokra is, noha ilyen helyzet csak csekély valószínűséggel adódik, mivel amint a termékmodellek többsége
  a 
  két legmagasabb osztályba sorolható
  , a 
  címkét
  új
  beosztással kell ellátni
  .

| (9) | Az energiával kapcsolatos termékek specifikus energiafogyasztásával kapcsolatos pontos, releváns
  , ellenőrizhető
  és összehasonlítható információk rendelkezésre bocsátása elősegíti, hogy a vásárlók olyan termékek beszerzése mellett döntsenek, amelyek használat közbeni energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztása
  az adott teljesítmény eléréséhez
  kisebb
  , így csökkennek az életciklus-költségek
  . A kötelezően alkalmazandó szabványosított címke hatékony eszköz arra, hogy a potenciális vásárlók hozzájussanak az energiával kapcsolatos termékek
  energiahatékonyságára és abszolút
  energiafogyasztására vonatkozó összehasonlítható adatokhoz. A címkézést ki kell egészíteni termékismertető adatlappal
  , amelyet a 2010/30/EU irányelv alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok „termékismertető adatlapként” említenek, amely elektronikusan rendelkezésre bocsátható
  . A címkének
  lényegre törőnek
  ,
  megfelelő mérési
  és
  számítási módszertanon alapulónak, valamint könnyen felismerhetőnek és érhetőnek
  kell lennie. E célból meg kell tartani a címke sötétzöld színtől piros színig terjedő
  meghatározott színeit
  , hogy alapul szolgáljon a vásárlók tájékoztatásához a termékek energiahatékonyságáról. Az ábécé betűit alkalmazó, A-tól G-ig terjedő
  , ismert
  beosztásról bebizonyosodott, hogy a vásárlók számára igen könnyen értelmezhető.
  A beosztás minden termékcsoportra kiterjedő egységes alkalmazásának a vásárlók körében átláthatóságot és közérthetőséget kell eredményeznie. Amennyiben
  a 2009/125/EK (1a) irányelv szerinti
  , környezetbarát csomagolásra vonatkozó rendelkezések miatt egyes
  termékek már nem sorolhatók az F. vagy G.
  osztályba
  , ezeket az osztályokat
  ennek ellenére sötétszürke színnel kiemelve ugyanúgy fel
  kell
  tüntetni
  a címkén
  , hogy ezáltal minden termékkategóriában megmaradjon az A-tól G-ig terjedő egységes beosztás. Ebben az összefüggésben a címke sötétzöld színtől piros színig terjedő skáláját meg kell őrizni
  a 
  fennmaradó magasabb osztályok számára
  ,
  és csak
  a 
  forgalomba hozott
  új
  termékek egységeire alkalmazhatók
  . |
| --- | --- |

(9)

Az energiával kapcsolatos termékek specifikus energiafogyasztásával kapcsolatos pontos, releváns
  , ellenőrizhető
  és összehasonlítható információk rendelkezésre bocsátása elősegíti, hogy a vásárlók olyan termékek beszerzése mellett döntsenek, amelyek használat közbeni energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztása
  az adott teljesítmény eléréséhez
  kisebb
  , így csökkennek az életciklus-költségek
  . A kötelezően alkalmazandó szabványosított címke hatékony eszköz arra, hogy a potenciális vásárlók hozzájussanak az energiával kapcsolatos termékek
  energiahatékonyságára és abszolút
  energiafogyasztására vonatkozó összehasonlítható adatokhoz. A címkézést ki kell egészíteni termékismertető adatlappal
  , amelyet a 2010/30/EU irányelv alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok „termékismertető adatlapként” említenek, amely elektronikusan rendelkezésre bocsátható
  . A címkének
  lényegre törőnek
  ,
  megfelelő mérési
  és
  számítási módszertanon alapulónak, valamint könnyen felismerhetőnek és érhetőnek
  kell lennie. E célból meg kell tartani a címke sötétzöld színtől piros színig terjedő
  meghatározott színeit
  , hogy alapul szolgáljon a vásárlók tájékoztatásához a termékek energiahatékonyságáról. Az ábécé betűit alkalmazó, A-tól G-ig terjedő
  , ismert
  beosztásról bebizonyosodott, hogy a vásárlók számára igen könnyen értelmezhető.
  A beosztás minden termékcsoportra kiterjedő egységes alkalmazásának a vásárlók körében átláthatóságot és közérthetőséget kell eredményeznie. Amennyiben
  a 2009/125/EK (1a) irányelv szerinti
  , környezetbarát csomagolásra vonatkozó rendelkezések miatt egyes
  termékek már nem sorolhatók az F. vagy G.
  osztályba
  , ezeket az osztályokat
  ennek ellenére sötétszürke színnel kiemelve ugyanúgy fel
  kell
  tüntetni
  a címkén
  , hogy ezáltal minden termékkategóriában megmaradjon az A-tól G-ig terjedő egységes beosztás. Ebben az összefüggésben a címke sötétzöld színtől piros színig terjedő skáláját meg kell őrizni
  a 
  fennmaradó magasabb osztályok számára
  ,
  és csak
  a 
  forgalomba hozott
  új
  termékek egységeire alkalmazhatók
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A digitális technológia fejlődése lehetővé teszi a címkék alternatív, elektronikus úton történő rendelkezésre állítását és bemutatását, például az interneten, vagy az üzletekben elhelyezett elektronikus kijelzőkön. Az ilyen lehetőségek kihasználása érdekében e rendeletnek engedélyeznie kell a 
  papíralapú
  energiacímkéket
  helyettesítő vagy azokat
  kiegészítő elektronikus címkék alkalmazását.
  Olyan esetekben
  ,
  amikor az energiacímke bemutatása nem kivitelezhető, például a távértékesítés bizonyos formáinál vagy hirdetésekben és műszaki promóciós anyagokban
  , a potenciális vevők számára legalább a 
  termék
  energiaosztályára vonatkozó információt meg kell adni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A digitális technológia fejlődése lehetővé teszi a címkék alternatív, elektronikus úton történő rendelkezésre állítását és bemutatását, például az interneten, vagy az üzletekben elhelyezett elektronikus kijelzőkön. Az ilyen lehetőségek kihasználása érdekében e rendeletnek engedélyeznie kell a 
  papíralapú
  energiacímkéket
  helyettesítő vagy azokat
  kiegészítő elektronikus címkék alkalmazását.
  Olyan esetekben
  ,
  amikor az energiacímke bemutatása nem kivitelezhető, például a távértékesítés bizonyos formáinál vagy hirdetésekben és műszaki promóciós anyagokban
  , a potenciális vevők számára legalább a 
  termék
  energiaosztályára vonatkozó információt meg kell adni.

| (10) | A digitális technológia fejlődése lehetővé teszi a címkék alternatív, elektronikus úton történő rendelkezésre állítását és bemutatását, például az interneten, vagy az üzletekben elhelyezett elektronikus kijelzőkön. Az ilyen lehetőségek kihasználása érdekében e rendeletnek engedélyeznie kell a 
  nyomtatott
  energiacímkéket kiegészítő elektronikus címkék alkalmazását.
  Ez nem érinti a szállító azon kötelezettségét, hogy a kereskedő számára minden egyes termékhez nyomtatott címkét mellékeljen. Olyan esetekben, amikor az energiacímke bemutatása nem kivitelezhető
  , a potenciális vevők számára legalább a 
  termékmodell
  energiaosztályára vonatkozó információt meg kell adni.
  A meghatározott termékcsoportokra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alternatív rendelkezéseket is előírhatnak a címkék alternatív bemutatására a kisebb méretű termékek esetében, és ha azonos termékeket együttesen, nagy mennyiségben mutatnak be; |
| --- | --- |

(10)

A digitális technológia fejlődése lehetővé teszi a címkék alternatív, elektronikus úton történő rendelkezésre állítását és bemutatását, például az interneten, vagy az üzletekben elhelyezett elektronikus kijelzőkön. Az ilyen lehetőségek kihasználása érdekében e rendeletnek engedélyeznie kell a 
  nyomtatott
  energiacímkéket kiegészítő elektronikus címkék alkalmazását.
  Ez nem érinti a szállító azon kötelezettségét, hogy a kereskedő számára minden egyes termékhez nyomtatott címkét mellékeljen. Olyan esetekben, amikor az energiacímke bemutatása nem kivitelezhető
  , a potenciális vevők számára legalább a 
  termékmodell
  energiaosztályára vonatkozó információt meg kell adni.
  A meghatározott termékcsoportokra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alternatív rendelkezéseket is előírhatnak a címkék alternatív bemutatására a kisebb méretű termékek esetében, és ha azonos termékeket együttesen, nagy mennyiségben mutatnak be;

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A gyártók azzal reagálnak az energiafogyasztást jelölő címkézésre, hogy egyre hatékonyabb termékeket
  állítanak elő
  . E technológiai fejlődés eredményeképpen olyan
  termékek
  születnek, amelyek elsősorban az energiacímkéken feltüntetett magasabb osztályokat népesítik be. Ahhoz, hogy a vásárlók a termékeket ténylegesen össze tudják vetni, a termékek további megkülönböztetésére van szükség, ami életre hívja a címkék új beosztással való ellátásának igényét. Ami az újrabeosztás gyakoriságát illeti, azt nagyjából tízévente
  érdemes
  elvégezni tekintettel arra, hogy nem
  lenne kívánatos
  a gyártók
  túlterhelése sem
  . Ez a rendelet ezért részletes rendelkezéseket állapít meg az újrabeosztás tekintetében annak érdekében, hogy maximális jogbiztonságot nyújtson a szállítók és kereskedők számára.
  Indokolt, hogy
  az új beosztású címkén a 
  magasabb energiaosztályokba eleinte ne tartozzanak termékek
  , mert ez ösztönzi a technológiai fejlődést, és lehetővé teszi még hatékonyabb
  termékek
  kifejlesztését és elismerését. Annak érdekében, hogy a címkék újrabeosztásakor a lehető legkisebb legyen a fogyasztók megtévesztésének esélye, valamennyi címkét rövid határidőn belül le kell cserélni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A gyártók azzal reagálnak az energiafogyasztást jelölő címkézésre, hogy egyre hatékonyabb termékeket
  állítanak elő
  . E technológiai fejlődés eredményeképpen olyan
  termékek
  születnek, amelyek elsősorban az energiacímkéken feltüntetett magasabb osztályokat népesítik be. Ahhoz, hogy a vásárlók a termékeket ténylegesen össze tudják vetni, a termékek további megkülönböztetésére van szükség, ami életre hívja a címkék új beosztással való ellátásának igényét. Ami az újrabeosztás gyakoriságát illeti, azt nagyjából tízévente
  érdemes
  elvégezni tekintettel arra, hogy nem
  lenne kívánatos
  a gyártók
  túlterhelése sem
  . Ez a rendelet ezért részletes rendelkezéseket állapít meg az újrabeosztás tekintetében annak érdekében, hogy maximális jogbiztonságot nyújtson a szállítók és kereskedők számára.
  Indokolt, hogy
  az új beosztású címkén a 
  magasabb energiaosztályokba eleinte ne tartozzanak termékek
  , mert ez ösztönzi a technológiai fejlődést, és lehetővé teszi még hatékonyabb
  termékek
  kifejlesztését és elismerését. Annak érdekében, hogy a címkék újrabeosztásakor a lehető legkisebb legyen a fogyasztók megtévesztésének esélye, valamennyi címkét rövid határidőn belül le kell cserélni.

| (11) | A gyártók azzal reagálnak az energiafogyasztást jelölő címkézésre, hogy egyre hatékonyabb termékeket
  fejlesztenek ki és hoznak forgalomba. Ezzel párhuzamosan a kevésbé hatékony termékek gyártását leállítják, amire a környezetbarát csomagolásra vonatkozó uniós jogszabályok ösztönzik őket.
  E technológiai fejlődés eredményeképpen olyan
  termékmodellek
  születnek, amelyek elsősorban az energiacímkéken feltüntetett magasabb osztályokat népesítik be. Ahhoz, hogy a vásárlók a termékeket ténylegesen össze tudják vetni, a termékek további megkülönböztetésére van szükség, ami életre hívja a címkék új beosztással való ellátásának igényét. Ami az újrabeosztás gyakoriságát illeti, azt nagyjából tízévente
  kívánatos
  elvégezni, tekintettel arra, hogy
  kerülni kell a gyártók és a kereskedők túlterhelését, különös tekintettel a kisvállalkozásokra. Az ilyen megközelítésnek el kell kerülnie a felesleges és
  nem
  hatékony újrabeosztást, amely
  a gyártók
  és a fogyasztók számára egyaránt káros lenne
  . Ez a rendelet ezért részletes rendelkezéseket állapít meg az újrabeosztás tekintetében annak érdekében, hogy maximális jogbiztonságot nyújtson a szállítók és kereskedők számára.
  A Bizottságnak minden újrabeosztás előtt alapos előkészítő tanulmányt kell készítenie. A termékcsoporttól függően és a benne rejlő lehetőségek alapos értékelése alapján
  az új beosztású címkén a 
  legmagasabb osztályt üresen kell hagyni
  , mert ez ösztönzi a technológiai fejlődést, és lehetővé teszi még hatékonyabb
  termékmodellek
  kifejlesztését és elismerését. Annak érdekében, hogy a címkék újrabeosztásakor a lehető legkisebb legyen a fogyasztók megtévesztésének esélye, valamennyi címkét rövid
  és betartható
  határidőn belül le kell cserélni
  , és az újonnan bevezetett címkének megjelenésében a régi címkétől könnyen megkülönböztethetőnek kell lennie, egyben megfelelő fogyasztói tájékoztató kampányokat kell tartani, amelyek egyértelműen jelzik, hogy a címke új verziójáról van szó, ami a készülékek jobb besorolását eredményezi
  . |
| --- | --- |

(11)

A gyártók azzal reagálnak az energiafogyasztást jelölő címkézésre, hogy egyre hatékonyabb termékeket
  fejlesztenek ki és hoznak forgalomba. Ezzel párhuzamosan a kevésbé hatékony termékek gyártását leállítják, amire a környezetbarát csomagolásra vonatkozó uniós jogszabályok ösztönzik őket.
  E technológiai fejlődés eredményeképpen olyan
  termékmodellek
  születnek, amelyek elsősorban az energiacímkéken feltüntetett magasabb osztályokat népesítik be. Ahhoz, hogy a vásárlók a termékeket ténylegesen össze tudják vetni, a termékek további megkülönböztetésére van szükség, ami életre hívja a címkék új beosztással való ellátásának igényét. Ami az újrabeosztás gyakoriságát illeti, azt nagyjából tízévente
  kívánatos
  elvégezni, tekintettel arra, hogy
  kerülni kell a gyártók és a kereskedők túlterhelését, különös tekintettel a kisvállalkozásokra. Az ilyen megközelítésnek el kell kerülnie a felesleges és
  nem
  hatékony újrabeosztást, amely
  a gyártók
  és a fogyasztók számára egyaránt káros lenne
  . Ez a rendelet ezért részletes rendelkezéseket állapít meg az újrabeosztás tekintetében annak érdekében, hogy maximális jogbiztonságot nyújtson a szállítók és kereskedők számára.
  A Bizottságnak minden újrabeosztás előtt alapos előkészítő tanulmányt kell készítenie. A termékcsoporttól függően és a benne rejlő lehetőségek alapos értékelése alapján
  az új beosztású címkén a 
  legmagasabb osztályt üresen kell hagyni
  , mert ez ösztönzi a technológiai fejlődést, és lehetővé teszi még hatékonyabb
  termékmodellek
  kifejlesztését és elismerését. Annak érdekében, hogy a címkék újrabeosztásakor a lehető legkisebb legyen a fogyasztók megtévesztésének esélye, valamennyi címkét rövid
  és betartható
  határidőn belül le kell cserélni
  , és az újonnan bevezetett címkének megjelenésében a régi címkétől könnyen megkülönböztethetőnek kell lennie, egyben megfelelő fogyasztói tájékoztató kampányokat kell tartani, amelyek egyértelműen jelzik, hogy a címke új verziójáról van szó, ami a készülékek jobb besorolását eredményezi
  .

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A 2010/30/EU irányelvnek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bevezetett címkék jelenlegi fejlődése miatt szükség van a meglévő címkék kezdeti, az e rendelet szerinti követelményekhez igazított újrabeosztására, az A–G-ig terjedő egységes skála biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A 2010/30/EU irányelvnek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bevezetett címkék jelenlegi fejlődése miatt szükség van a meglévő címkék kezdeti, az e rendelet szerinti követelményekhez igazított újrabeosztására, az A–G-ig terjedő egységes skála biztosítása érdekében.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Annak érdekében, hogy megmaradjon a vásárlók energiacímkék iránti bizalma, az energiával kapcsolatos termékek tekintetében nem
  alkalmazhatók
  olyan egyéb címkék, amelyek az energiacímkék utánzatai. Nem megengedhető továbbá olyan kiegészítő címkék, jelzések, szimbólumok vagy feliratok használata, amelyek félrevezethetik vagy megtéveszthetik a vásárlókat a használat közbeni energia- vagy egyéb erőforrás-fogyasztás tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Annak érdekében, hogy megmaradjon a vásárlók energiacímkék iránti bizalma, az energiával kapcsolatos termékek tekintetében nem
  alkalmazhatók
  olyan egyéb címkék, amelyek az energiacímkék utánzatai. Nem megengedhető továbbá olyan kiegészítő címkék, jelzések, szimbólumok vagy feliratok használata, amelyek félrevezethetik vagy megtéveszthetik a vásárlókat a használat közbeni energia- vagy egyéb erőforrás-fogyasztás tekintetében.

| (14) | Annak érdekében, hogy megmaradjon a vásárlók energiacímkék iránti bizalma, az energiával kapcsolatos termékek tekintetében nem
  megengedhető
  olyan egyéb címkék
  használata
  , amelyek az energiacímkék utánzatai. Nem megengedhető továbbá olyan kiegészítő címkék, jelzések, szimbólumok vagy feliratok használata, amelyek
  nem különböztethetők meg egyértelműen az energiahatékonyságot jelölő címkétől, és
  félrevezethetik vagy megtéveszthetik a vásárlókat a használat közbeni energia- vagy egyéb erőforrás-fogyasztás
  vagy a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban felsorolt egyéb jellemzők
  tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy megmaradjon a vásárlók energiacímkék iránti bizalma, az energiával kapcsolatos termékek tekintetében nem
  megengedhető
  olyan egyéb címkék
  használata
  , amelyek az energiacímkék utánzatai. Nem megengedhető továbbá olyan kiegészítő címkék, jelzések, szimbólumok vagy feliratok használata, amelyek
  nem különböztethetők meg egyértelműen az energiahatékonyságot jelölő címkétől, és
  félrevezethetik vagy megtéveszthetik a vásárlókat a használat közbeni energia- vagy egyéb erőforrás-fogyasztás
  vagy a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban felsorolt egyéb jellemzők
  tekintetében.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a 765/2008/EK (21) európai parlamenti és tanácsi rendeletben az uniós piacfelügyeletre és az uniós piacra belépő termékek ellenőrzésére vonatkozóan előírt szabályok az energiával kapcsolatos termékekre is alkalmazandók. Tekintettel az áruk szabad mozgásának alapelvére, elengedhetetlen, hogy a tagállamok piacfelügyeleti hatóságai hatékonyan együttműködjenek egymással.
  Ezt
  az
  energiacímkével
  kapcsolatos
  együttműködést
  a 
  Bizottság támogatásával
  el kell
  mélyíteni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a 765/2008/EK (21) európai parlamenti és tanácsi rendeletben az uniós piacfelügyeletre és az uniós piacra belépő termékek ellenőrzésére vonatkozóan előírt szabályok az energiával kapcsolatos termékekre is alkalmazandók. Tekintettel az áruk szabad mozgásának alapelvére, elengedhetetlen, hogy a tagállamok piacfelügyeleti hatóságai hatékonyan együttműködjenek egymással.
  Ezt
  az
  energiacímkével
  kapcsolatos
  együttműködést
  a 
  Bizottság támogatásával
  el kell
  mélyíteni
  .

| (15) | A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a 765/2008/EK (21) európai parlamenti és tanácsi rendeletben az uniós piacfelügyeletre és az uniós piacra belépő termékek ellenőrzésére vonatkozóan előírt szabályok az energiával kapcsolatos termékekre is alkalmazandók. Tekintettel az áruk szabad mozgásának alapelvére, elengedhetetlen, hogy a tagállamok piacfelügyeleti hatóságai
  folyamatos információcsere révén
  hatékonyan együttműködjenek egymással
  , különösen a termékek megfelelőségét vizsgáló értékelések eredményeire ás következményeire vonatkozóan
  .
  A tagállami vámhatóságoknak továbbá részt kell venniük a harmadik országokból az Unióba behozott, energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó információcserében.
   A 
  környezettudatos tervezéssel és az energiacímkézéssel kapcsolatos közigazgatási együttműködési (ADCO) szakértői csoportot a Bizottságnak
  el kell
  mélyítenie és javítania kell, mint a piacfelügyeleti hatóságok együttműködéséhez megfelelő keretet
  . |
| --- | --- |

(15)

A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a 765/2008/EK (21) európai parlamenti és tanácsi rendeletben az uniós piacfelügyeletre és az uniós piacra belépő termékek ellenőrzésére vonatkozóan előírt szabályok az energiával kapcsolatos termékekre is alkalmazandók. Tekintettel az áruk szabad mozgásának alapelvére, elengedhetetlen, hogy a tagállamok piacfelügyeleti hatóságai
  folyamatos információcsere révén
  hatékonyan együttműködjenek egymással
  , különösen a termékek megfelelőségét vizsgáló értékelések eredményeire ás következményeire vonatkozóan
  .
  A tagállami vámhatóságoknak továbbá részt kell venniük a harmadik országokból az Unióba behozott, energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó információcserében.
   A 
  környezettudatos tervezéssel és az energiacímkézéssel kapcsolatos közigazgatási együttműködési (ADCO) szakértői csoportot a Bizottságnak
  el kell
  mélyítenie és javítania kell, mint a piacfelügyeleti hatóságok együttműködéséhez megfelelő keretet
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A még hatékonyabb felügyelet és a tisztességes verseny uniós piacon való biztosítása, valamint a szűkös erőforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében a nemzeti piacfelügyeleti hatóságoknak fizikai termékvizsgálatok révén is ellenőrizniük kell a szabályoknak való megfelelést, és használniuk kell a piacfelügyeleti információcsere-rendszert (ICSMS) arra, hogy információt cseréljenek a tervezett és elvégzett termékvizsgálatokról, továbbá, hogy rendelkezésre bocsássák a vizsgálati jegyzőkönyvet és megosszák a vizsgálataik eredményét, ily módon elkerülve a szükségtelen vizsgálatok elvégzését, és megnyitva az utat a fizikai vizsgálatot végző regionális kiválósági központok előtt. Az eredményeket abban az esetben is meg kell osztani, ha a vizsgálat nem mutat ki szabálysértést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

A még hatékonyabb felügyelet és a tisztességes verseny uniós piacon való biztosítása, valamint a szűkös erőforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében a nemzeti piacfelügyeleti hatóságoknak fizikai termékvizsgálatok révén is ellenőrizniük kell a szabályoknak való megfelelést, és használniuk kell a piacfelügyeleti információcsere-rendszert (ICSMS) arra, hogy információt cseréljenek a tervezett és elvégzett termékvizsgálatokról, továbbá, hogy rendelkezésre bocsássák a vizsgálati jegyzőkönyvet és megosszák a vizsgálataik eredményét, ily módon elkerülve a szükségtelen vizsgálatok elvégzését, és megnyitva az utat a fizikai vizsgálatot végző regionális kiválósági központok előtt. Az eredményeket abban az esetben is meg kell osztani, ha a vizsgálat nem mutat ki szabálysértést.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A megfelelés monitoringjának elősegítése, valamint a termékspecifikus címkék és termékismertető adatlapok felülvizsgálatát szolgáló szabályozási folyamathoz szükséges aktuális piaci adatok közlése érdekében a szállítóknak termékmegfelelési információikat elektronikus formában kell rendelkezésre bocsátaniuk a Bizottság által létrehozott adatbázisban.
  Ezeket az információkat
  nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a 
  célból
  , hogy
  azok alapján
  a 
  vásárlók megfelelően tájékozódhassanak
  , a 
  kereskedők pedig más módokon is hozzájuthassanak
  a 
  címkékhez
  . Az
  adatbázisban lévő információkhoz
  a piacfelügyeleti
  hatóságoknak mindenkor hozzá
  kell
  férniük
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A megfelelés monitoringjának elősegítése, valamint a termékspecifikus címkék és termékismertető adatlapok felülvizsgálatát szolgáló szabályozási folyamathoz szükséges aktuális piaci adatok közlése érdekében a szállítóknak termékmegfelelési információikat elektronikus formában kell rendelkezésre bocsátaniuk a Bizottság által létrehozott adatbázisban.
  Ezeket az információkat
  nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a 
  célból
  , hogy
  azok alapján
  a 
  vásárlók megfelelően tájékozódhassanak
  , a 
  kereskedők pedig más módokon is hozzájuthassanak
  a 
  címkékhez
  . Az
  adatbázisban lévő információkhoz
  a piacfelügyeleti
  hatóságoknak mindenkor hozzá
  kell
  férniük
  .

| (16) | A
  tagállamok piacfelügyeleti kötelezettségeinek sérelme nélkül, a fogyasztók számára hasznos eszköz létrehozása céljából, a
  megfelelés monitoringjának elősegítése, valamint a termékspecifikus címkék és termékismertető adatlapok felülvizsgálatát szolgáló szabályozási folyamathoz szükséges aktuális piaci adatok közlése érdekében a szállítóknak
  a megkövetelt
  termékmegfelelési információikat elektronikus formában kell rendelkezésre bocsátaniuk a Bizottság által létrehozott
  és fenntartott
  adatbázisban.
  Az információ fogyasztóknak szánt részét
  nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a 
  termékadatbázis nyilvános felületén. Ezt az információt nyílt hozzáférésű adatokként kell hozzáférhetővé tenni
  , hogy
  az alkalmazások fejlesztői és más összehasonlító eszközök számára lehetőséget biztosítsanak
  a 
  felhasználásukra. A termékadatbázis nyilvános felületéhez való könnyű, közvetlen hozzáférést dinamikus QR-kódok vagy egyéb felhasználóközpontú, a nyomtatott címkén szereplő eszközök révén kell elősegíteni. A szállítóknak a termékadatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületén kiegészítő információt kell hozzáférhetővé tenniük mind
  a 
  piacfelügyeleti hatóságok, mind a Bizottság számára
  . Az
  adatbázisra szigorú adatvédelmi szabályoknak kell vonatkozni. Amennyiben a műszaki információ érzékeny,
  a piacfelügyeleti
  hatóságok számára biztosítani
  kell
  , hogy szükség esetén hozzáférhessenek ezekhez az információkhoz a szállítók együttműködési kötelezettségének megfelelően
  . |
| --- | --- |

(16)

A
  tagállamok piacfelügyeleti kötelezettségeinek sérelme nélkül, a fogyasztók számára hasznos eszköz létrehozása céljából, a
  megfelelés monitoringjának elősegítése, valamint a termékspecifikus címkék és termékismertető adatlapok felülvizsgálatát szolgáló szabályozási folyamathoz szükséges aktuális piaci adatok közlése érdekében a szállítóknak
  a megkövetelt
  termékmegfelelési információikat elektronikus formában kell rendelkezésre bocsátaniuk a Bizottság által létrehozott
  és fenntartott
  adatbázisban.
  Az információ fogyasztóknak szánt részét
  nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a 
  termékadatbázis nyilvános felületén. Ezt az információt nyílt hozzáférésű adatokként kell hozzáférhetővé tenni
  , hogy
  az alkalmazások fejlesztői és más összehasonlító eszközök számára lehetőséget biztosítsanak
  a 
  felhasználásukra. A termékadatbázis nyilvános felületéhez való könnyű, közvetlen hozzáférést dinamikus QR-kódok vagy egyéb felhasználóközpontú, a nyomtatott címkén szereplő eszközök révén kell elősegíteni. A szállítóknak a termékadatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületén kiegészítő információt kell hozzáférhetővé tenniük mind
  a 
  piacfelügyeleti hatóságok, mind a Bizottság számára
  . Az
  adatbázisra szigorú adatvédelmi szabályoknak kell vonatkozni. Amennyiben a műszaki információ érzékeny,
  a piacfelügyeleti
  hatóságok számára biztosítani
  kell
  , hogy szükség esetén hozzáférhessenek ezekhez az információkhoz a szállítók együttműködési kötelezettségének megfelelően
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A Bizottságnak egy online portált kell létrehoznia és fenntartania, amely a piacfelügyeleti hatóságok számára hozzáférést biztosít a szállítók szerverén található részletes termékinformációkhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A Bizottságnak egy online portált kell létrehoznia és fenntartania, amely a piacfelügyeleti hatóságok számára hozzáférést biztosít a szállítók szerverén található részletes termékinformációkhoz.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az e rendelet szerinti termékspecifikus követelmények hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztását és egyéb adatait olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerekkel kell mérni, amelyek figyelembe veszik az általánosan elismert legújabb mérési és számítási módszereket. A 
  belső piac működése érdekében uniós szinten harmonizált szabványokra van szükség
  . Közzétett szabványok hiányában a termékspecifikus követelmények alkalmazásakor a Bizottságnak az adott termékspecifikus követelményekkel kapcsolatban átmeneti mérési és számítási módszereket kell közzétennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ha az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétételre kerül egy ilyen szabványra való hivatkozás, a szabványnak való megfelelést az adott termékspecifikus követelményekkel kapcsolatos, e rendelet alapján elfogadott mérési módszereknek való megfelelésnek kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az e rendelet szerinti termékspecifikus követelmények hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztását és egyéb adatait olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerekkel kell mérni, amelyek figyelembe veszik az általánosan elismert legújabb mérési és számítási módszereket. A 
  belső piac működése érdekében uniós szinten harmonizált szabványokra van szükség
  . Közzétett szabványok hiányában a termékspecifikus követelmények alkalmazásakor a Bizottságnak az adott termékspecifikus követelményekkel kapcsolatban átmeneti mérési és számítási módszereket kell közzétennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ha az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétételre kerül egy ilyen szabványra való hivatkozás, a szabványnak való megfelelést az adott termékspecifikus követelményekkel kapcsolatos, e rendelet alapján elfogadott mérési módszereknek való megfelelésnek kell tekinteni.

| (19) | Az e rendelet szerinti termékspecifikus követelmények hatálya alá tartozó termékek
  abszolút
  energiafogyasztását és egyéb
  környezetvédelmi és teljesítményre vonatkozó
  adatait
  a harmonizált szabványokkal és módszerekkel összhangban és
  olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerekkel kell mérni, amelyek figyelembe veszik az általánosan elismert legújabb mérési és számítási módszereket.
  Ezeknek a módszereknek és a vizsgálati környezetnek a szállítók és a piacfelügyeleti hatóságok vonatkozásában egyaránt az adott termék általános fogyasztó által a való életben történő használatához a lehető legközelebb állónak, továbbá megbízhatónak kell lenniük ahhoz, hogy megakadályozhassák szándékos és nem szándékos módon történő kijátszásukat. Az energiahatékonysági osztály nem alapulhat kizárólag a leginkább energiahatékony beállításon vagy öko-üzemmódon, amennyiben az vélhetően nem tükrözi az átlagos fogyasztói magatartást. A tűréshatárokat és az opcionális vizsgálati paramétereket oly módon kell megállapítani, hogy azok ne vezessenek a hatékonyságnövekedés jelentős eltéréséhez, amely az adott termék energiahatékonysági osztályát esetleg módosíthatja. A vizsgált és bejelentett eredmények közötti megengedett eltéréseknek a statisztikai mérési bizonytalanságra kell korlátozódniuk
  . Közzétett szabványok hiányában a termékspecifikus követelmények alkalmazásakor a Bizottságnak az adott termékspecifikus követelményekkel kapcsolatban átmeneti mérési és számítási módszereket kell közzétennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ha az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétételre kerül egy ilyen szabványra való hivatkozás, a szabványnak való megfelelést az adott termékspecifikus követelményekkel kapcsolatos, e rendelet alapján elfogadott mérési módszereknek való megfelelésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelet szerinti termékspecifikus követelmények hatálya alá tartozó termékek
  abszolút
  energiafogyasztását és egyéb
  környezetvédelmi és teljesítményre vonatkozó
  adatait
  a harmonizált szabványokkal és módszerekkel összhangban és
  olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerekkel kell mérni, amelyek figyelembe veszik az általánosan elismert legújabb mérési és számítási módszereket.
  Ezeknek a módszereknek és a vizsgálati környezetnek a szállítók és a piacfelügyeleti hatóságok vonatkozásában egyaránt az adott termék általános fogyasztó által a való életben történő használatához a lehető legközelebb állónak, továbbá megbízhatónak kell lenniük ahhoz, hogy megakadályozhassák szándékos és nem szándékos módon történő kijátszásukat. Az energiahatékonysági osztály nem alapulhat kizárólag a leginkább energiahatékony beállításon vagy öko-üzemmódon, amennyiben az vélhetően nem tükrözi az átlagos fogyasztói magatartást. A tűréshatárokat és az opcionális vizsgálati paramétereket oly módon kell megállapítani, hogy azok ne vezessenek a hatékonyságnövekedés jelentős eltéréséhez, amely az adott termék energiahatékonysági osztályát esetleg módosíthatja. A vizsgált és bejelentett eredmények közötti megengedett eltéréseknek a statisztikai mérési bizonytalanságra kell korlátozódniuk
  . Közzétett szabványok hiányában a termékspecifikus követelmények alkalmazásakor a Bizottságnak az adott termékspecifikus követelményekkel kapcsolatban átmeneti mérési és számítási módszereket kell közzétennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ha az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétételre kerül egy ilyen szabványra való hivatkozás, a szabványnak való megfelelést az adott termékspecifikus követelményekkel kapcsolatos, e rendelet alapján elfogadott mérési módszereknek való megfelelésnek kell tekinteni.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A
  Bizottságnak munkatervet kell készítenie meghatározott termékek címkéinek felülvizsgálatára, amely magában foglalja az olyan további, energiával kapcsolatos termékek tájékoztató jellegű listáját is, amelyek tekintetében energiacímke vezethető be
  . A munkaterv végrehajtását az érintett termékcsoport műszaki, környezeti és gazdasági szempontú elemzésével kell kezdeni. Az elemzésnek ki kell térnie a kiegészítő információkra is, többek között a fogyasztóknak az energiával kapcsolatos termék teljesítményét (például abszolút energiafogyasztását, tartósságát vagy környezeti teljesítményét) érintő adatokról való tájékoztatásának lehetőségére és költségeire, összhangban a körforgásos gazdaság előmozdításának célkitűzésével. A kiegészítő információk célja, hogy javítsák a címke érthetőségét és hatásosságát, és
  a 
  vásárlót semmilyen módon nem befolyásolhatják hátrányosan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A
  Bizottságnak munkatervet kell készítenie meghatározott termékek címkéinek felülvizsgálatára, amely magában foglalja az olyan további, energiával kapcsolatos termékek tájékoztató jellegű listáját is, amelyek tekintetében energiacímke vezethető be
  . A munkaterv végrehajtását az érintett termékcsoport műszaki, környezeti és gazdasági szempontú elemzésével kell kezdeni. Az elemzésnek ki kell térnie a kiegészítő információkra is, többek között a fogyasztóknak az energiával kapcsolatos termék teljesítményét (például abszolút energiafogyasztását, tartósságát vagy környezeti teljesítményét) érintő adatokról való tájékoztatásának lehetőségére és költségeire, összhangban a körforgásos gazdaság előmozdításának célkitűzésével. A kiegészítő információk célja, hogy javítsák a címke érthetőségét és hatásosságát, és
  a 
  vásárlót semmilyen módon nem befolyásolhatják hátrányosan
  .

| (20) | E rendelet hatálya alapján a
  Bizottságnak
  hosszú távú
  munkatervet kell készítenie meghatározott termékek címkéinek felülvizsgálatára, amely magában foglalja az olyan további, energiával kapcsolatos termékek tájékoztató jellegű listáját is, amelyek tekintetében energiacímke vezethető be, és
  ezt a munkatervet rendszeresen frissítenie
  kell. A 
  Bizottságnak évente tájékoztatnia kell
  az
  Európai Parlamentet
  és a 
  Tanácsot
  a 
  munkaterv előrehaladásáról
  . |
| --- | --- |

(20)

E rendelet hatálya alapján a
  Bizottságnak
  hosszú távú
  munkatervet kell készítenie meghatározott termékek címkéinek felülvizsgálatára, amely magában foglalja az olyan további, energiával kapcsolatos termékek tájékoztató jellegű listáját is, amelyek tekintetében energiacímke vezethető be, és
  ezt a munkatervet rendszeresen frissítenie
  kell. A 
  Bizottságnak évente tájékoztatnia kell
  az
  Európai Parlamentet
  és a 
  Tanácsot
  a 
  munkaterv előrehaladásáról
  .

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A munkaterv végrehajtását az érintett termékcsoport műszaki, környezeti és gazdasági szempontú elemzésével kell kezdeni. Az elemzésnek figyelembe kell vennie a kiegészítő információkat is, ideértve a fogyasztóknak az energiával kapcsolatos termékmodell teljesítményét (például életciklus-költségét, javíthatóságát, összekapcsolhatóságát, újrahasznosítottanyag-tartalmát, tartósságát és környezeti teljesítményét vagy kombinált energiahatékonysági teljesítményindexét) érintő adatokról való pontos tájékoztatásának lehetőségét és költségeit, összhangban a körforgásos gazdaság előmozdításának célkitűzésével. E kiegészítő információk célja, hogy javítsák a címke érthetőségét és hatásosságát, a fogyasztók számára és a fogyasztót semmilyen módon nem befolyásolhatják hátrányosan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A munkaterv végrehajtását az érintett termékcsoport műszaki, környezeti és gazdasági szempontú elemzésével kell kezdeni. Az elemzésnek figyelembe kell vennie a kiegészítő információkat is, ideértve a fogyasztóknak az energiával kapcsolatos termékmodell teljesítményét (például életciklus-költségét, javíthatóságát, összekapcsolhatóságát, újrahasznosítottanyag-tartalmát, tartósságát és környezeti teljesítményét vagy kombinált energiahatékonysági teljesítményindexét) érintő adatokról való pontos tájékoztatásának lehetőségét és költségeit, összhangban a körforgásos gazdaság előmozdításának célkitűzésével. E kiegészítő információk célja, hogy javítsák a címke érthetőségét és hatásosságát, a fogyasztók számára és a fogyasztót semmilyen módon nem befolyásolhatják hátrányosan.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 és 2 bekezdések

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendelet meghatározza
  a termékek használat közbeni energia-
  és
  egyéb erőforrás-fogyasztása címkézés és szabványos termékismertető révén történő jelölésének, valamint az energiával
  kapcsolatos
  termékeket érintő kiegészítő információk megadásának keretét,
  lehetővé
  téve ezáltal
  a 
  vásárlók
  számára, hogy
  hatékonyabb
  termékeket
  választhassanak
  . | (1)   Ez a rendelet meghatározza
  az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó keretet,
  és
  az energiahatékonyságra, az abszolút energiafogyasztásra és egyéb környezeti és teljesítménnyel
  kapcsolatos
  tulajdonságokra vonatkozó címkével látja el őket.
  Lehetővé
  teszi
  a 
  fogyasztók
  számára, hogy
  energiafogyasztásuk csökkentése érdekében energiahatékonyabb
  termékeket
  válasszanak
  . |
| (2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre: | (2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre: |
| a) | használt termékek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a rendelet meghatározza
  a termékek használat közbeni energia-
  és
  egyéb erőforrás-fogyasztása címkézés és szabványos termékismertető révén történő jelölésének, valamint az energiával
  kapcsolatos
  termékeket érintő kiegészítő információk megadásának keretét,
  lehetővé
  téve ezáltal
  a 
  vásárlók
  számára, hogy
  hatékonyabb
  termékeket
  választhassanak
  .

(1)   Ez a rendelet meghatározza
  az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó keretet,
  és
  az energiahatékonyságra, az abszolút energiafogyasztásra és egyéb környezeti és teljesítménnyel
  kapcsolatos
  tulajdonságokra vonatkozó címkével látja el őket.
  Lehetővé
  teszi
  a 
  fogyasztók
  számára, hogy
  energiafogyasztásuk csökkentése érdekében energiahatékonyabb
  termékeket
  válasszanak
  .

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

a)

használt termékek;

| a) | használt termékek; |
| --- | --- |

a)

használt termékek;

| b) | személy- vagy áruszállítási eszközök
  , kivéve a helyhez kötött motorral meghajtott eszközöket
  . |
| --- | --- |

b)

személy- vagy áruszállítási eszközök
  , kivéve a helyhez kötött motorral meghajtott eszközöket
  .

| b) | személy- vagy áruszállítási eszközök. |
| --- | --- |

b)

személy- vagy áruszállítási eszközök.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | „gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely energiával kapcsolatos terméket gyárt, illetve ilyen terméket terveztet vagy gyártat, és az adott, energiával kapcsolatos terméket saját nevével vagy védjegyével ellátva értékesíti; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6.

„gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely energiával kapcsolatos terméket gyárt, illetve ilyen terméket terveztet vagy gyártat, és az adott, energiával kapcsolatos terméket saját nevével vagy védjegyével ellátva értékesíti;

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. | „kereskedő”: az a kiskereskedő vagy más személy, aki a vásárlóknak termékeket ad el, ad bérbe vagy ajánl lízingelésre, illetve mutat be; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9.

„kereskedő”: az a kiskereskedő vagy más személy, aki a vásárlóknak termékeket ad el, ad bérbe vagy ajánl lízingelésre, illetve mutat be;

| 9. | „kereskedő”: az a kiskereskedő vagy más
  természetes vagy jogi
  személy, aki a vásárlóknak termékeket ad el, ad bérbe vagy ajánl lízingelésre, illetve mutat be; |
| --- | --- |

9.

„kereskedő”: az a kiskereskedő vagy más
  természetes vagy jogi
  személy, aki a vásárlóknak termékeket ad el, ad bérbe vagy ajánl lízingelésre, illetve mutat be;

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. | „energiahatékonyság”: a teljesítményben, szolgáltatásban, termékben vagy energiában kifejezett eredmény és a befektetett energia hányadosa; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10a.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. | „energiával kapcsolatos termék”: minden olyan termék, amely használata során hatást gyakorol az energiafogyasztásra, és amelyet az Unióban forgalomba hoznak és használatba vesznek, beleértve az energiával kapcsolatos termékekbe beépítendő, forgalomba hozott és használatba vett alkatrészeket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11.

„energiával kapcsolatos termék”: minden olyan termék, amely használata során hatást gyakorol az energiafogyasztásra, és amelyet az Unióban forgalomba hoznak és használatba vesznek, beleértve az energiával kapcsolatos termékekbe beépítendő, forgalomba hozott és használatba vett alkatrészeket is;

| 11. | „energiával kapcsolatos termék”
  , a továbbiakban „termék”
  : minden olyan termék, amely használata során hatást gyakorol az energiafogyasztásra, és amelyet az Unióban forgalomba hoznak és használatba vesznek, beleértve az energiával kapcsolatos termékekbe
  beépítésre szánt
  ,
  a fogyasztók számára különálló alkatrészekként
  forgalomba hozott és használatba vett alkatrészeket is
  , amelyek energetikai és környezeti teljesítménye függetlenül értékelhető
  ; |
| --- | --- |

11.

„energiával kapcsolatos termék”
  , a továbbiakban „termék”
  : minden olyan termék, amely használata során hatást gyakorol az energiafogyasztásra, és amelyet az Unióban forgalomba hoznak és használatba vesznek, beleértve az energiával kapcsolatos termékekbe
  beépítésre szánt
  ,
  a fogyasztók számára különálló alkatrészekként
  forgalomba hozott és használatba vett alkatrészeket is
  , amelyek energetikai és környezeti teljesítménye függetlenül értékelhető
  ;

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. | „címke”: az ábécé betűit hét különböző színben (sötétzöldtől pirosig
  terjedő skálán
  ) alkalmazó, A-tól G-ig terjedő
  beosztást
  tartalmazó grafikus diagram
  az energiafogyasztás jelölésére
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13.

„címke”: az ábécé betűit hét különböző színben (sötétzöldtől pirosig
  terjedő skálán
  ) alkalmazó, A-tól G-ig terjedő
  beosztást
  tartalmazó grafikus diagram
  az energiafogyasztás jelölésére
  ;

| 13. | „címke”: az ábécé betűit hét különböző színben (sötétzöldtől pirosig) alkalmazó,
  kizárólag
   A-tól G-ig terjedő
  zárt skálát
  tartalmazó
  , nyomtatott vagy digitális
  grafikus diagram
  a fogyasztók energiahatékonyságról és energiafogyasztásról való tájékoztatására, ahol minden osztály jelentős energiamegtakarításnak felel meg
  ; |
| --- | --- |

13.

„címke”: az ábécé betűit hét különböző színben (sötétzöldtől pirosig) alkalmazó,
  kizárólag
   A-tól G-ig terjedő
  zárt skálát
  tartalmazó
  , nyomtatott vagy digitális
  grafikus diagram
  a fogyasztók energiahatékonyságról és energiafogyasztásról való tájékoztatására, ahol minden osztály jelentős energiamegtakarításnak felel meg
  ;

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. | „termékcsoport”: energiával kapcsolatos, azonos főfunkcióval rendelkező termékek csoportja; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13a.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17. | „termékismertető adatlap”: a termékre vonatkozó szabványos információs táblázat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

17.

„termékismertető adatlap”: a termékre vonatkozó szabványos információs táblázat;

| 17. | „termékismertető adatlap”: a termékre vonatkozó szabványos információs táblázat
  , nyomtatott vagy elektronikus formában
  ; |
| --- | --- |

17.

„termékismertető adatlap”: a termékre vonatkozó szabványos információs táblázat
  , nyomtatott vagy elektronikus formában
  ;

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. | „újrabeosztás”: az adott
  termék
  címkéjén feltüntetett energiaosztály eléréséhez szükséges követelmények
  rendszeres
  szigorítása
  , amely meglévő címkéknél bizonyos energiaosztályok törlésével is járhat
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

18.

„újrabeosztás”: az adott
  termék
  címkéjén feltüntetett energiaosztály eléréséhez szükséges követelmények
  rendszeres
  szigorítása
  , amely meglévő címkéknél bizonyos energiaosztályok törlésével is járhat
  ;

| 18. | „újrabeosztás”: az adott
  termékcsoport
  címkéjén feltüntetett energiaosztály eléréséhez szükséges követelmények szigorítása; |
| --- | --- |

18.

„újrabeosztás”: az adott
  termékcsoport
  címkéjén feltüntetett energiaosztály eléréséhez szükséges követelmények szigorítása;

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 19 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 19. | „új beosztású címke”: egy adott
  termékre
  vonatkozó címke, amelyet új beosztással láttak el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

19.

„új beosztású címke”: egy adott
  termékre
  vonatkozó címke, amelyet új beosztással láttak el;

| 19. | „új beosztású címke”: egy adott
  termékcsoportra
  vonatkozó címke, amelyet új beosztással láttak el
  , és amely világosan megkülönböztethető az újrabeosztás előtti címkéktől
  ; |
| --- | --- |

19.

„új beosztású címke”: egy adott
  termékcsoportra
  vonatkozó címke, amelyet új beosztással láttak el
  , és amely világosan megkülönböztethető az újrabeosztás előtti címkéktől
  ;

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 19 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 19a. | „intelligens berendezés”: olyan berendezés, amely fejlett információs és kommunikációs technológiákat, valamint standardizált referenciális ontológiát használ, és amely aktiválható úgy, hogy különféle külső ingerekre, például árinformációkra, vezeték nélküli eszközön vagy alkalmazásokon keresztül küldött közvezérlőjelekre, és/vagy lokális mérésekre válaszoljon, és hogy a hatékonyabb használat érdekében automatikusan változtassa meg az energiafogyasztási mintáit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

19a.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 20 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 20. | „kiegészítő információ”: az energiával kapcsolatos termék működési és
  környezeti
  teljesítményére vonatkozó
  információ (például a termék abszolút energiafogyasztása vagy tartóssága)
  , mely a piacfelügyeleti hatóságok által mérhető adatokon alapul,
  egyértelmű
  és a vásárló szempontjából nem befolyásolja jelentősen hátrányosan a címke egészének
  érthetőségét és
  hatásosságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

20.

„kiegészítő információ”: az energiával kapcsolatos termék működési és
  környezeti
  teljesítményére vonatkozó
  információ (például a termék abszolút energiafogyasztása vagy tartóssága)
  , mely a piacfelügyeleti hatóságok által mérhető adatokon alapul,
  egyértelmű
  és a vásárló szempontjából nem befolyásolja jelentősen hátrányosan a címke egészének
  érthetőségét és
  hatásosságát.

| 20. | „kiegészítő információ”: az energiával kapcsolatos termék működési
  , környezeti
  és
  erőforrás-hatékonysági
  teljesítményére vonatkozó
  , a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott bármely információ
  , mely a piacfelügyeleti hatóságok által mérhető
  és ellenőrizhető
  adatokon alapul,
  könnyen érthető
  és a vásárló szempontjából nem befolyásolja jelentősen hátrányosan a címke egészének hatásosságát. |
| --- | --- |

20.

„kiegészítő információ”: az energiával kapcsolatos termék működési
  , környezeti
  és
  erőforrás-hatékonysági
  teljesítményére vonatkozó
  , a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott bármely információ
  , mely a piacfelügyeleti hatóságok által mérhető
  és ellenőrizhető
  adatokon alapul,
  könnyen érthető
  és a vásárló szempontjából nem befolyásolja jelentősen hátrányosan a címke egészének hatásosságát.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 20 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20a. | „termékadatbázis”: az e rendelet és az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálya alá tartozó energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó adatok valamely rendszer vagy módszer szerint elrendezett, olyan nyilvános felülettel rendelkező, fogyasztó-orientált honlapként megszervezett gyűjteménye, ahol az adatokhoz elektronikus eszközökkel egyenként hozzá lehet férni, és egy elektronikus platformként strukturált, megfeleléssel kapcsolatos felület, amely támogatja a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok tevékenységét és pontosan meghatározott hozzáférhetőségi és biztonsági követelményekkel rendelkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

20a.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A szállítók
  teljesítik az alábbi kötelezettségeket
  : | (1)   A szállítók: |
| a) | gondoskodnak arról, hogy a forgalomba hozott termékek díjmentesen el
  legyenek
  látva
  az e rendelet és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktus szerinti,
  pontos adatokat tartalmazó címkékkel és termékismertető adatlapokkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A szállítók
  teljesítik az alábbi kötelezettségeket
  :

(1)   A szállítók:

a)

gondoskodnak arról, hogy a forgalomba hozott termékek díjmentesen el
  legyenek
  látva
  az e rendelet és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktus szerinti,
  pontos adatokat tartalmazó címkékkel és termékismertető adatlapokkal;

| a) | gondoskodnak arról, hogy a forgalomba hozott termékek
  mindegyike
  díjmentesen el
  legyen
  látva pontos adatokat tartalmazó
  nyomtatott
  címkékkel és termékismertető adatlapokkal; |
| --- | --- |

a)

gondoskodnak arról, hogy a forgalomba hozott termékek
  mindegyike
  díjmentesen el
  legyen
  látva pontos adatokat tartalmazó
  nyomtatott
  címkékkel és termékismertető adatlapokkal;

| b) | a kereskedők kérésére
  azonnal és
  díjmentesen rendelkezésre bocsátják a címkéket; |
| --- | --- |

b)

a kereskedők kérésére
  azonnal és
  díjmentesen rendelkezésre bocsátják a címkéket;

| b) | a kereskedők kérésére
  öt munkanapon belül,
  díjmentesen rendelkezésre bocsátják a címkéket
  és a termékismertető adatlapokat
  ; |
| --- | --- |

b)

a kereskedők kérésére
  öt munkanapon belül,
  díjmentesen rendelkezésre bocsátják a címkéket
  és a termékismertető adatlapokat
  ;

| ba) | a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott időpontot megelőző három hónapig a kereskedők rendelkezésére bocsátják mind az aktuális, mind az új beosztású címkéket és a termékismertető adatlapokat; |
| --- | --- |

ba)

a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott időpontot megelőző három hónapig a kereskedők rendelkezésére bocsátják mind az aktuális, mind az új beosztású címkéket és a termékismertető adatlapokat;

| c) | gondoskodnak arról, hogy a címkék és a termékismertető adatlapok pontos adatokat tartalmazzanak, és műszaki dokumentációt hoznak létre, amely alapján ez a pontosság ellenőrizhető; |
| --- | --- |

c)

gondoskodnak arról, hogy a címkék és a termékismertető adatlapok pontos adatokat tartalmazzanak, és műszaki dokumentációt hoznak létre, amely alapján ez a pontosság ellenőrizhető;

| c) | gondoskodnak arról, hogy a címkék és a termékismertető adatlapok pontos adatokat tartalmazzanak, és műszaki dokumentációt hoznak létre, amely alapján ez a pontosság ellenőrizhető; |
| --- | --- |

c)

gondoskodnak arról, hogy a címkék és a termékismertető adatlapok pontos adatokat tartalmazzanak, és műszaki dokumentációt hoznak létre, amely alapján ez a pontosság ellenőrizhető;

| d) | a termékmodell forgalomba hozatala előtt
  a 8.
  cikknek megfelelően
  létrehozott
  termékadatbázisba beviszik az I. mellékletben megadott információkat. |
| --- | --- |

d)

a termékmodell forgalomba hozatala előtt
  a 8.
  cikknek megfelelően
  létrehozott
  termékadatbázisba beviszik az I. mellékletben megadott információkat.

| d) | az I. mellékletben foglalt információkat beviszik a 8. cikk szerint létrehozott termékadatbázis nyilvános felületébe és megfeleléssel kapcsolatos felületébe: |
| --- | --- |

d)

az I. mellékletben foglalt információkat beviszik a 8. cikk szerint létrehozott termékadatbázis nyilvános felületébe és megfeleléssel kapcsolatos felületébe:

| | i. | valamennyi új modell esetében, a modell valamely egységének forgalomba hozatala előtt, |
| --- | --- | --- |

i.

valamennyi új modell esetében, a modell valamely egységének forgalomba hozatala előtt,

| | ii. | valamennyi 2014. január 1. után forgalomba hozott, továbbra is szállított modell esetében az adatbázis 16. cikk szerinti teljes körű működésének kezdetét követő 18 hónapon belül; |
| --- | --- | --- |

ii.

valamennyi 2014. január 1. után forgalomba hozott, továbbra is szállított modell esetében az adatbázis 16. cikk szerinti teljes körű működésének kezdetét követő 18 hónapon belül;

| da) | a termék utolsó egységének forgalomba hozatalát követően legalább 10 éven át a 8. cikk szerinti adatbázisban tartják a termékismertető adatlapokat és a műszaki dokumentációt; |
| --- | --- |

da)

a termék utolsó egységének forgalomba hozatalát követően legalább 10 éven át a 8. cikk szerinti adatbázisban tartják a termékismertető adatlapokat és a műszaki dokumentációt;

| db) | címkéket biztosítanak olyan termékcsoportok esetén, ahol a termék több részegységből vagy alkatrészből áll, amelyek energiahatékonysága ezen alkatrészek konkrét kombinációjától függ; |
| --- | --- |

db)

címkéket biztosítanak olyan termékcsoportok esetén, ahol a termék több részegységből vagy alkatrészből áll, amelyek energiahatékonysága ezen alkatrészek konkrét kombinációjától függ;

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A szállítók: |
| | a) | nem hozhatnak forgalomba olyan termékeket, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy a tesztelés során automatikusan a valós helyzettől eltérő teljesítményt nyújtsanak annak érdekében, hogy a termékbe beépített hardver vagy szoftver segítségével kedvezőbb szintet lehessen kimutatni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A szállítók:

a)

nem hozhatnak forgalomba olyan termékeket, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy a tesztelés során automatikusan a valós helyzettől eltérő teljesítményt nyújtsanak annak érdekében, hogy a termékbe beépített hardver vagy szoftver segítségével kedvezőbb szintet lehessen kimutatni;

| b) | a termék használatba vételét követően szoftverfrissítések révén nem vezethetnek be az energiahatékonyságot jelölő eredeti címkének a vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott paraméterei romlását eredményező változtatásokat. |
| --- | --- |

b)

a termék használatba vételét követően szoftverfrissítések révén nem vezethetnek be az energiahatékonyságot jelölő eredeti címkének a vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott paraméterei romlását eredményező változtatásokat.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kereskedők
  teljesítik az alábbi kötelezettségeket
  : | (2)   A kereskedők
  kötelesek
  : |
| a) | a szállító által rendelkezésre bocsátott vagy más módon hozzáférhetővé tett címkéket a felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálya alá eső termékkel összefüggésben látható módon bemutatják
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A kereskedők
  teljesítik az alábbi kötelezettségeket
  :

(2)   A kereskedők
  kötelesek
  :

a)

a szállító által rendelkezésre bocsátott vagy más módon hozzáférhetővé tett címkéket a felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálya alá eső termékkel összefüggésben látható módon bemutatják
  ;

| a) | amennyiben a terméket értékesítik, többek között az interneten, jól látható és feltűnő módon bemutatni a címkét a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottak szerint
  ; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a terméket értékesítik, többek között az interneten, jól látható és feltűnő módon bemutatni a címkét a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottak szerint
  ;

| aa) | a meglévő címkéket a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott időpontot követő három héten belül az üzletekben és az interneten is lecserélik az új beosztású címkékre; |
| --- | --- |

aa)

a meglévő címkéket a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott időpontot követő három héten belül az üzletekben és az interneten is lecserélik az új beosztású címkékre;

| b) | amennyiben nem rendelkeznek címkével vagy új beosztású címkével: |
| --- | --- |

b)

amennyiben nem rendelkeznek címkével vagy új beosztású címkével:

| b) | amennyiben nem rendelkeznek címkével vagy új beosztású címkével
  , a szállítótól címkét vagy új beosztású címkét kérnek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben nem rendelkeznek címkével vagy új beosztású címkével
  , a szállítótól címkét vagy új beosztású címkét kérnek;

| | i. | a szállítótól címkét vagy új beosztású címkét kérnek; |
| --- | --- | --- |

i.

a szállítótól címkét vagy új beosztású címkét kérnek;

| | ii. | kinyomtatják a címkét a 8. cikknek megfelelően létrehozott termékadatbázisból, ha az adott termék esetében ilyen lehetőség rendelkezésre áll; vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

kinyomtatják a címkét a 8. cikknek megfelelően létrehozott termékadatbázisból, ha az adott termék esetében ilyen lehetőség rendelkezésre áll; vagy

| | iii. | kinyomtatják a címkét vagy az új beosztású címkét a szállító honlapjáról, ha az adott termék esetében van ilyen lehetőség; |
| --- | --- | --- |

iii.

kinyomtatják a címkét vagy az új beosztású címkét a szállító honlapjáról, ha az adott termék esetében van ilyen lehetőség;

| c) | a vásárló számára hozzáférhetővé teszik a termékismertető adatlapot. |
| --- | --- |

c)

a vásárló számára hozzáférhetővé teszik a termékismertető adatlapot.

| c) | kérésre
  a vásárló számára hozzáférhetővé teszik a termékismertető adatlapot
  , többek között nyomtatott formában is
  . |
| --- | --- |

c)

kérésre
  a vásárló számára hozzáférhetővé teszik a termékismertető adatlapot
  , többek között nyomtatott formában is
  .

Módosítás 35 és 86

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A szállítók és a kereskedők
  teljesítik az alábbi kötelezettségeket
  : | (3)   A szállítók és a kereskedők: |
| a) | egy adott termékmodell hirdetéseiben vagy műszaki promóciós anyagaiban utalást tesznek a termék energiahatékonysági osztályára a vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A szállítók és a kereskedők
  teljesítik az alábbi kötelezettségeket
  :

(3)   A szállítók és a kereskedők:

a)

egy adott termékmodell hirdetéseiben vagy műszaki promóciós anyagaiban utalást tesznek a termék energiahatékonysági osztályára a vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak megfelelően;

| a) | egy adott termékmodell
  vizuális
  hirdetéseiben vagy műszaki promóciós anyagaiban utalást tesznek a termék energiahatékonysági osztályára a vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

egy adott termékmodell
  vizuális
  hirdetéseiben vagy műszaki promóciós anyagaiban utalást tesznek a termék energiahatékonysági osztályára a vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak megfelelően;

| b) | együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal és
  saját kezdeményezésükre vagy a piacfelügyeleti hatóságok kérésére
  azonnali intézkedéseket hoznak
  az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott követelmények
  nem
  teljesítésével
  kapcsolatos
  , felelősségi körükbe tartozó bármilyen jogsértés orvoslására
  ; |
| --- | --- |

b)

együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal és
  saját kezdeményezésükre vagy a piacfelügyeleti hatóságok kérésére
  azonnali intézkedéseket hoznak
  az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott követelmények
  nem
  teljesítésével
  kapcsolatos
  , felelősségi körükbe tartozó bármilyen jogsértés orvoslására
  ;

| b) | együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal és azonnali intézkedéseket hoznak
  a
  nem
  teljesítéssel
  kapcsolatos
  bármilyen jogsértés orvoslására az 5. cikk szerint
  ; |
| --- | --- |

b)

együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal és azonnali intézkedéseket hoznak
  a
  nem
  teljesítéssel
  kapcsolatos
  bármilyen jogsértés orvoslására az 5. cikk szerint
  ;

| c) | az e rendelet hatálya alá tartozó
  termékekkel kapcsolatban nem bocsátanak rendelkezésre vagy mutatnak be az e rendelet és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok követelményeinek meg nem felelő egyéb címkét
  ,
  jelzést
  ,
  szimbólumot
  vagy
  feliratot, ha ez félrevezetheti vagy megtévesztheti a vásárlókat
  a használat közbeni energia- vagy egyéb erőforrás-fogyasztás tekintetében; |
| --- | --- |

c)

az e rendelet hatálya alá tartozó
  termékekkel kapcsolatban nem bocsátanak rendelkezésre vagy mutatnak be az e rendelet és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok követelményeinek meg nem felelő egyéb címkét
  ,
  jelzést
  ,
  szimbólumot
  vagy
  feliratot, ha ez félrevezetheti vagy megtévesztheti a vásárlókat
  a használat közbeni energia- vagy egyéb erőforrás-fogyasztás tekintetében;

| c) | az e rendelet hatálya alá tartozó
  termékek esetében tartózkodnak attól, hogy félrevezető, megtévesztő vagy utánzatot megtestesítő címkéket
  ,
  jelzéseket
  ,
  szimbólumokat
  vagy
  feliratokat használjanak
  a használat közbeni energia- vagy egyéb erőforrás-fogyasztás tekintetében; |
| --- | --- |

c)

az e rendelet hatálya alá tartozó
  termékek esetében tartózkodnak attól, hogy félrevezető, megtévesztő vagy utánzatot megtestesítő címkéket
  ,
  jelzéseket
  ,
  szimbólumokat
  vagy
  feliratokat használjanak
  a használat közbeni energia- vagy egyéb erőforrás-fogyasztás tekintetében;

| d) | az e rendelet hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében nem bocsátanak rendelkezésre vagy mutatnak be olyan címkéket, amelyek az e rendeletben meghatározott címkék utánzatai. |
| --- | --- |

d)

az e rendelet hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében nem bocsátanak rendelkezésre vagy mutatnak be olyan címkéket, amelyek az e rendeletben meghatározott címkék utánzatai.

| d) | az e rendelet hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében nem bocsátanak rendelkezésre vagy mutatnak be olyan címkéket, amelyek az e rendeletben meghatározott címkék utánzatai. |
| --- | --- |

d)

az e rendelet hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében nem bocsátanak rendelkezésre vagy mutatnak be olyan címkéket, amelyek az e rendeletben meghatározott címkék utánzatai.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az (1)–(3) bekezdésben a címkékre vonatkozóan meghatározott általános követelmények egyaránt alkalmazandók a meglévő, az új és az új beosztású címkékre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Az (1)–(3) bekezdésben a címkékre vonatkozóan meghatározott általános követelmények egyaránt alkalmazandók a meglévő, az új és az új beosztású címkékre.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok nem
  tiltják meg, nem korlátozzák és nem akadályozzák az e rendeletnek és az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelő
  ,
  energiával kapcsolatos termékek forgalomba hozatalát vagy használatbavételét saját területükön
  . | (1)   A tagállamok nem
  akadályozhatják a területükön olyan termékek forgalomba hozását vagy üzembe helyezését
  ,
  amelyek megfelelnek e rendeletnek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok nem
  tiltják meg, nem korlátozzák és nem akadályozzák az e rendeletnek és az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelő
  ,
  energiával kapcsolatos termékek forgalomba hozatalát vagy használatbavételét saját területükön
  .

(1)   A tagállamok nem
  akadályozhatják a területükön olyan termékek forgalomba hozását vagy üzembe helyezését
  ,
  amelyek megfelelnek e rendeletnek
  .

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a szállítók és a kereskedők teljesítsék e rendeletben
  és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban
  előírt kötelezettségeket és követelményeket. | (2)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a szállítók és a kereskedők teljesítsék az e rendeletben előírt kötelezettségeket és követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a szállítók és a kereskedők teljesítsék e rendeletben
  és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban
  előírt kötelezettségeket és követelményeket.

(2)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a szállítók és a kereskedők teljesítsék az e rendeletben előírt kötelezettségeket és követelményeket.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha a tagállamok ösztönzőket nyújtanak valamely, e rendelet hatálya alá tartozó és egy felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott
  , energiával kapcsolatos
  termék tekintetében, az ösztönzőknek az alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott legmagasabb energiahatékonysági osztály elérésére kell irányulniuk. | (3)   Ha a tagállamok ösztönzőket nyújtanak valamely, e rendelet hatálya alá tartozó és egy felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott termék tekintetében,
  ezeknek
  az ösztönzőknek az alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott
  két
  legmagasabb
  , termékeket tartalmazó
  energiahatékonysági osztály elérésére kell irányulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Ha a tagállamok ösztönzőket nyújtanak valamely, e rendelet hatálya alá tartozó és egy felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott
  , energiával kapcsolatos
  termék tekintetében, az ösztönzőknek az alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott legmagasabb energiahatékonysági osztály elérésére kell irányulniuk.

(3)   Ha a tagállamok ösztönzőket nyújtanak valamely, e rendelet hatálya alá tartozó és egy felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott termék tekintetében,
  ezeknek
  az ösztönzőknek az alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott
  két
  legmagasabb
  , termékeket tartalmazó
  energiahatékonysági osztály elérésére kell irányulniuk.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok
  – adott esetben a kereskedőkkel együttműködésben –
  gondoskodnak arról, hogy a címkék
  , köztük az új beosztású címkék, és a termékismertető adatlapok bevezetését
  oktatási és promóciós tájékoztató
  kampányok kísérjék, amelyek célja az energiahatékonyság és a vásárlók általi felelősségteljesebb energiafelhasználás előmozdítása
  . | (4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a címkék
  bevezetésére és újrabeosztására az energiahatékonyságot jelölő címkézésről szóló
  oktatási és promóciós tájékoztató
  kampányokkal együtt kerüljön sor
  . |
| | A Bizottság koordinálja ezeket a kampányokat, támogatva a szállítók és a kereskedők közötti szoros együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A tagállamok
  – adott esetben a kereskedőkkel együttműködésben –
  gondoskodnak arról, hogy a címkék
  , köztük az új beosztású címkék, és a termékismertető adatlapok bevezetését
  oktatási és promóciós tájékoztató
  kampányok kísérjék, amelyek célja az energiahatékonyság és a vásárlók általi felelősségteljesebb energiafelhasználás előmozdítása
  .

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a címkék
  bevezetésére és újrabeosztására az energiahatékonyságot jelölő címkézésről szóló
  oktatási és promóciós tájékoztató
  kampányokkal együtt kerüljön sor
  .

A Bizottság koordinálja ezeket a kampányokat, támogatva a szállítók és a kereskedők közötti szoros együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok megállapítják
  e rendelet és
  az e rendelet
  alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra és végrehajtási mechanizmusokra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok érvényesítése érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok ezekről a rendelkezésekről az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig tájékoztatják a Bizottságot, és a szóban forgó rendelkezések minden későbbi módosítását is haladéktalanul bejelentik. | (5)   A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra és végrehajtási mechanizmusokra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok érvényesítése érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük
  , valamint arányosaknak a meg nem felelésből adódó gazdasági előnyökkel
  . A tagállamok ezekről a rendelkezésekről az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig tájékoztatják a Bizottságot, és a szóban forgó rendelkezések minden későbbi módosítását is haladéktalanul bejelentik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A tagállamok megállapítják
  e rendelet és
  az e rendelet
  alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra és végrehajtási mechanizmusokra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok érvényesítése érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok ezekről a rendelkezésekről az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig tájékoztatják a Bizottságot, és a szóban forgó rendelkezések minden későbbi módosítását is haladéktalanul bejelentik.

(5)   A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra és végrehajtási mechanizmusokra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok érvényesítése érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük
  , valamint arányosaknak a meg nem felelésből adódó gazdasági előnyökkel
  . A tagállamok ezekről a rendelkezésekről az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig tájékoztatják a Bizottságot, és a szóban forgó rendelkezések minden későbbi módosítását is haladéktalanul bejelentik.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság
  támogatja
  a piacfelügyeletért vagy
  a külső határokon történő ellenőrzésekért
  felelős nemzeti hatóságok közötti, illetve az
  említett
  hatóságok és a Bizottság közötti együttműködést és információcserét
  a
  termékek energiahatékonyságot jelölő címkézésének piacfelügyelete terén. | (2)   A Bizottság
  ösztönzi és koordinálja
  a piacfelügyeletért vagy
  az ilyen termékek uniós piacon való forgalomba hozataláért
  felelős nemzeti hatóságok közötti, illetve az
  e
  hatóságok és a Bizottság közötti együttműködést és információcserét
  az e rendelet hatálya alá tartozó
  termékek energiahatékonyságot jelölő címkézésének piacfelügyelete terén
  , a környezettudatos tervezéssel és az energiacímkézéssel kapcsolatos közigazgatási együttműködési (ADCO) szakértői csoport megerősítése révén
  . |
| | Ilyen információcseréket akkor is le kell folytatni, amikor a vizsgálati eredmények azt jelzik, hogy a gyártó megfelel a vonatkozó jogszabálynak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság
  támogatja
  a piacfelügyeletért vagy
  a külső határokon történő ellenőrzésekért
  felelős nemzeti hatóságok közötti, illetve az
  említett
  hatóságok és a Bizottság közötti együttműködést és információcserét
  a
  termékek energiahatékonyságot jelölő címkézésének piacfelügyelete terén.

(2)   A Bizottság
  ösztönzi és koordinálja
  a piacfelügyeletért vagy
  az ilyen termékek uniós piacon való forgalomba hozataláért
  felelős nemzeti hatóságok közötti, illetve az
  e
  hatóságok és a Bizottság közötti együttműködést és információcserét
  az e rendelet hatálya alá tartozó
  termékek energiahatékonyságot jelölő címkézésének piacfelügyelete terén
  , a környezettudatos tervezéssel és az energiacímkézéssel kapcsolatos közigazgatási együttműködési (ADCO) szakértői csoport megerősítése révén
  .

Ilyen információcseréket akkor is le kell folytatni, amikor a vizsgálati eredmények azt jelzik, hogy a gyártó megfelel a vonatkozó jogszabálynak.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  2018. január 1-jéig a tagállamok e rendelet követelményeinek betartása érdekében piacfelügyeleti tervet hoznak létre és hajtanak végre. A tagállamok legalább háromévente felülvizsgálják a piacfelügyeleti terveiket. |
| | 2020. január 1-jéig és azt követően éves rendszerességgel a tagállamok piacfelügyeleti jelentést készítenek, amelyben értékelik az e rendelettel és a 2009/125/EK irányelvvel kapcsolatos megfelelési trendeket. |
| | A tagállamok minden nemzeti piacfelügyeleti hatóság számára kötelezővé teszik a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszer (ICSMS) használatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  2018. január 1-jéig a tagállamok e rendelet követelményeinek betartása érdekében piacfelügyeleti tervet hoznak létre és hajtanak végre. A tagállamok legalább háromévente felülvizsgálják a piacfelügyeleti terveiket.

2020. január 1-jéig és azt követően éves rendszerességgel a tagállamok piacfelügyeleti jelentést készítenek, amelyben értékelik az e rendelettel és a 2009/125/EK irányelvvel kapcsolatos megfelelési trendeket.

A tagállamok minden nemzeti piacfelügyeleti hatóság számára kötelezővé teszik a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszer (ICSMS) használatát.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A nemzeti piacfelügyeleti hatóságok fizikai termékvizsgálatokat folytatnak, amelyek az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előírtakkal összhangban legalább egy termékcsoportra kiterjednek. |
| | A piacfelügyeleti hatóságok a 8. cikk értelmében létrehozott termékadatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületén keresztül tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot a tervezett és elvégzett fizikai termékvizsgálatokról. |
| | Ennek során a 9. cikk értelmében megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek a használat valós körülményeit hivatottak szimulálni, és kizárják a vizsgálati eredmények szándékos vagy nem szándékos manipulálását vagy módosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  A nemzeti piacfelügyeleti hatóságok fizikai termékvizsgálatokat folytatnak, amelyek az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előírtakkal összhangban legalább egy termékcsoportra kiterjednek.

A piacfelügyeleti hatóságok a 8. cikk értelmében létrehozott termékadatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületén keresztül tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot a tervezett és elvégzett fizikai termékvizsgálatokról.

Ennek során a 9. cikk értelmében megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek a használat valós körülményeit hivatottak szimulálni, és kizárják a vizsgálati eredmények szándékos vagy nem szándékos manipulálását vagy módosítását.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  A piacfelügyeleti hatóságok e rendelet megsértése esetén jogosultak megtéríttetni a fizikai termékvizsgálat költségeit a szállítóval. |
| | A Bizottság – közvetlenül vagy harmadik félen keresztül – függetlenül ellenőrizheti a megfelelőséget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2c)
     
  A piacfelügyeleti hatóságok e rendelet megsértése esetén jogosultak megtéríttetni a fizikai termékvizsgálat költségeit a szállítóval.

A Bizottság – közvetlenül vagy harmadik félen keresztül – függetlenül ellenőrizheti a megfelelőséget.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha egy tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy valamely, e rendelet hatálya alá tartozó
  , energiával kapcsolatos
  termék kockázatot jelent a közérdek védelmének e rendelet hatálya alá tartozó szempontjai tekintetében, értékelést kell végezniük az érintett
  , energiával kapcsolatos termékek
  vonatkozásában, mégpedig az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusaiban
  meghatározott valamennyi követelmény tekintetében. A szállító
  ezzel összefüggésben
  szükség szerint együttműködhet a piacfelügyeleti hatóságokkal. | (1)   Ha egy tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy valamely, e rendelet hatálya alá tartozó termék kockázatot jelent a közérdek védelmének e rendelet hatálya alá tartozó szempontjai tekintetében,
  haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot és
  értékelést kell végezniük az érintett
  termékmodellek
  vonatkozásában, mégpedig az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokban
  meghatározott valamennyi követelmény tekintetében,
  továbbá fel kell mérniük, hogy tanácsos-e kiterjeszteni az értékelést más termékmodellekre is.
   A szállító szükség szerint együttműködhet a piacfelügyeleti hatóságokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ha egy tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy valamely, e rendelet hatálya alá tartozó
  , energiával kapcsolatos
  termék kockázatot jelent a közérdek védelmének e rendelet hatálya alá tartozó szempontjai tekintetében, értékelést kell végezniük az érintett
  , energiával kapcsolatos termékek
  vonatkozásában, mégpedig az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusaiban
  meghatározott valamennyi követelmény tekintetében. A szállító
  ezzel összefüggésben
  szükség szerint együttműködhet a piacfelügyeleti hatóságokkal.

(1)   Ha egy tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy valamely, e rendelet hatálya alá tartozó termék kockázatot jelent a közérdek védelmének e rendelet hatálya alá tartozó szempontjai tekintetében,
  haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot és
  értékelést kell végezniük az érintett
  termékmodellek
  vonatkozásában, mégpedig az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokban
  meghatározott valamennyi követelmény tekintetében,
  továbbá fel kell mérniük, hogy tanácsos-e kiterjeszteni az értékelést más termékmodellekre is.
   A szállító szükség szerint együttműködhet a piacfelügyeleti hatóságokkal.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy valamely
  energiával kapcsolatos termék
  nem felel meg az e rendeletben
  és az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban
  megállapított követelményeknek,
  haladéktalanul
  felszólítják a szállítót az ahhoz szükséges kiigazító intézkedés megtételére, hogy
  az energiával kapcsolatos termék
  megfeleljen az említett követelményeknek,
  vagy – az előírásuktól függően – kivonják az energiával kapcsolatos terméket
  a forgalomból
  vagy visszahívják a terméket
  a kockázat jellegével arányos ésszerű időn belül. Az e bekezdésben említett intézkedésekre a 765/2008/EK rendelet 21. cikke alkalmazandó. | (2)   Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy valamely
  termékmodell
  nem felel meg az e rendeletben megállapított követelményeknek, felszólítják a szállítót az ahhoz szükséges kiigazító intézkedés megtételére, hogy
  a termékmodell haladéktalanul
  megfeleljen az említett követelményeknek,
  és előírhatják a termékmodell
  forgalomból
  való kivonását vagy a már használatba vett egységek visszahívását
  a kockázat jellegével arányos ésszerű időn belül,
  kiterjesztve ezeket az intézkedéseket a piacon fellelhető egyenértékű modellekre is
  . Az e bekezdésben említett intézkedésekre a 765/2008/EK rendelet 21. cikke alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy valamely
  energiával kapcsolatos termék
  nem felel meg az e rendeletben
  és az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban
  megállapított követelményeknek,
  haladéktalanul
  felszólítják a szállítót az ahhoz szükséges kiigazító intézkedés megtételére, hogy
  az energiával kapcsolatos termék
  megfeleljen az említett követelményeknek,
  vagy – az előírásuktól függően – kivonják az energiával kapcsolatos terméket
  a forgalomból
  vagy visszahívják a terméket
  a kockázat jellegével arányos ésszerű időn belül. Az e bekezdésben említett intézkedésekre a 765/2008/EK rendelet 21. cikke alkalmazandó.

(2)   Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy valamely
  termékmodell
  nem felel meg az e rendeletben megállapított követelményeknek, felszólítják a szállítót az ahhoz szükséges kiigazító intézkedés megtételére, hogy
  a termékmodell haladéktalanul
  megfeleljen az említett követelményeknek,
  és előírhatják a termékmodell
  forgalomból
  való kivonását vagy a már használatba vett egységek visszahívását
  a kockázat jellegével arányos ésszerű időn belül,
  kiterjesztve ezeket az intézkedéseket a piacon fellelhető egyenértékű modellekre is
  . Az e bekezdésben említett intézkedésekre a 765/2008/EK rendelet 21. cikke alkalmazandó.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Amennyiben
  a piacfelügyeleti hatóságok
  úgy ítélik meg, hogy a megfelelés hiánya nem korlátozódik az ország területére, akkor
  tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés eredményeiről és
  azokról az
  intézkedésekről, amelyek meghozatalára felszólították a szállítót. | (3)   A piacfelügyeleti hatóságok
  az ICSMS-en keresztül
  tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés eredményeiről és
  bármely olyan
  intézkedésekről, amelyek meghozatalára
  a (2) bekezdés értelmében
  felszólították a szállítót. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   
  Amennyiben
  a piacfelügyeleti hatóságok
  úgy ítélik meg, hogy a megfelelés hiánya nem korlátozódik az ország területére, akkor
  tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés eredményeiről és
  azokról az
  intézkedésekről, amelyek meghozatalára felszólították a szállítót.

(3)   A piacfelügyeleti hatóságok
  az ICSMS-en keresztül
  tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés eredményeiről és
  bármely olyan
  intézkedésekről, amelyek meghozatalára
  a (2) bekezdés értelmében
  felszólították a szállítót.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A szállító gondoskodik
  minden megfelelő kiigazító intézkedés
  meghozataláról az uniós piacon általa forgalmazott, valamennyi szóban forgó,
  energiával kapcsolatos termék
  tekintetében. | (4)   A szállító gondoskodik
  a (2) bekezdéssel összhangban előírt korlátozó intézkedések
  meghozataláról az uniós piacon általa forgalmazott, valamennyi szóban forgó
  termékmodell
  tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A szállító gondoskodik
  minden megfelelő kiigazító intézkedés
  meghozataláról az uniós piacon általa forgalmazott, valamennyi szóban forgó,
  energiával kapcsolatos termék
  tekintetében.

(4)   A szállító gondoskodik
  a (2) bekezdéssel összhangban előírt korlátozó intézkedések
  meghozataláról az uniós piacon általa forgalmazott, valamennyi szóban forgó
  termékmodell
  tekintetében.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Amennyiben a szállító nem
  teszi meg
  a 
  megfelelő
  kiigazító intézkedéseket a (2) bekezdésben említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést
  az energiával kapcsolatos termék
  nemzeti piacon történő forgalmazásának megtiltására vagy korlátozására, illetve a forgalomból való kivonására vagy visszahívására. A piacfelügyeleti hatóságok
  ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják
  a Bizottságot és a többi tagállamot. | (5)   Amennyiben a szállító nem
  hajtja végre
  a kiigazító intézkedéseket a (2) bekezdésben említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést
  a termékmodell
  nemzeti piacon történő forgalmazásának megtiltására vagy korlátozására, illetve a forgalomból való kivonására vagy visszahívására. A piacfelügyeleti hatóságok
  azonnal értesítik
  a Bizottságot és a többi tagállamot
  ezekről az intézkedésekről
  ,
  és feltöltik az információt a 8. cikk értelmében létrehozott termékadatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Amennyiben a szállító nem
  teszi meg
  a 
  megfelelő
  kiigazító intézkedéseket a (2) bekezdésben említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést
  az energiával kapcsolatos termék
  nemzeti piacon történő forgalmazásának megtiltására vagy korlátozására, illetve a forgalomból való kivonására vagy visszahívására. A piacfelügyeleti hatóságok
  ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják
  a Bizottságot és a többi tagállamot.

(5)   Amennyiben a szállító nem
  hajtja végre
  a kiigazító intézkedéseket a (2) bekezdésben említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést
  a termékmodell
  nemzeti piacon történő forgalmazásának megtiltására vagy korlátozására, illetve a forgalomból való kivonására vagy visszahívására. A piacfelügyeleti hatóságok
  azonnal értesítik
  a Bizottságot és a többi tagállamot
  ezekről az intézkedésekről
  ,
  és feltöltik az információt a 8. cikk értelmében létrehozott termékadatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületére.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az (5) bekezdés szerinti tájékoztatás során meg kell adni az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő,
  energiával kapcsolatos
  termék azonosításához szükséges adatokat,
  az energiával kapcsolatos termék
  származási helyét, a megfelelés állítólagos hiányának és a felmerülő kockázatnak a jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint a szállító által felhozott érveket. A piacfelügyeleti hatóságoknak meg kell adniuk különösen, hogy
  az energiával kapcsolatos termék
  a közérdek védelmének e rendelet hatálya alá tartozó szempontjaival kapcsolatos követelményeinek be nem tartása miatt, vagy a megfelelőség vélelmezését megalapozó, a 9. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai miatt nem felel meg az előírt követelményeknek. | (6)   Az (5) bekezdés szerinti
  értesítés
  során meg kell adni az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő termék azonosításához szükséges adatokat, származási helyét, a megfelelés állítólagos hiányának és a felmerülő kockázatnak a jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint a szállító vagy a kereskedő által felhozott érveket. A piacfelügyeleti hatóságoknak mindenekelőtt jelezniük kell, hogy
  a termékmodell
  a közérdek védelmének e rendelet hatálya alá tartozó szempontjaival kapcsolatos követelmények be nem tartása miatt, vagy a megfelelőség vélelmezését megalapozó, a 9. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai miatt nem felel meg az előírt követelményeknek.
  Ebben az esetben a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkében előírt eljárást alkalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   Az (5) bekezdés szerinti tájékoztatás során meg kell adni az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő,
  energiával kapcsolatos
  termék azonosításához szükséges adatokat,
  az energiával kapcsolatos termék
  származási helyét, a megfelelés állítólagos hiányának és a felmerülő kockázatnak a jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint a szállító által felhozott érveket. A piacfelügyeleti hatóságoknak meg kell adniuk különösen, hogy
  az energiával kapcsolatos termék
  a közérdek védelmének e rendelet hatálya alá tartozó szempontjaival kapcsolatos követelményeinek be nem tartása miatt, vagy a megfelelőség vélelmezését megalapozó, a 9. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai miatt nem felel meg az előírt követelményeknek.

(6)   Az (5) bekezdés szerinti
  értesítés
  során meg kell adni az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő termék azonosításához szükséges adatokat, származási helyét, a megfelelés állítólagos hiányának és a felmerülő kockázatnak a jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint a szállító vagy a kereskedő által felhozott érveket. A piacfelügyeleti hatóságoknak mindenekelőtt jelezniük kell, hogy
  a termékmodell
  a közérdek védelmének e rendelet hatálya alá tartozó szempontjaival kapcsolatos követelmények be nem tartása miatt, vagy a megfelelőség vélelmezését megalapozó, a 9. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai miatt nem felel meg az előírt követelményeknek.
  Ebben az esetben a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkében előírt eljárást alkalmazza.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Az eljárást kezdeményező tagállamtól eltérő tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az elfogadott intézkedésekről és azokról a kiegészítő információkról, amelyek az előírásoknak
  az energiával kapcsolatos termék
  tekintetében történő megsértéséről a rendelkezésükre állnak, valamint – amennyiben nem értenek egyet a bejelentett nemzeti intézkedéssel – a kifogásaikról. | (7)   Az eljárást kezdeményező tagállamtól eltérő tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az elfogadott intézkedésekről és azokról a kiegészítő információkról, amelyek az előírásoknak
  az érintett termékmodell meg nem feleléséről
  a rendelkezésükre állnak, valamint – amennyiben nem értenek egyet a bejelentett nemzeti intézkedéssel – a kifogásaikról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)   Az eljárást kezdeményező tagállamtól eltérő tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az elfogadott intézkedésekről és azokról a kiegészítő információkról, amelyek az előírásoknak
  az energiával kapcsolatos termék
  tekintetében történő megsértéséről a rendelkezésükre állnak, valamint – amennyiben nem értenek egyet a bejelentett nemzeti intézkedéssel – a kifogásaikról.

(7)   Az eljárást kezdeményező tagállamtól eltérő tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az elfogadott intézkedésekről és azokról a kiegészítő információkról, amelyek az előírásoknak
  az érintett termékmodell meg nem feleléséről
  a rendelkezésükre állnak, valamint – amennyiben nem értenek egyet a bejelentett nemzeti intézkedéssel – a kifogásaikról.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Amennyiben az egyik tagállam által hozott átmeneti intézkedéssel szemben az (5) bekezdés szerinti
  tájékoztatás kézhezvételétől
  számított
  60 napon
  belül sem valamely tagállam, sem a Bizottság nem emel kifogást, az intézkedés megalapozottnak tekintendő. | (8)   Amennyiben az egyik tagállam által hozott átmeneti intézkedéssel szemben az (5)
  bekezdésben említett értesítéstől
  számított
  4 héten
  belül sem valamely tagállam, sem a Bizottság nem emel kifogást, az intézkedés megalapozottnak tekintendő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)   Amennyiben az egyik tagállam által hozott átmeneti intézkedéssel szemben az (5) bekezdés szerinti
  tájékoztatás kézhezvételétől
  számított
  60 napon
  belül sem valamely tagállam, sem a Bizottság nem emel kifogást, az intézkedés megalapozottnak tekintendő.

(8)   Amennyiben az egyik tagállam által hozott átmeneti intézkedéssel szemben az (5)
  bekezdésben említett értesítéstől
  számított
  4 héten
  belül sem valamely tagállam, sem a Bizottság nem emel kifogást, az intézkedés megalapozottnak tekintendő.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   A tagállamok gondoskodnak
  az energiával kapcsolatos termékkel
  kapcsolatban a 
  megfelelő
  korlátozó intézkedések haladéktalan meghozataláról,
  így például az energiával kapcsolatos termék piacaikról való kivonásáról. | (9)   A tagállamok gondoskodnak
  az érintett termékmodellel
  kapcsolatban a 
  saját nemzeti helyzetükkel arányban álló, párhuzamos
  korlátozó intézkedések haladéktalan meghozataláról,
  és erről tájékoztatják a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)   A tagállamok gondoskodnak
  az energiával kapcsolatos termékkel
  kapcsolatban a 
  megfelelő
  korlátozó intézkedések haladéktalan meghozataláról,
  így például az energiával kapcsolatos termék piacaikról való kivonásáról.

(9)   A tagállamok gondoskodnak
  az érintett termékmodellel
  kapcsolatban a 
  saját nemzeti helyzetükkel arányban álló, párhuzamos
  korlátozó intézkedések haladéktalan meghozataláról,
  és erről tájékoztatják a Bizottságot.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 10 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10)   Amennyiben a (4) és (5) bekezdésben rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamely intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy nemzeti intézkedés ellentétes az uniós
  jogszabályokkal
  , a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és a szállítóval, és értékeli a nemzeti intézkedést.
  Az értékelés eredményei
  alapján
  a Bizottság
  határoz arról, hogy a nemzeti intézkedés megalapozott-e. | (10)   Amennyiben a (4) és (5) bekezdésben rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamely intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy
  ilyen
  nemzeti intézkedés ellentétes az uniós
  joggal
  , a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és a szállítóval és értékeli a nemzeti intézkedést
  , amelynek
  alapján határoz arról, hogy a nemzeti intézkedés megalapozott-e,
  és megfelelő alternatív intézkedésről is határozhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)   Amennyiben a (4) és (5) bekezdésben rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamely intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy nemzeti intézkedés ellentétes az uniós
  jogszabályokkal
  , a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és a szállítóval, és értékeli a nemzeti intézkedést.
  Az értékelés eredményei
  alapján
  a Bizottság
  határoz arról, hogy a nemzeti intézkedés megalapozott-e.

(10)   Amennyiben a (4) és (5) bekezdésben rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamely intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy
  ilyen
  nemzeti intézkedés ellentétes az uniós
  joggal
  , a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és a szállítóval és értékeli a nemzeti intézkedést
  , amelynek
  alapján határoz arról, hogy a nemzeti intézkedés megalapozott-e,
  és megfelelő alternatív intézkedésről is határozhat.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 11 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11)   A Bizottság haladéktalanul
  tájékoztatja
  a tagállamokat és szállítót határozatáról, amelynek az összes tagállam a címzettje. | (11)   A Bizottság haladéktalanul
  értesíti
  a tagállamokat és az
  érintett
  szállítót határozatáról, amelynek az összes tagállam a címzettje. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)   A Bizottság haladéktalanul
  tájékoztatja
  a tagállamokat és szállítót határozatáról, amelynek az összes tagállam a címzettje.

(11)   A Bizottság haladéktalanul
  értesíti
  a tagállamokat és az
  érintett
  szállítót határozatáról, amelynek az összes tagállam a címzettje.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 12 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12)   Amennyiben
  megállapítást nyert, hogy
  a nemzeti
  intézkedés indokolt
  , valamennyi tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a nem megfelelő,
  energiával kapcsolatos terméket saját piacán kivonja a forgalomból
  , és erről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a nemzeti intézkedést megalapozatlannak ítélik, az érintett tagállam visszavonja az intézkedést. | (12)   Amennyiben a nemzeti
  intézkedést indokoltnak ítélik meg,
  valamennyi tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem megfelelő
  termékmodellt
  kivonják a 
  nemzeti
  piacaikról, és erről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a nemzeti intézkedést megalapozatlannak ítélik, az érintett tagállam visszavonja az intézkedést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)   Amennyiben
  megállapítást nyert, hogy
  a nemzeti
  intézkedés indokolt
  , valamennyi tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a nem megfelelő,
  energiával kapcsolatos terméket saját piacán kivonja a forgalomból
  , és erről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a nemzeti intézkedést megalapozatlannak ítélik, az érintett tagállam visszavonja az intézkedést.

(12)   Amennyiben a nemzeti
  intézkedést indokoltnak ítélik meg,
  valamennyi tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem megfelelő
  termékmodellt
  kivonják a 
  nemzeti
  piacaikról, és erről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a nemzeti intézkedést megalapozatlannak ítélik, az érintett tagállam visszavonja az intézkedést.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 13 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13)   Amennyiben
  a
  nemzeti intézkedés megalapozottnak minősül, és a 
  termék
  meg nem felelése a (6) bekezdésben említett harmonizált szabványok hiányosságainak eredménye, akkor a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkében előírt eljárást alkalmazza. | (13)   Amennyiben
  egy
  nemzeti intézkedés
  indokoltnak
  minősül, és a 
  termékmodell
  meg nem felelése a 6. cikk (6) bekezdésében említett harmonizált szabványok hiányosságainak következménye, akkor a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkében előírt eljárást alkalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)   Amennyiben
  a
  nemzeti intézkedés megalapozottnak minősül, és a 
  termék
  meg nem felelése a (6) bekezdésben említett harmonizált szabványok hiányosságainak eredménye, akkor a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkében előírt eljárást alkalmazza.

(13)   Amennyiben
  egy
  nemzeti intézkedés
  indokoltnak
  minősül, és a 
  termékmodell
  meg nem felelése a 6. cikk (6) bekezdésében említett harmonizált szabványok hiányosságainak következménye, akkor a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkében előírt eljárást alkalmazza.

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 13a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a)
     
  Ha a termék bizonyítottan nem felel meg az ebben a rendeletben és a hozzá kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott követelményeknek, a vásárlók jogosultak arra, hogy díjmentesen visszaküldjék a kereskedőnek a terméket, és hogy a szállító teljes mértékben visszatérítse számukra az eredeti vételárat. |
| | A szállítók, a piacfelügyeleti hatóságokkal együttműködve, minden elvárható erőfeszítést megtesznek, hogy kapcsolatba lépjenek az érintett vásárlókkal az alkalmazandó fogyasztóvédelmi jogszabályoknak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)
     
  Ha a termék bizonyítottan nem felel meg az ebben a rendeletben és a hozzá kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott követelményeknek, a vásárlók jogosultak arra, hogy díjmentesen visszaküldjék a kereskedőnek a terméket, és hogy a szállító teljes mértékben visszatérítse számukra az eredeti vételárat.

A szállítók, a piacfelügyeleti hatóságokkal együttműködve, minden elvárható erőfeszítést megtesznek, hogy kapcsolatba lépjenek az érintett vásárlókkal az alkalmazandó fogyasztóvédelmi jogszabályoknak megfelelően.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – cím és 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Címkék
  és új beosztás | A
  címkék
  bevezetésére és újrabeosztására irányuló eljárás |
| (1)   A Bizottság a 
  12. és
  13.
  cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bevezethet címkéket vagy új beosztást határozhat meg a meglévő
  címkék
  tekintetében. | (1)   A Bizottság a 13.
  cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy
  címkék
  bevezetésére vagy újrabeosztására vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítésére. |
| | A 2010/30/EU irányelv 10. cikkével összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 2017. január 1-je előtt bevezetett címkék az e rendelet értelmében vett címkéknek tekintendők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Címkék
  és új beosztás

A
  címkék
  bevezetésére és újrabeosztására irányuló eljárás

(1)   A Bizottság a 
  12. és
  13.
  cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bevezethet címkéket vagy új beosztást határozhat meg a meglévő
  címkék
  tekintetében.

(1)   A Bizottság a 13.
  cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy
  címkék
  bevezetésére vagy újrabeosztására vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítésére.

A 2010/30/EU irányelv 10. cikkével összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 2017. január 1-je előtt bevezetett címkék az e rendelet értelmében vett címkéknek tekintendők.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Amennyiben egy adott termékcsoport esetében a D, E, F vagy G energiaosztályba tartozó modellek egy, a 2009/125/EK irányelv alapján elfogadott végrehajtási intézkedés miatt már nem hozhatók forgalomba, az osztályt vagy osztályokat nem kell feltüntetni a címkén. | (2)   
  Az A-tól G-ig terjedő skála homogenitásának biztosítása érdekében a Bizottság – az (1) bekezdésnek megfelelően és a (4) bekezdés előírásait követve – a rendelet hatálybalépését követő 5 éven belül új beosztású címkéket vezet be a meglévő termékcsoportok számára. |
| | A 811/2013/EU

   (1a)

  és a 812/2013/EU

   (1b)

  felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletek hatálya alá tartozó termékcsoportokat e rendelet hatálybalépése után 6 évvel felül kell vizsgálni az új beosztással való ellátásuk céljából. |
| | Az 1059/2010/EU

   (1c)

  , az 1060/2010/EU

   (1d)

  , az 1061/2010/EU

   (1e)

  , az 1062/2010/EU

   (1f)

  és a 874/2012/EU

   (1 g)

  , felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletek hatálya alá tartozó termékcsoportok esetében az előkészítő tanulmányok véglegesítését követően a Bizottság a rendelet hatálybalépésétől számított 21 hónapon belül új beosztással ellátott címkéket vezet be. |
| |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   
  Amennyiben egy adott termékcsoport esetében a D, E, F vagy G energiaosztályba tartozó modellek egy, a 2009/125/EK irányelv alapján elfogadott végrehajtási intézkedés miatt már nem hozhatók forgalomba, az osztályt vagy osztályokat nem kell feltüntetni a címkén.

(2)   
  Az A-tól G-ig terjedő skála homogenitásának biztosítása érdekében a Bizottság – az (1) bekezdésnek megfelelően és a (4) bekezdés előírásait követve – a rendelet hatálybalépését követő 5 éven belül új beosztású címkéket vezet be a meglévő termékcsoportok számára.

A 811/2013/EU

   (1a)

  és a 812/2013/EU

   (1b)

  felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletek hatálya alá tartozó termékcsoportokat e rendelet hatálybalépése után 6 évvel felül kell vizsgálni az új beosztással való ellátásuk céljából.

Az 1059/2010/EU

   (1c)

  , az 1060/2010/EU

   (1d)

  , az 1061/2010/EU

   (1e)

  , az 1062/2010/EU

   (1f)

  és a 874/2012/EU

   (1 g)

  , felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletek hatálya alá tartozó termékcsoportok esetében az előkészítő tanulmányok véglegesítését követően a Bizottság a rendelet hatálybalépésétől számított 21 hónapon belül új beosztással ellátott címkéket vezet be.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy
  egy címke bevezetésekor vagy új beosztással való ellátásakor a követelményeket úgy határozzák meg, hogy a címke bevezetése idején várhatóan egy termék se sorolódjon az A vagy B kategóriába, illetve hogy a modellek többsége a becslések szerint legkorábban tíz év múlva legyen az említett osztályokba sorolható. | (3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy
  az új címkék minden későbbi bevezetését vagy a (2) bekezdésben említett átsorolását abban az esetben kezdeményezzék, ha az adott termékcsoportot érintő technológiai fejlődés következtében az összes alábbi feltétel teljesül: |
| | a) | az uniós piacon értékesített termékek 25 %-a a legfelső – A – energiahatékonysági osztályba tartozik; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy
  egy címke bevezetésekor vagy új beosztással való ellátásakor a követelményeket úgy határozzák meg, hogy a címke bevezetése idején várhatóan egy termék se sorolódjon az A vagy B kategóriába, illetve hogy a modellek többsége a becslések szerint legkorábban tíz év múlva legyen az említett osztályokba sorolható.

(3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy
  az új címkék minden későbbi bevezetését vagy a (2) bekezdésben említett átsorolását abban az esetben kezdeményezzék, ha az adott termékcsoportot érintő technológiai fejlődés következtében az összes alábbi feltétel teljesül:

a)

az uniós piacon értékesített termékek 25 %-a a legfelső – A – energiahatékonysági osztályba tartozik; vagy

| b) | az uniós piacon értékesített termékek 50 %-a a két legfelső – A és B – energiahatékonysági osztályba tartozik; |
| --- | --- |

b)

az uniós piacon értékesített termékek 50 %-a a két legfelső – A és B – energiahatékonysági osztályba tartozik;

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A termékcsoport 11. cikk szerinti munkaprogramba való felvételével a Bizottság biztosítja, hogy: |
| | a) | a (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülését követő 18 hónapon belül elkészül az újrabeosztással kapcsolatos előkészítő tanulmány; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A termékcsoport 11. cikk szerinti munkaprogramba való felvételével a Bizottság biztosítja, hogy:

a)

a (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülését követő 18 hónapon belül elkészül az újrabeosztással kapcsolatos előkészítő tanulmány;

| b) | a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktus 13. cikkel összhangban történő felülvizsgálatán és hatálybalépésén keresztül a (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülését követő 18 hónapon belül elvégzik az újrabeosztást. |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktus 13. cikkel összhangban történő felülvizsgálatán és hatálybalépésén keresztül a (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülését követő 18 hónapon belül elvégzik az újrabeosztást.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A címkék időről időre új beosztással láthatók el. | (4)   
  A Bizottság meghatározza az új vagy új beosztású címkékre vonatkozó követelményeket és arra törekszik, hogy az legalább tíz évig érvényes legyen. |
| | A Bizottság ezért gondoskodik arról, hogy egy címke bevezetésekor vagy új beosztással való ellátásakor várhatóan egy termék se sorolódjon az A kategóriába a címke bevezetésének időpontjában. |
| | Azon termékek esetében, ahol a (3a) bekezdés a) pontjában említett előkészítő tanulmány szerint a technológia várhatóan gyorsan fog fejlődni, a címke bevezetésének időpontjában egy terméket sem sorolnak az A és a B energiaosztályba
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A címkék időről időre új beosztással láthatók el.

(4)   
  A Bizottság meghatározza az új vagy új beosztású címkékre vonatkozó követelményeket és arra törekszik, hogy az legalább tíz évig érvényes legyen.

A Bizottság ezért gondoskodik arról, hogy egy címke bevezetésekor vagy új beosztással való ellátásakor várhatóan egy termék se sorolódjon az A kategóriába a címke bevezetésének időpontjában.

Azon termékek esetében, ahol a (3a) bekezdés a) pontjában említett előkészítő tanulmány szerint a technológia várhatóan gyorsan fog fejlődni, a címke bevezetésének időpontjában egy terméket sem sorolnak az A és a B energiaosztályba
  .

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Amikor egy címkét új beosztással látnak el: | (5)   Amennyiben
  egy adott termékcsoport esetében az F vagy a G energiaosztályba tartozó modellek egy, a 2009/125/EK irányelv alapján elfogadott, környezettudatos tervezésről szóló végrehajtási intézkedés miatt már nem hozhatók forgalomba, a szóban forgó osztályt vagy osztályokat– a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottak szerint – szürke árnyalattal kell jelölni. A címke sötétzöld színtől piros színig terjedő hagyományos skáláját meg kell őrizni a fennmaradó magasabb osztályok számára. A változások csak a forgalomba hozott új termékek egységeire vonatkoznak. |
| a) | a szállítók a b) pontban meghatározott időpontot megelőző hat hónapig a kereskedők rendelkezésére bocsátják mind az aktuális, mind az új beosztású címkét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Amikor egy címkét új beosztással látnak el:

(5)   Amennyiben
  egy adott termékcsoport esetében az F vagy a G energiaosztályba tartozó modellek egy, a 2009/125/EK irányelv alapján elfogadott, környezettudatos tervezésről szóló végrehajtási intézkedés miatt már nem hozhatók forgalomba, a szóban forgó osztályt vagy osztályokat– a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottak szerint – szürke árnyalattal kell jelölni. A címke sötétzöld színtől piros színig terjedő hagyományos skáláját meg kell őrizni a fennmaradó magasabb osztályok számára. A változások csak a forgalomba hozott új termékek egységeire vonatkoznak.

a)

a szállítók a b) pontban meghatározott időpontot megelőző hat hónapig a kereskedők rendelkezésére bocsátják mind az aktuális, mind az új beosztású címkét;

| b) | a szállítók a – többek között az interneten – megvételre kínált termékeken az aktuális címkéket lecserélik az új beosztású címkékre a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban e célra meghatározott időpontot követő egy héten belül. Az említett időpont előtt a szállítók nem mutathatják be az új beosztású címkét. |
| --- | --- |

b)

a szállítók a – többek között az interneten – megvételre kínált termékeken az aktuális címkéket lecserélik az új beosztású címkékre a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusban e célra meghatározott időpontot követő egy héten belül. Az említett időpont előtt a szállítók nem mutathatják be az új beosztású címkét.

A szállítók akkor értékesíthetnek címke vagy új beosztással ellátott címke nélküli energiával kapcsolatos termékeket, ha az adott termék esetében soha nem készült (új beosztású) címke, és e termék szállítója már nem folytat piaci tevékenységet.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)
     
  A 2010/30/EU irányelv 10. cikkének megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt bevezetett címkék az e rendelet értelmében vett címkéknek tekintendők. A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő öt éven belül felülvizsgálja az említett címkéket új beosztással való ellátásuk szempontjából. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)
     
  A 2010/30/EU irányelv 10. cikkének megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt bevezetett címkék az e rendelet értelmében vett címkéknek tekintendők. A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő öt éven belül felülvizsgálja az említett címkéket új beosztással való ellátásuk szempontjából.

törölve

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Termékadatbázis | Termékadatbázis |
| A Bizottság termékadatbázist hoz létre és tart fenn,
  amely magában foglalja
  az I.
  mellékletben
  megadott információkat.
  Ezeket
  az I. melléklet
  1.
  pontjában
  felsorolt információkat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. | (1)
     A Bizottság termékadatbázist hoz létre és tart fenn,
  amely két különböző felületből áll: a nyilvános felületből és a megfeleléssel kapcsolatos felületből. |
| | A nyilvános felület tartalmazza
  az I.
  melléklet 1. pontjában meghatározott
  információkat, az I. melléklet
  3.
  pontjában
  meghatározott működési követelmények tiszteletben tartása mellett. |
| | A megfeleléssel kapcsolatos felület tartalmazza az I. melléklet 2. pontjában meghatározott információkat, az I. melléklet 4. pontjában meghatározott működési követelmények tiszteletben tartása mellett. |
| | (2)
     
  Információk termékadatbázisba való bevitelekor a szállítók hozzáférési és szerkesztési jogokkal rendelkeznek. A változásokat dátummal kell ellátni és egyértelműen láthatóvá kell tenni a piacfelügyeleti hatóságok számára. |
| | A megfeleléssel kapcsolatos felületen szereplő adatokat kizárólag e rendelet és az ez alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok betartásához köthető célokra használják, nem rendeltetésszerű felhasználásuk pedig tilos. |
| | A szállítók az I. melléklet 2a. pontjában a szállítók által végzett vizsgálatokra vonatkozó rendelkezések szerint a szervereiken tárolhatják a 3. cikk (1) bekezdés c) pontja szerinti műszaki dokumentációt, vizsgálati jelentéseket vagy hasonló megfelelőségértékelési dokumentációkat, amelyek csak a piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság számára hozzáférhetők. |
| | Az adatbázis létrehozásakor olyan kritériumokat kell figyelembe venni, hogy az minél kevesebb adminisztratív terhet jelentsen a szállítók és az adatbázis más felhasználói számára, valamint felhasználóbarát és költséghatékony legyen. |
| | A termékadatbázis nem váltja fel, illetve nem módosítja a piacfelügyeleti hatóságok feladatait. |
| | (3)
     
  A Bizottság a piacfelügyeleti hatóságok és a szállítók támogatásával különleges figyelmet szentel a nyilvános és a megfeleléssel kapcsolatos felület teljes megvalósításáig tartó átmeneti folyamatnak. |
| | (4)
     
  A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a termékadatbázis létrehozására vonatkozó operatív részletek kidolgozásával kiegészítve e rendeletet a 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Termékadatbázis

Termékadatbázis

A Bizottság termékadatbázist hoz létre és tart fenn,
  amely magában foglalja
  az I.
  mellékletben
  megadott információkat.
  Ezeket
  az I. melléklet
  1.
  pontjában
  felsorolt információkat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(1)
     A Bizottság termékadatbázist hoz létre és tart fenn,
  amely két különböző felületből áll: a nyilvános felületből és a megfeleléssel kapcsolatos felületből.

A nyilvános felület tartalmazza
  az I.
  melléklet 1. pontjában meghatározott
  információkat, az I. melléklet
  3.
  pontjában
  meghatározott működési követelmények tiszteletben tartása mellett.

A megfeleléssel kapcsolatos felület tartalmazza az I. melléklet 2. pontjában meghatározott információkat, az I. melléklet 4. pontjában meghatározott működési követelmények tiszteletben tartása mellett.

(2)
     
  Információk termékadatbázisba való bevitelekor a szállítók hozzáférési és szerkesztési jogokkal rendelkeznek. A változásokat dátummal kell ellátni és egyértelműen láthatóvá kell tenni a piacfelügyeleti hatóságok számára.

A megfeleléssel kapcsolatos felületen szereplő adatokat kizárólag e rendelet és az ez alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok betartásához köthető célokra használják, nem rendeltetésszerű felhasználásuk pedig tilos.

A szállítók az I. melléklet 2a. pontjában a szállítók által végzett vizsgálatokra vonatkozó rendelkezések szerint a szervereiken tárolhatják a 3. cikk (1) bekezdés c) pontja szerinti műszaki dokumentációt, vizsgálati jelentéseket vagy hasonló megfelelőségértékelési dokumentációkat, amelyek csak a piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság számára hozzáférhetők.

Az adatbázis létrehozásakor olyan kritériumokat kell figyelembe venni, hogy az minél kevesebb adminisztratív terhet jelentsen a szállítók és az adatbázis más felhasználói számára, valamint felhasználóbarát és költséghatékony legyen.

A termékadatbázis nem váltja fel, illetve nem módosítja a piacfelügyeleti hatóságok feladatait.

(3)
     
  A Bizottság a piacfelügyeleti hatóságok és a szállítók támogatásával különleges figyelmet szentel a nyilvános és a megfeleléssel kapcsolatos felület teljes megvalósításáig tartó átmeneti folyamatnak.

(4)
     
  A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a termékadatbázis létrehozására vonatkozó operatív részletek kidolgozásával kiegészítve e rendeletet a 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben egy termék megfelelőségértékelése során ilyen harmonizált szabványokat alkalmaznak, a 
  termék
  úgy tekintendő, mint amely megfelel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus vonatkozó mérési és számítási követelményeinek. | (2)
     Amennyiben egy termék megfelelőségértékelése során ilyen harmonizált szabványokat alkalmaznak, a 
  termékmodell
  úgy tekintendő, mint amely megfelel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus vonatkozó mérési és számítási követelményeinek. |
| | (2a)
     
  A harmonizált szabványok célja, hogy – amennyire csak lehetséges – a használat valós körülményeit szimulálják, a szabványos vizsgálati módszereket követve és a termékcsoporton belüli összehasonlíthatóság sérelme nélkül. |
| | (2b)
     
  A harmonizált szabványok mérési és számítási módszerei megbízhatóak, pontosak és megismételhetők, valamint összhangban vannak a 3. cikk (1a) bekezdésében foglalt követelményekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben egy termék megfelelőségértékelése során ilyen harmonizált szabványokat alkalmaznak, a 
  termék
  úgy tekintendő, mint amely megfelel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus vonatkozó mérési és számítási követelményeinek.

(2)
     Amennyiben egy termék megfelelőségértékelése során ilyen harmonizált szabványokat alkalmaznak, a 
  termékmodell
  úgy tekintendő, mint amely megfelel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus vonatkozó mérési és számítási követelményeinek.

(2a)
     
  A harmonizált szabványok célja, hogy – amennyire csak lehetséges – a használat valós körülményeit szimulálják, a szabványos vizsgálati módszereket követve és a termékcsoporton belüli összehasonlíthatóság sérelme nélkül.

(2b)
     
  A harmonizált szabványok mérési és számítási módszerei megbízhatóak, pontosak és megismételhetők, valamint összhangban vannak a 3. cikk (1a) bekezdésében foglalt követelményekkel.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységének folytatása során a Bizottság
  valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus esetében biztosítja
  a tagállamok és az adott termékcsoport tekintetében érdekelt felek – például az ipar, a kkv-k, a kézműipar, a szakszervezetek, a kereskedők, a kiskereskedők, az importőrök, a környezetvédő csoportok és fogyasztói szervezetek – képviselőinek arányos részvételét.
  E célból
  a Bizottság konzultációs fórumot hív életre, amelyben az említett felek találkoznak egymással.
  A
  konzultációs fórum
  kombinálható
  a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal. | (1)
     Az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységének folytatása során
  a 7. cikk szerinti címkék bevezetése vagy új beosztása, valamint a 8. cikk szerinti adatbázis létrehozása érdekében
  a Bizottság biztosítja a tagállamok,
  köztük a piacfelügyeleti hatóságok,
  és az adott termékcsoport tekintetében érdekelt felek – például az ipar, a kkv-k, a kézműipar, a szakszervezetek, a kereskedők, a kiskereskedők, az importőrök, a környezetvédő csoportok és fogyasztói szervezetek – képviselőinek arányos részvételét,
  valamint az Európai Parlament szerepvállalását. |
| | (2)
     A Bizottság konzultációs fórumot hív életre, amelyben az (1) bekezdésben
  felsorolt
  felek
  e célból
  találkoznak egymással.
  E
  konzultációs fórum r
  észben vagy egészében megegyezhet
  a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal.
  A konzultációs fórum üléseinek jegyzőkönyvét a 8. cikk alapján létrehozott adatbázis nyilvános felületén közzéteszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységének folytatása során a Bizottság
  valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus esetében biztosítja
  a tagállamok és az adott termékcsoport tekintetében érdekelt felek – például az ipar, a kkv-k, a kézműipar, a szakszervezetek, a kereskedők, a kiskereskedők, az importőrök, a környezetvédő csoportok és fogyasztói szervezetek – képviselőinek arányos részvételét.
  E célból
  a Bizottság konzultációs fórumot hív életre, amelyben az említett felek találkoznak egymással.
  A
  konzultációs fórum
  kombinálható
  a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal.

(1)
     Az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységének folytatása során
  a 7. cikk szerinti címkék bevezetése vagy új beosztása, valamint a 8. cikk szerinti adatbázis létrehozása érdekében
  a Bizottság biztosítja a tagállamok,
  köztük a piacfelügyeleti hatóságok,
  és az adott termékcsoport tekintetében érdekelt felek – például az ipar, a kkv-k, a kézműipar, a szakszervezetek, a kereskedők, a kiskereskedők, az importőrök, a környezetvédő csoportok és fogyasztói szervezetek – képviselőinek arányos részvételét,
  valamint az Európai Parlament szerepvállalását.

(2)
     A Bizottság konzultációs fórumot hív életre, amelyben az (1) bekezdésben
  felsorolt
  felek
  e célból
  találkoznak egymással.
  E
  konzultációs fórum r
  észben vagy egészében megegyezhet
  a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal.
  A konzultációs fórum üléseinek jegyzőkönyvét a 8. cikk alapján létrehozott adatbázis nyilvános felületén közzéteszik.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Szükséges esetben
  a
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság fogyasztók bevonásával megvizsgálja a meghatározott termékcsoportokra vonatkozó címkék megjelenését és tartalmát annak biztosítására, hogy a címkék világosan érthetők legyenek. | (3)
     Szükséges esetben
  az e rendelet alapján elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság
  az uniós
  fogyasztók
  képviseleti csoportjainak
  bevonásával megvizsgálja a meghatározott termékcsoportokra vonatkozó címkék megjelenését és tartalmát annak biztosítására, hogy a címkék világosan érthetők legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Szükséges esetben
  a
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság fogyasztók bevonásával megvizsgálja a meghatározott termékcsoportokra vonatkozó címkék megjelenését és tartalmát annak biztosítására, hogy a címkék világosan érthetők legyenek.

(3)
     Szükséges esetben
  az e rendelet alapján elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság
  az uniós
  fogyasztók
  képviseleti csoportjainak
  bevonásával megvizsgálja a meghatározott termékcsoportokra vonatkozó címkék megjelenését és tartalmát annak biztosítására, hogy a címkék világosan érthetők legyenek.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Miután egyeztetett a 10. cikkben említett konzultációs fórummal, a Bizottság
  kidolgoz egy
  munkatervet, amelyet nyilvánosan hozzáférhetővé
  kell tenni. A munkaterv tájékoztató jellegű listát tartalmaz azokról a termékcsoportokról, amelyek tekintetében a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását prioritásként kell kezelni. A munkatervben terveket kell meghatározni a termékek vagy termékcsoportok címkéinek felülvizsgálatára és újrabeosztására vonatkozóan is.
   A Bizottság a konzultációs fórummal folytatott egyeztetést követően
  időről időre módosíthatja
  a munkatervet.
  A munkaterv kombinálható a 2009/125/EK irányelv 16. cikkében előírt munkatervvel. | (1)
     Miután egyeztetett a 10. cikkben említett konzultációs fórummal, a Bizottság
  a 13. cikknek megfelelően e rendelet kiegészítése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el abból a célból, hogy hosszú távú
  munkatervet
  dolgozzon ki
  , amelyet
  többek között a 8. cikk értelmében létrehozott adatbázis nyilvános felületén is
  nyilvánosan hozzáférhetővé
  tesz. |
| | (2)
     
  A Bizottság olyan részekre osztva szervezi meg a munkatervet, amelyek tartalmazzák az energiahatékonysági címkék új termékcsoportokban való bevezetése, valamint a termékcsoportok címkéinek újrabeosztása terén követett prioritásokat. |
| | A Bizottság biztosítja a munkatervhez szükséges forrásokat és a terv koherenciáját. |
| | E munkaterv kombinálható a 2009/125/EK irányelv 16. cikkében a környezetbarát tervezéssel kapcsolatban előírt munkatervvel. |
| | A Bizottság a konzultációs fórummal való egyeztetést követően
  rendszeres időközönként aktualizálja
  a munkatervet.
  Az Európai Parlament és a Tanács évente tájékoztatást kap az elért haladásról, és hivatalosan is értesítést kap annak minden változásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Miután egyeztetett a 10. cikkben említett konzultációs fórummal, a Bizottság
  kidolgoz egy
  munkatervet, amelyet nyilvánosan hozzáférhetővé
  kell tenni. A munkaterv tájékoztató jellegű listát tartalmaz azokról a termékcsoportokról, amelyek tekintetében a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását prioritásként kell kezelni. A munkatervben terveket kell meghatározni a termékek vagy termékcsoportok címkéinek felülvizsgálatára és újrabeosztására vonatkozóan is.
   A Bizottság a konzultációs fórummal folytatott egyeztetést követően
  időről időre módosíthatja
  a munkatervet.
  A munkaterv kombinálható a 2009/125/EK irányelv 16. cikkében előírt munkatervvel.

(1)
     Miután egyeztetett a 10. cikkben említett konzultációs fórummal, a Bizottság
  a 13. cikknek megfelelően e rendelet kiegészítése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el abból a célból, hogy hosszú távú
  munkatervet
  dolgozzon ki
  , amelyet
  többek között a 8. cikk értelmében létrehozott adatbázis nyilvános felületén is
  nyilvánosan hozzáférhetővé
  tesz.

(2)
     
  A Bizottság olyan részekre osztva szervezi meg a munkatervet, amelyek tartalmazzák az energiahatékonysági címkék új termékcsoportokban való bevezetése, valamint a termékcsoportok címkéinek újrabeosztása terén követett prioritásokat.

A Bizottság biztosítja a munkatervhez szükséges forrásokat és a terv koherenciáját.

E munkaterv kombinálható a 2009/125/EK irányelv 16. cikkében a környezetbarát tervezéssel kapcsolatban előírt munkatervvel.

A Bizottság a konzultációs fórummal való egyeztetést követően
  rendszeres időközönként aktualizálja
  a munkatervet.
  Az Európai Parlament és a Tanács évente tájékoztatást kap az elért haladásról, és hivatalosan is értesítést kap annak minden változásáról.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az energiával kapcsolatos termékek meghatározott csoportjainak (a továbbiakban: meghatározott termékcsoportok) címkéivel kapcsolatos részletes
  követelményekre vonatkozóan
  . | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  e rendelet kiegészítése érdekében a
  13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el,
  amelyekben meghatározza
  az energiával kapcsolatos termékek meghatározott csoportjainak (a továbbiakban: meghatározott termékcsoportok) címkéivel kapcsolatos részletes
  követelményeit
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az energiával kapcsolatos termékek meghatározott csoportjainak (a továbbiakban: meghatározott termékcsoportok) címkéivel kapcsolatos részletes
  követelményekre vonatkozóan
  .

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  e rendelet kiegészítése érdekében a
  13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el,
  amelyekben meghatározza
  az energiával kapcsolatos termékek meghatározott csoportjainak (a továbbiakban: meghatározott termékcsoportok) címkéivel kapcsolatos részletes
  követelményeit
  .

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak termékcsoportokat kell meghatározniuk, amelyek megfelelnek az alábbi feltételeknek: | (2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak termékcsoportokat kell meghatározniuk, amelyek megfelelnek az alábbi feltételeknek: |
| a) | a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján és
  az uniós piacon
  forgalmazott mennyiségek ismeretében a termékcsoportoknak
  jelentős megtakarítási
  potenciállal kell rendelkezniük
  az energia- és – adott esetben – egyéb erőforrások tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak termékcsoportokat kell meghatározniuk, amelyek megfelelnek az alábbi feltételeknek:

(2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak termékcsoportokat kell meghatározniuk, amelyek megfelelnek az alábbi feltételeknek:

a)

a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján és
  az uniós piacon
  forgalmazott mennyiségek ismeretében a termékcsoportoknak
  jelentős megtakarítási
  potenciállal kell rendelkezniük
  az energia- és – adott esetben – egyéb erőforrások tekintetében;

| a) | az uniós piacon
  való aktuális elterjedtség alapján
  jelentős megtakarítási
  lehetőségek vannak
  az energia- és – adott esetben – egyéb erőforrások tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az uniós piacon
  való aktuális elterjedtség alapján
  jelentős megtakarítási
  lehetőségek vannak
  az energia- és – adott esetben – egyéb erőforrások tekintetében;

| b) | az egyenértékű funkciókkal rendelkező
  termékcsoportoknak
  jelentősen
  különbözniük kell egymástól a releváns teljesítményszintek tekintetében; |
| --- | --- |

b)

az egyenértékű funkciókkal rendelkező
  termékcsoportoknak
  jelentősen
  különbözniük kell egymástól a releváns teljesítményszintek tekintetében;

| b) | a termékcsoporton belül
  az egyenértékű funkciókkal rendelkező
  modellek
  jelentősen
  eltérő energiahatékonysági szinttel rendelkeznek
  ; |
| --- | --- |

b)

a termékcsoporton belül
  az egyenértékű funkciókkal rendelkező
  modellek
  jelentősen
  eltérő energiahatékonysági szinttel rendelkeznek
  ;

| c) | nem mutatkozhat
  jelentős negatív
  hatás a termékcsoport
  megfizethetősége és az életciklus során felmerülő
  költségek
  tekintetében. |
| --- | --- |

c)

nem mutatkozhat
  jelentős negatív
  hatás a termékcsoport
  megfizethetősége és az életciklus során felmerülő
  költségek
  tekintetében.

| c) | a felhasználó szempontjából nincsenek
  jelentős negatív
  hatások a termék
  megfizethetősége, az életciklus során felmerülő
  költségei
  és
  használhatósága
  tekintetében. |
| --- | --- |

c)

a felhasználó szempontjából nincsenek
  jelentős negatív
  hatások a termék
  megfizethetősége, az életciklus során felmerülő
  költségei
  és
  használhatósága
  tekintetében.

Módosítás 73 és 98

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A meghatározott termékcsoportokra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak rögzíteniük kell különösen: | (3)   A meghatározott termékcsoportokra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak rögzíteniük kell különösen
  az érintett termékcsoport esetében
  : |
| a) | az „energiával kapcsolatos
  termék” 2. cikk 11. pontja szerinti fogalmába beletartozó, azon meghatározott termékcsoportok
  definiálását, amelyre a felhatalmazáson alapuló jogi aktus vonatkozik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A meghatározott termékcsoportokra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak rögzíteniük kell különösen:

(3)   A meghatározott termékcsoportokra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak rögzíteniük kell különösen
  az érintett termékcsoport esetében
  :

a)

az „energiával kapcsolatos
  termék” 2. cikk 11. pontja szerinti fogalmába beletartozó, azon meghatározott termékcsoportok
  definiálását, amelyre a felhatalmazáson alapuló jogi aktus vonatkozik;

| a) | az energiával kapcsolatos
  termékek
  definiálását, amelyre a felhatalmazáson alapuló jogi aktus vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

az energiával kapcsolatos
  termékek
  definiálását, amelyre a felhatalmazáson alapuló jogi aktus vonatkozik;

| b) | a
  címkének az energiafogyasztást
  jelölő A-tól G-ig terjedő beosztást
  is magában foglaló
  megjelenését és tartalmát úgy, hogy a 
  címkének
  lehetőség szerint egységes megjelenési jellemzőkkel
  kell rendelkeznie
  az összes termékcsoportok tekintetében, és minden esetben egyértelműnek és olvashatónak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a
  címkének az energiafogyasztást
  jelölő A-tól G-ig terjedő beosztást
  is magában foglaló
  megjelenését és tartalmát úgy, hogy a 
  címkének
  lehetőség szerint egységes megjelenési jellemzőkkel
  kell rendelkeznie
  az összes termékcsoportok tekintetében, és minden esetben egyértelműnek és olvashatónak kell lennie;

| b) | a
  címke
  megjelenését,
  méreteit
  és tartalmát,
  amelynek
  minden esetben egyértelműnek és olvashatónak kell lennie
  , figyelembe véve a látássérült fogyasztók szükségleteit, és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktussal meghatározott alábbi információkat kell feltűnő helyen feltüntetnie: |
| --- | --- |

b)

a
  címke
  megjelenését,
  méreteit
  és tartalmát,
  amelynek
  minden esetben egyértelműnek és olvashatónak kell lennie
  , figyelembe véve a látássérült fogyasztók szükségleteit, és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktussal meghatározott alábbi információkat kell feltűnő helyen feltüntetnie:

| | i. | az érintett termékmodell energiahatékonysági osztályát
  jelölő, A-tól G-ig terjedő beosztást, úgy, hogy a 
  címke
  lehetőség szerint egységes megjelenési jellemzőkkel
  rendelkezzen
  az összes termékcsoportok tekintetében; |
| --- | --- | --- |

i.

az érintett termékmodell energiahatékonysági osztályát
  jelölő, A-tól G-ig terjedő beosztást, úgy, hogy a 
  címke
  lehetőség szerint egységes megjelenési jellemzőkkel
  rendelkezzen
  az összes termékcsoportok tekintetében;

| | ii. | a kWh/évben vagy egy releváns időtartam szerinti lebontásban megadott abszolút energiafogyasztást; |
| --- | --- | --- |

ii.

a kWh/évben vagy egy releváns időtartam szerinti lebontásban megadott abszolút energiafogyasztást;

| c) | adott esetben más források és az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó kiegészítő információk használatát; ilyenkor a címkén hangsúlyozni kell a termék energiahatékonyságát; |
| --- | --- |

c)

adott esetben más források és az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó kiegészítő információk használatát; ilyenkor a címkén hangsúlyozni kell a termék energiahatékonyságát;

| c) | adott esetben más források és az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó kiegészítő információk használatát; ilyenkor a címkén hangsúlyozni kell a termék energiahatékonyságát; |
| --- | --- |

c)

adott esetben más források és az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó kiegészítő információk használatát; ilyenkor a címkén hangsúlyozni kell a termék energiahatékonyságát;

| ca) | adott esetben a címkébe foglalt hivatkozást, mely lehetővé teszi a vásárlók számára a termékek összekapcsolhatósági funkciókkal (azaz intelligens berendezésekkel) való azonosítását; |
| --- | --- |

ca)

adott esetben a címkébe foglalt hivatkozást, mely lehetővé teszi a vásárlók számára a termékek összekapcsolhatósági funkciókkal (azaz intelligens berendezésekkel) való azonosítását;

| d) | azokat a helyeket, ahol a címkének meg kell jelennie többek között a címke termékre rögzítése, csomagolásra nyomtatása, elektronikus formában való vagy online elérhetővé tétele során; |
| --- | --- |

d)

azokat a helyeket, ahol a címkének meg kell jelennie többek között a címke termékre rögzítése, csomagolásra nyomtatása, elektronikus formában való vagy online elérhetővé tétele során;

| d) | azokat a helyeket, ahol a címkének meg kell jelennie többek között a címke termékre rögzítése
  – olyan helyen, ahol a termékben nem tesz kárt –, csomagolásra nyomtatása, elektronikus formában való vagy online elérhetővé tétele során; |
| --- | --- |

d)

azokat a helyeket, ahol a címkének meg kell jelennie többek között a címke termékre rögzítése
  – olyan helyen, ahol a termékben nem tesz kárt –, csomagolásra nyomtatása, elektronikus formában való vagy online elérhetővé tétele során;

| e) | adott esetben a címkézéshez használandó elektronikus eszközöket; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a címkézéshez használandó elektronikus eszközöket;

| e) | adott esetben a címkézéshez használandó elektronikus eszközöket; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a címkézéshez használandó elektronikus eszközöket;

| f) | távértékesítés esetén a címke és a műszaki adatok rendelkezésre bocsátásának módját; |
| --- | --- |

f)

távértékesítés esetén a címke és a műszaki adatok rendelkezésre bocsátásának módját;

| f) | távértékesítés esetén a címke és a műszaki adatok rendelkezésre bocsátásának módját; |
| --- | --- |

f)

távértékesítés esetén a címke és a műszaki adatok rendelkezésre bocsátásának módját;

| g) | a tartalmat
  és adott esetben formátumot, illetve
  a műszaki dokumentációra és termékismertető adatlapra
  vonatkozó egyéb részleteket; |
| --- | --- |

g)

a tartalmat
  és adott esetben formátumot, illetve
  a műszaki dokumentációra és termékismertető adatlapra
  vonatkozó egyéb részleteket;

| g) | az előírt tartalmakat
  és adott esetben formátumot, illetve
  a termékismertető adatlapra és a műszaki dokumentációra
  vonatkozó egyéb részleteket; |
| --- | --- |

g)

az előírt tartalmakat
  és adott esetben formátumot, illetve
  a termékismertető adatlapra és a műszaki dokumentációra
  vonatkozó egyéb részleteket;

| h) | azt, hogy a követelményeknek való megfelelés vizsgálatakor csak a jogi aktus(ok)ban meghatározott ellenőrzési tűrések legyenek alkalmazandók; |
| --- | --- |

h)

azt, hogy a követelményeknek való megfelelés vizsgálatakor csak a jogi aktus(ok)ban meghatározott ellenőrzési tűrések legyenek alkalmazandók;

| h) | azt, hogy a követelményeknek való megfelelés vizsgálatakor csak a jogi aktus(ok)ban meghatározott ellenőrzési tűrések legyenek alkalmazandók; |
| --- | --- |

h)

azt, hogy a követelményeknek való megfelelés vizsgálatakor csak a jogi aktus(ok)ban meghatározott ellenőrzési tűrések legyenek alkalmazandók;

| i. | a szállítók és kereskedők termékadatbázissal kapcsolatos kötelezettségeit; |
| --- | --- |

i.

a szállítók és kereskedők termékadatbázissal kapcsolatos kötelezettségeit;

| i. | a szállítók és kereskedők termékadatbázissal kapcsolatos kötelezettségeit; |
| --- | --- |

i.

a szállítók és kereskedők termékadatbázissal kapcsolatos kötelezettségeit;

| j) | a hirdetésekben és műszaki promóciós anyagokban feltüntethető energiahatékonysági osztály pontos megjelölését, ideértve a jelölés olvashatóságára és láthatóságára vonatkozó előírásokat; |
| --- | --- |

j)

a hirdetésekben és műszaki promóciós anyagokban feltüntethető energiahatékonysági osztály pontos megjelölését, ideértve a jelölés olvashatóságára és láthatóságára vonatkozó előírásokat;

| j) | adott esetben
  a hirdetésekben és műszaki promóciós anyagokban feltüntethető energiahatékonysági osztály pontos megjelölését, ideértve a jelölés olvashatóságára és láthatóságára vonatkozó előírásokat; |
| --- | --- |

j)

adott esetben
  a hirdetésekben és műszaki promóciós anyagokban feltüntethető energiahatékonysági osztály pontos megjelölését, ideértve a jelölés olvashatóságára és láthatóságára vonatkozó előírásokat;

| k) | a címkén és a termékismertető adatlapon szereplő adatok meghatározásához szükséges megfelelőségértékelési eljárásokat, valamint mérési és számítási módszereket; |
| --- | --- |

k)

a címkén és a termékismertető adatlapon szereplő adatok meghatározásához szükséges megfelelőségértékelési eljárásokat, valamint mérési és számítási módszereket;

| k) | a 9. cikk értelmében
  a címkén és a termékismertető adatlapon szereplő adatok meghatározásához szükséges megfelelőségértékelési eljárásokat, valamint mérési és számítási módszereket,
  beleértve az energiahatékonysági mutatót (EEI) vagy azzal egyenértékű paramétert, valamint az energiaosztály megállapítására használt A-G lépcsőket
  ; |
| --- | --- |

k)

a 9. cikk értelmében
  a címkén és a termékismertető adatlapon szereplő adatok meghatározásához szükséges megfelelőségértékelési eljárásokat, valamint mérési és számítási módszereket,
  beleértve az energiahatékonysági mutatót (EEI) vagy azzal egyenértékű paramétert, valamint az energiaosztály megállapítására használt A-G lépcsőket
  ;

| l) | azt, hogy nagyobb készülékek esetében előírás-e a magasabb szintű energiahatékonyság annak érdekében, hogy egy adott energiahatékonysági osztályba sorolhatók legyenek; |
| --- | --- |

l)

azt, hogy nagyobb készülékek esetében előírás-e a magasabb szintű energiahatékonyság annak érdekében, hogy egy adott energiahatékonysági osztályba sorolhatók legyenek;

| l) | azt, hogy nagyobb készülékek esetében előírás-e a magasabb szintű energiahatékonyság annak érdekében, hogy egy adott energiahatékonysági osztályba sorolhatók legyenek; |
| --- | --- |

l)

azt, hogy nagyobb készülékek esetében előírás-e a magasabb szintű energiahatékonyság annak érdekében, hogy egy adott energiahatékonysági osztályba sorolhatók legyenek;

| m) | a címkén lévő minden olyan kiegészítő hivatkozás formáját, amely a vásárlók számára lehetővé teszi a termék teljesítményével kapcsolatos, a termékismertetőn megadott részletesebb információkhoz való elektronikus úton történő hozzáférést; |
| --- | --- |

m)

a címkén lévő minden olyan kiegészítő hivatkozás formáját, amely a vásárlók számára lehetővé teszi a termék teljesítményével kapcsolatos, a termékismertetőn megadott részletesebb információkhoz való elektronikus úton történő hozzáférést;

| m) | a címkén lévő minden olyan kiegészítő hivatkozás formáját, amely a vásárlók számára lehetővé teszi a termék teljesítményével kapcsolatos, a termékismertetőn megadott részletesebb információkhoz való elektronikus úton történő hozzáférést; |
| --- | --- |

m)

a címkén lévő minden olyan kiegészítő hivatkozás formáját, amely a vásárlók számára lehetővé teszi a termék teljesítményével kapcsolatos, a termékismertetőn megadott részletesebb információkhoz való elektronikus úton történő hozzáférést;

| n) | azt, hogy az intelligens fogyasztásmérőkön vagy a termék interaktív kijelzőjén fel kell-e tüntetni a termék használat közbeni energiafogyasztását jelző energiaosztályt, és ha igen, miként; |
| --- | --- |

n)

azt, hogy az intelligens fogyasztásmérőkön vagy a termék interaktív kijelzőjén fel kell-e tüntetni a termék használat közbeni energiafogyasztását jelző energiaosztályt, és ha igen, miként;

| n) | azt, hogy az intelligens fogyasztásmérőkön vagy a termék interaktív kijelzőjén fel kell-e tüntetni a termék használat közbeni energiafogyasztását jelző energiaosztályt, és ha igen, miként; |
| --- | --- |

n)

azt, hogy az intelligens fogyasztásmérőkön vagy a termék interaktív kijelzőjén fel kell-e tüntetni a termék használat közbeni energiafogyasztását jelző energiaosztályt, és ha igen, miként;

| o) | a felhatalmazáson alapuló jogi aktus értékelésének és esetleges felülvizsgálatának időpontját. |
| --- | --- |

o)

a felhatalmazáson alapuló jogi aktus értékelésének és esetleges felülvizsgálatának időpontját.

| o) | a felhatalmazáson alapuló jogi aktus értékelésének és esetleges felülvizsgálatának időpontját; |
| --- | --- |

o)

a felhatalmazáson alapuló jogi aktus értékelésének és esetleges felülvizsgálatának időpontját;

Ami a címkének az első albekezdés b) pontjában említett tartalmát illeti, az osztályozás A–G fokozatainak a vásárlók szempontjából jelentős energia- és költségmegtakarítást kell tükröznie.

Ami az első albekezdés
  m)
  pontjában említett hivatkozások formáját illeti, a hivatkozások lehetnek weblapcímek, QR-kódok, online címkék linkjei vagy más egyéb fogyasztóközpontú eszközök.

Ami az első albekezdés
  m)
  pontjában említett hivatkozások formáját illeti, a hivatkozások lehetnek weblapcímek,
  dinamikus
  QR-kódok, online címkék linkjei vagy más egyéb fogyasztóközpontú eszközök
  , amelyek a 8. cikk értelmében létrehozott adatbázis nyilvános felületéhez kapcsolódnak
  .

A címke bevezetése egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálya alá tartozó termék esetében nem gyakorolhat jelentős negatív hatást a termék használhatóságára a felhasználó szempontjából.

Az első albekezdés g) pontjában említett termékismertető adatlap közvetlen kapcsolatot biztosít a 8. cikk értelmében létrehozott adatbázis nyilvános felületéhez, amely azon uniós piacok valamennyi hivatalos nyelvén elérhető a fogyasztók számára, amelyeken az adott termékmodellt forgalomba hozták.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a termékadatbázissal kapcsolatos operatív részleteket érintően, köztük a szállítók és kereskedők bármely kötelezettségére vonatkozóan.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  e rendelet kiegészítése érdekében
  a termékadatbázis létrehozására vonatkozó operatív
  részletek kidolgozásával, köztük a szállítók és kereskedők bármely kötelezettségére vonatkozóan.

Az első albekezdés g) pontjában említett bizalmas információk és a műszaki dokumentáció megfelelő védelmének biztosítása érdekében e felhatalmazáson alapuló jogi aktusok megadják, hogy mely információkat kell feltölteni a termékadatbázisba, és mely információkat kell rendelkezésre bocsátani a nemzeti hatóságok és a Bizottság kérésére.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság az e rendeletet kiegészítő és a környezetbarát tervezésről szóló 2009/125/EK irányelvet továbbfejlesztő valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktusról naprakész nyilvántartást vezet, beleértve az összes harmonizált szabványra való teljes körű hivatkozásokat, amelyek a 9. cikknek megfelelően teljesítik a vonatkozó méréseket és kalkulációs módszereket, továbbá azokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság az e rendeletet kiegészítő és a környezetbarát tervezésről szóló 2009/125/EK irányelvet továbbfejlesztő valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktusról naprakész nyilvántartást vezet, beleértve az összes harmonizált szabványra való teljes körű hivatkozásokat, amelyek a 9. cikknek megfelelően teljesítik a vonatkozó méréseket és kalkulációs módszereket, továbbá azokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszik.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  Bizottságnak
  a 7. és 12. cikkben említett
  felhatalmazása e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától határozatlan időre
  szól. | (2)   A
  Bizottság számára adott,
  a 7.
  cikkben, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében
  és a 12. cikkben említett
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazás 2017. január 1-től kezdődően hat évre
  szól. |
| | A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hatéves időtartam vége előtt jelentést készít a számára adott felhatalmazásról. |
| | Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A
  Bizottságnak
  a 7. és 12. cikkben említett
  felhatalmazása e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától határozatlan időre
  szól.

(2)   A
  Bizottság számára adott,
  a 7.
  cikkben, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében
  és a 12. cikkben említett
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazás 2017. január 1-től kezdődően hat évre
  szól.

A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hatéves időtartam vége előtt jelentést készít a számára adott felhatalmazásról.

Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. és 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az
  e rendeletben
  meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7.
  cikkben, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében
  és a 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az
  abban
  meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. és 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az
  e rendeletben
  meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7.
  cikkben, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében
  és a 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az
  abban
  meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A 7. és 12. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
  meghosszabbítható. | (5)   A 7.
  cikk, a 8. cikk (4) bekezdése, a 11. cikk (1) bekezdése
  és a 12. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
  meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A 7. és 12. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
  meghosszabbítható.

(5)   A 7.
  cikk, a 8. cikk (4) bekezdése, a 11. cikk (1) bekezdése
  és a 12. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
  meghosszabbodik.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Legfeljebb nyolc évvel a hatálybalépést követően a Bizottság értékeli e rendelet alkalmazását és arról jelentést
  küld
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A
  jelentésnek értékelést kell tartalmaznia arról, hogy a rendelet milyen eredményességgel
  teszi
  lehetővé a vásárlók számára
  hatékonyabb
  termékek választását, figyelembe véve a vállalkozásokra gyakorolt hatást is. | ... [hat
  évvel
  e rendelet
  hatálybalépését követően
  ]-ig
  a Bizottság értékeli e rendelet alkalmazását, és arról jelentést
  nyújt be
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  E
  jelentésnek értékelést kell tartalmaznia arról, hogy
  e
  rendelet
  és az az alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  milyen eredményességgel
  teszik
  lehetővé a 
  fogyasztók
  számára
  energiahatékonyabb
  termékek választását, figyelembe véve
  olyan kritériumokat, amilyen
  a vállalkozásokra,
  az energiafogyasztásra, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására, a piacfelügyeleti tevékenységekre, illetve az adatbázis létrehozásának és fenntartásának költségeire
  gyakorolt hatást is. |
| | Az első bekezdés alapján lefolytatott értékelési gyakorlat egyértelműen felhasználja az 5. cikkben megállapított, a végrehajtásra és a piacfelügyeletre vonatkozó éves nyomonkövetési jelentéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Legfeljebb nyolc évvel a hatálybalépést követően a Bizottság értékeli e rendelet alkalmazását és arról jelentést
  küld
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A
  jelentésnek értékelést kell tartalmaznia arról, hogy a rendelet milyen eredményességgel
  teszi
  lehetővé a vásárlók számára
  hatékonyabb
  termékek választását, figyelembe véve a vállalkozásokra gyakorolt hatást is.

... [hat
  évvel
  e rendelet
  hatálybalépését követően
  ]-ig
  a Bizottság értékeli e rendelet alkalmazását, és arról jelentést
  nyújt be
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  E
  jelentésnek értékelést kell tartalmaznia arról, hogy
  e
  rendelet
  és az az alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  milyen eredményességgel
  teszik
  lehetővé a 
  fogyasztók
  számára
  energiahatékonyabb
  termékek választását, figyelembe véve
  olyan kritériumokat, amilyen
  a vállalkozásokra,
  az energiafogyasztásra, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására, a piacfelügyeleti tevékenységekre, illetve az adatbázis létrehozásának és fenntartásának költségeire
  gyakorolt hatást is.

Az első bekezdés alapján lefolytatott értékelési gyakorlat egyértelműen felhasználja az 5. cikkben megállapított, a végrehajtásra és a piacfelügyeletre vonatkozó éves nyomonkövetési jelentéseket.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  3. cikk (1) bekezdésének d) pontját azonban
  2019.
  január 1-jétől kell alkalmazni. | A
  3. cikk (1) bekezdésének d) pontját azonban
  a 8. cikk értelmében létrehozott adatbázis nyilvános felületének teljes körű működésének megkezdésekor, de legkésőbb


  2018.
  január 1-jétől alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az
  3. cikk (1) bekezdésének d) pontját azonban
  2019.
  január 1-jétől kell alkalmazni.

A
  3. cikk (1) bekezdésének d) pontját azonban
  a 8. cikk értelmében létrehozott adatbázis nyilvános felületének teljes körű működésének megkezdésekor, de legkésőbb


  2018.
  január 1-jétől alkalmazni kell.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – cím és 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A termékadatbázisba bevezetendő adatok | A termékadatbázisba bevezetendő adatok
  és a működési követelmények |
| 1. | Nyilvánosan elérhető termékadatok: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A termékadatbázisba bevezetendő adatok

A termékadatbázisba bevezetendő adatok
  és a működési követelmények

1.

| 1. | Az adatbázis nyilvános felületén feltüntetendő információk: |
| --- | --- |

1.

| a) | a gyártó vagy
  a szállító neve
  és
  védjegye; |
| --- | --- |

a)

a gyártó vagy
  a szállító neve
  és
  védjegye;

| a) | a szállító neve
  vagy
  védjegye
  , címe, kapcsolattartási adatai vagy egyéb jogi azonosítása
  ; |
| --- | --- |

a)

a szállító neve
  vagy
  védjegye
  , címe, kapcsolattartási adatai vagy egyéb jogi azonosítása
  ;

| aa) | a tagállam piacfelügyeleti hatóságainak kapcsolattartási adatai; |
| --- | --- |

aa)

a tagállam piacfelügyeleti hatóságainak kapcsolattartási adatai;

| b) | a termékazonosító(k), ideértve valamennyi egyenértékű modell termékazonosítóját; |
| --- | --- |

b)

a termékazonosító(k), ideértve valamennyi egyenértékű modell termékazonosítóját;

| b) | a termékazonosító(k), ideértve valamennyi egyenértékű modell termékazonosítóját; |
| --- | --- |

b)

a termékazonosító(k), ideértve valamennyi egyenértékű modell termékazonosítóját;

| c) | a címke elektronikus formában; |
| --- | --- |

c)

a címke elektronikus formában;

| c) | a címke elektronikus formában; |
| --- | --- |

c)

a címke elektronikus formában;

| d) | a
  címkén feltüntetett osztály(ok)
  és más
  paraméterek
  ; |
| --- | --- |

d)

a
  címkén feltüntetett osztály(ok)
  és más
  paraméterek
  ;

| d) | a
  címke energiahatékonysági osztálya(i)
  és más
  paraméterei
  ; |
| --- | --- |

d)

a
  címke energiahatékonysági osztálya(i)
  és más
  paraméterei
  ;

| e) | a termékismertető adatlap elektronikus formában. |
| --- | --- |

e)

a termékismertető adatlap elektronikus formában.

| e) | a termékismertető adatlap
  paraméterei
  elektronikus formában; |
| --- | --- |

e)

a termékismertető adatlap
  paraméterei
  elektronikus formában;

| ea) | a 4. cikk (4) bekezdésében említett tagállami oktatási és tájékoztató kampányok; |
| --- | --- |

ea)

a 4. cikk (4) bekezdésében említett tagállami oktatási és tájékoztató kampányok;

| eb) | a Bizottság 11. cikkben említett munkaterve; |
| --- | --- |

eb)

a Bizottság 11. cikkben említett munkaterve;

| ec) | a konzultációs fórum jegyzőkönyve; |
| --- | --- |

ec)

a konzultációs fórum jegyzőkönyve;

| ed) | a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és az alkalmazandó harmonizált szabványok jegyzéke; |
| --- | --- |

ed)

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | Csak a tagállamok, a piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság számára elérhető megfelelési
  információk: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.

Csak a tagállamok, a piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság számára elérhető megfelelési
  információk:

| 2. | Az adatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületén feltüntetendő
  információk: |
| --- | --- |

2.

Az adatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületén feltüntetendő
  információk:

| a) | az alkalmazandó
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusban meghatározott műszaki dokumentáció; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazandó
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusban meghatározott műszaki dokumentáció;

| a) | vizsgálati jelentés vagy hasonló megfelelőségértékelési dokumentáció, amely alapján értékelhető a vonatkozó
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusban szereplő valamennyi követelménynek való megfelelés, beleértve a vizsgálati módszereket és a méréssorozatokat is; |
| --- | --- |

a)

vizsgálati jelentés vagy hasonló megfelelőségértékelési dokumentáció, amely alapján értékelhető a vonatkozó
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusban szereplő valamennyi követelménynek való megfelelés, beleértve a vizsgálati módszereket és a méréssorozatokat is;

| b) | vizsgálati jelentés vagy hasonló műszaki jellegű bizonyíték, amely alapján értékelhető az alkalmazandó felhatalmazáson alapuló jogi aktus szerinti valamennyi követelménynek való megfelelés; |
| --- | --- |

b)

vizsgálati jelentés vagy hasonló műszaki jellegű bizonyíték, amely alapján értékelhető az alkalmazandó felhatalmazáson alapuló jogi aktus szerinti valamennyi követelménynek való megfelelés;

| b) | az e rendelettel kapcsolatos piacfelügyelet keretében elfogadott átmeneti intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az e rendelettel kapcsolatos piacfelügyelet keretében elfogadott átmeneti intézkedések;

| c) | a szállító neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a szállító neve és címe;

| c) | a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett műszaki dokumentáció: |
| --- | --- |

c)

a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett műszaki dokumentáció:

| ca) | a tagállam piacfelügyeleti hatóságai és a bizottsági koordináció közvetlen kapcsolattartási adatai; |
| --- | --- |

ca)

a tagállam piacfelügyeleti hatóságai és a bizottsági koordináció közvetlen kapcsolattartási adatai;

| cb) | a tagállamok és a Bizottság által végzett megfelelőségi ellenőrzések eredménye, valamint adott esetben a piacfelügyeleti hatóságok által hozott, az 5. és 6. cikkben említett kiigazító és korlátozó intézkedések; |
| --- | --- |

cb)

a tagállamok és a Bizottság által végzett megfelelőségi ellenőrzések eredménye, valamint adott esetben a piacfelügyeleti hatóságok által hozott, az 5. és 6. cikkben említett kiigazító és korlátozó intézkedések;

| d) | a szállító képviselőjének kapcsolattartási adatai. |
| --- | --- |

d)

a szállító képviselőjének kapcsolattartási adatai.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A termékadatbázis nyilvános felületére vonatkozó működési követelmények: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.

| a) | az egyes termékmodelleket a nyilvántartásban elkülönítve kell rögzíteni; |
| --- | --- |

a)

az egyes termékmodelleket a nyilvántartásban elkülönítve kell rögzíteni;

| b) | a fogyasztók számára könnyen azonosíthatóvá teszi a legjobb energetikai osztályt az egyes termékkategóriák tekintetében, lehetővé téve számukra a modell sajátosságainak összehasonlítását és a legjobb energiahatékonysággal rendelkező termékek kiválasztását; |
| --- | --- |

b)

a fogyasztók számára könnyen azonosíthatóvá teszi a legjobb energetikai osztályt az egyes termékkategóriák tekintetében, lehetővé téve számukra a modell sajátosságainak összehasonlítását és a legjobb energiahatékonysággal rendelkező termékek kiválasztását;

| c) | egységes, megtekinthető és nyomtatható fájl formájában generálja az egyes termékek energiacímkéjét, valamint a teljes termékismertető adatlapot az Unió valamennyi hivatalos nyelvét lefedő nyelvi változatban; |
| --- | --- |

c)

egységes, megtekinthető és nyomtatható fájl formájában generálja az egyes termékek energiacímkéjét, valamint a teljes termékismertető adatlapot az Unió valamennyi hivatalos nyelvét lefedő nyelvi változatban;

| d) | az információt géppel olvasható, rendezhető és kereshető formátumban teszik ingyenesen közzé, tiszteletben tartva a harmadik fél általi felhasználást lehetővé tevő nyílt szabványokat; |
| --- | --- |

d)

az információt géppel olvasható, rendezhető és kereshető formátumban teszik ingyenesen közzé, tiszteletben tartva a harmadik fél általi felhasználást lehetővé tevő nyílt szabványokat;

| e) | a többszörös regisztráció automatikusan elkerülhető; |
| --- | --- |

e)

a többszörös regisztráció automatikusan elkerülhető;

| f) | létrehoznak és fenntartanak egy, a fogyasztókat segítő on-line ügyfélszolgálatot vagy kapcsolattartó pontot, amelyet a felület egyértelműen feltüntetnek. |
| --- | --- |

f)

létrehoznak és fenntartanak egy, a fogyasztókat segítő on-line ügyfélszolgálatot vagy kapcsolattartó pontot, amelyet a felület egyértelműen feltüntetnek.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2b. | A termékadatbázis megfeleléssel kapcsolatos felületére vonatkozó működési követelmények: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2b.

| a) | szigorú biztonsági szabályokat biztosítanak a bizalmas információk védelme érdekében; |
| --- | --- |

a)

szigorú biztonsági szabályokat biztosítanak a bizalmas információk védelme érdekében;

| b) | a hozzáférési jogokat a szükséges ismeret elvére alapozzák; |
| --- | --- |

b)

a hozzáférési jogokat a szükséges ismeret elvére alapozzák;

| c) | hivatkozást tüntetnek fel a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszerhez (ICSMS). |
| --- | --- |

c)

hivatkozást tüntetnek fel a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszerhez (ICSMS).

---

(1)  Az ügyet a 61. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra (A8-0213/2016).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/125/EK irányelve (2009. október 21.) az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.).

(21)  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

(21)  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

(1a)  
  A Bizottság 811/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. február 18.) a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyiségfűtő berendezések, a kombinált fűtőberendezések, a helyiségfűtő berendezésből, hőmérséklet-szabályozóból és napenergia-készülékből álló csomagok, valamint a kombinált fűtőberendezésből, hőmérséklet-szabályozóból és napenergia-készülékből álló csomagok energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 239., 2013.9.6., 1. o.).

(1b)  
  A Bizottság 812/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. február 18.) a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vízmelegítők, a melegvíz-tároló tartályok, valamint a vízmelegítőből és napenergia-készülékből álló csomagok energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 239., 2013.9.6., 83. o.).

(1c)  
  A Bizottság 1059/2010/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2010. szeptember 28.) a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási mosogatógépek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 314., 2010.11.30., 1. o.).

(1d)  
  A Bizottság 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2010. szeptember 28.) a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási hűtőkészülékek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 314., 2010.11.30., 17. o.).

(1e)  
  A Bizottság 1061/2010/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2010. szeptember 28.) a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási mosógépek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 314., 2010.11.30., 47. o.).

(1f)  
  A Bizottság 1062/2010/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2010. szeptember 28.) a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a televíziókészülékek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló (HL L 314., 2010.11.30., 64. o.).

(1 g)  
  A Bizottság 874/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. július 12.) a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a lámpák és a lámpatestek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 258., 2012.9.26., 1. o.).

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/222 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/222

---

P8_TA(2016)0305

Európai Határ- és Parti Őrség ***I

Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Határ- és Parti Őrségről és a 2007/2004/EK rendelet, a 863/2007/EK rendelet, valamint a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 101/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0671), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0671),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0408/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0408/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0200/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0200/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2015)0310

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1624 rendelet.)

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/223

---

P8_TA(2016)0306

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ***I

Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 101/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0667), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0667),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0404/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0404/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. március 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. március 16-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0215/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0215/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2015)0313

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1625 rendelet.)

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/224 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/224

---

P8_TA(2016)0307

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal ***I

Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 101/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0669), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0669),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0406/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0406/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0068/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0068/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2015)0308

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1626 rendelet.)

---

| 16.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/225 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/225

---

P8_TA(2016)0308

Az OLAF Felügyelő Bizottságának titkársága ***I

Az Európai Parlament 2016. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságának titkársága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 101/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0113), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0113),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 325. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0109/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 325. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0109/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2016. április 5-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2016. április 5-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0188/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 150., 2016.4.27., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0064

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. július 6-án került elfogadásra a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságának titkársága tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/2030 rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLÁLSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság teljes körűen elkötelezett az OLAF Felügyelő Bizottsága titkárságának független működése mellett. A 883/2013/EU, Euratom rendelet (az OLAF-rendelet) javasolt módosításának elsődleges célja, hogy további garanciákkal biztosítsa a titkárság függetlenségét. A módosított rendelet végrehajtását ez a cél vezérli majd.

Ahogyan azt Georgieva alelnök 2016. május 20-i levelében a Felügyelő Bizottság elnöke számára megerősítette, a Bizottság a Felügyelő Bizottság titkárságát a módosított rendelet alkalmazásának időpontjától kezdve a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatalhoz (PMO) kívánja csatolni. Ez az átszervezés pusztán adminisztratív jellegű lépés, melynek célja egyes szervezeti és költségvetési vonatkozások egyszerűsítése. Nem befolyásolja a titkárság független működését.

Ahogyan az említett levélben szintén említésre kerül, a titkárságnak a PMO-val történő adminisztratív összekapcsolása nem lesz hatással a jelenlegi személyzeti és költségvetési eljárásokra. A titkárságvezető felel majd a személyzet irányításáért és értékeléséért. A titkárságvezető értékelése a Felügyelő Bizottság jelentésén alapul majd.

A Bizottság a Felügyelő Bizottsággal folytatott konzultációt követően fontolóra veszi olyan megfelelő belső mobilitási szabályok bevezetését, amelyek korlátoznák a titkárságra történő kinevezések időtartamát, ugyanakkor gondoskodnának a folytonosságról, a függetlenség hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint azért, hogy az OLAF-nál elkerülhető legyen az összeférhetetlenség vagy a forgóajtó-jelenség kockázata.

A rendelet módosítása nem befolyásolja a Felügyelő Bizottság hozzáférését az OLAF informatikai rendszerein, adatbázisaiban és dokumentumaiban található információkhoz.

A Felügyelő Bizottság titkárság személyzeti irodái az OLAF jelenlegi épületében maradnak, megvédve a Felügyelő Bizottság és az OLAF függetlenségét, ugyanakkor biztosítva a könnyű kapcsolattartást.”

---