# Euroopa Liidu C 99/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 99 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik15. märts 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 99

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik15. märts 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euronesti parlamentaarne assamblee |
| 2018/C 99/01 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon inimõiguste olukorra halvenemise kohta Transnistrias, Abhaasias, Tshinvali piirkonnas ja Lõuna-Osseetias, Krimmis ning Donetski ja Luganski oblasti teatavates osades | 1 |
| 2018/C 99/02 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon autonoomsete surmavate relvade süsteemide kohta | 3 |
| 2018/C 99/03 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon idapartnerluse tuleviku ning hübriidprobleemide ja julgeolekuohtude vastase ühise võitluse kohta | 5 |
| 2018/C 99/04 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon energiakoostöö edendamise kohta idapartnerluses 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppe elluviimiseks | 7 |
| 2018/C 99/05 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon meediavabaduse ja meedia usaldusväärsuse tagamise kohta ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides | 12 |
| 2018/C 99/06 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon majanduskriisi mõju ületamise kohta ELi ja idapartnerluse riikide noorte tööhõives | 18 |
| 2018/C 99/07 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon naiste olukorra kohta Ida-Euroopa partnerriikide tööturul | 24 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

2018/C 99/01

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon inimõiguste olukorra halvenemise kohta Transnistrias, Abhaasias, Tshinvali piirkonnas ja Lõuna-Osseetias, Krimmis ning Donetski ja Luganski oblasti teatavates osades

1

2018/C 99/02

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon autonoomsete surmavate relvade süsteemide kohta

3

2018/C 99/03

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon idapartnerluse tuleviku ning hübriidprobleemide ja julgeolekuohtude vastase ühise võitluse kohta

5

2018/C 99/04

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon energiakoostöö edendamise kohta idapartnerluses 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppe elluviimiseks

7

2018/C 99/05

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon meediavabaduse ja meedia usaldusväärsuse tagamise kohta ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides

12

2018/C 99/06

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon majanduskriisi mõju ületamise kohta ELi ja idapartnerluse riikide noorte tööhõives

18

2018/C 99/07

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon naiste olukorra kohta Ida-Euroopa partnerriikide tööturul

24

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

| 15.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 99/1

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON

inimõiguste olukorra halvenemise kohta Transnistrias, Abhaasias, Tshinvali piirkonnas ja Lõuna-Osseetias, Krimmis ning Donetski ja Luganski oblasti teatavates osades

(2018/C 99/01)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone demokraatia tuleviku, piirkondliku julgeoleku ja kodanikuühiskonna rolli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone demokraatia tuleviku, piirkondliku julgeoleku ja kodanikuühiskonna rolli kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone Euroopa naabruspoliitika kohta, eriti 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute/põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga, (1)5. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni krimmitatari liidrite Ahtem Tšiigozi ja Ilmi Umerovi ning ajakirjanik Mõkola Semena juhtumite kohta, (2)4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (3) ning 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone Euroopa naabruspoliitika kohta, eriti 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute/põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga, (1)5. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni krimmitatari liidrite Ahtem Tšiigozi ja Ilmi Umerovi ning ajakirjanik Mõkola Semena juhtumite kohta, (2)4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (3) ning 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (4),

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2016. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 25. septembri 2017. aasta aruannet „Inimõiguste olukord okupeeritud Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastopoli linnas (Ukraina)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 25. septembri 2017. aasta aruannet „Inimõiguste olukord okupeeritud Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastopoli linnas (Ukraina)“,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist humanitaarõigust ja eelkõige selle sätteid, mis käsitlevad okupeeritud alasid ning tsiviilisikute kohtlemist ja kaitset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist humanitaarõigust ja eelkõige selle sätteid, mis käsitlevad okupeeritud alasid ning tsiviilisikute kohtlemist ja kaitset,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 9 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 9 lõiget 3;

| A. | arvestades, et inimõiguste olukorra halvenemine Transnistrias, Abhaasias, Tshinvali piirkonnas ja Lõuna-Osseetias, Krimmis ning Donetski ja Luganski oblasti teatavates osades on äärmiselt murettekitav; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste olukorra halvenemine Transnistrias, Abhaasias, Tshinvali piirkonnas ja Lõuna-Osseetias, Krimmis ning Donetski ja Luganski oblasti teatavates osades on äärmiselt murettekitav;

| B. | arvestades, et neil aladel elavatel inimestel on kohtusüsteemile juurdepääs kas piiratud või puudub täielikult; arvestades, et seaduslikud ametivõimud ei pääse nendele aladele, et seal õigusemõistmist korraldada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et neil aladel elavatel inimestel on kohtusüsteemile juurdepääs kas piiratud või puudub täielikult; arvestades, et seaduslikud ametivõimud ei pääse nendele aladele, et seal õigusemõistmist korraldada;

| C. | arvestades, et nendel territooriumidel elavad kooliõpilased jäetakse sageli ilma õigusest saada emakeelset haridust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nendel territooriumidel elavad kooliõpilased jäetakse sageli ilma õigusest saada emakeelset haridust;

| D. | arvestades, et kohapealsed nn ametivõimud ei ole ilmutanud suuremat tegelikku huvi kohalikele elanikele inimõiguste ja põhivabaduste võimaldamise vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohapealsed nn ametivõimud ei ole ilmutanud suuremat tegelikku huvi kohalikele elanikele inimõiguste ja põhivabaduste võimaldamise vastu;

| E. | arvestades, et vastutus inimõiguste rikkumise eest lasub Venemaa Föderatsioonil, kes otse või kaudselt mõjutab asjade arengut konfliktipiirkondades, andes kohapealsetele nn ametivõimudele rahalist, sõjalist ja majanduslikku abi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastutus inimõiguste rikkumise eest lasub Venemaa Föderatsioonil, kes otse või kaudselt mõjutab asjade arengut konfliktipiirkondades, andes kohapealsetele nn ametivõimudele rahalist, sõjalist ja majanduslikku abi;

| F. | arvestades, et nendes konfliktipiirkondades elavaid inimesi ähvardab pidevalt sõjalise kokkupõrke või olukorra edasise teravnemise oht; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nendes konfliktipiirkondades elavaid inimesi ähvardab pidevalt sõjalise kokkupõrke või olukorra edasise teravnemise oht;

| 1. | mõistab teravalt hukka nende inimeste tagakiusamise ja hirmutamise, kes vastustavad Venemaa-meelset režiimi, mille abil kujundatakse „kohalikud ametivõimud“; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka nende inimeste tagakiusamise ja hirmutamise, kes vastustavad Venemaa-meelset režiimi, mille abil kujundatakse „kohalikud ametivõimud“;

| 2. | peab kahetsusväärseks, et nende piirkondade elanikud ei saa okupeeritud alade piire vabalt ületada ega pääse paljudel juhtudel tagasi koju; märgib, et mõnes kohas poolitab okupatsioonijoon ehk „piir“ küla või koguni ühe perekonna maavalduse; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et nende piirkondade elanikud ei saa okupeeritud alade piire vabalt ületada ega pääse paljudel juhtudel tagasi koju; märgib, et mõnes kohas poolitab okupatsioonijoon ehk „piir“ küla või koguni ühe perekonna maavalduse;

| 3. | avaldab konfliktipiirkondades elavatele inimestele kindlalt toetust ning tuletab meelde, et põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda võib laiendada nii, et see hõlmaks ka konfliktipiirkondi, tingimusel et sealsed „ametivõimud“ järgivad seadusliku keskvalitsuse seadusi; kinnitab, et viisavaba reisimise kord neis riikides laieneb kõigile kodanikele, sealhulgas konfliktipiirkondades elavatele kodanikele, tingimusel et täidetakse biomeetriliste passide nõudeid; |
| --- | --- |

3.

avaldab konfliktipiirkondades elavatele inimestele kindlalt toetust ning tuletab meelde, et põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda võib laiendada nii, et see hõlmaks ka konfliktipiirkondi, tingimusel et sealsed „ametivõimud“ järgivad seadusliku keskvalitsuse seadusi; kinnitab, et viisavaba reisimise kord neis riikides laieneb kõigile kodanikele, sealhulgas konfliktipiirkondades elavatele kodanikele, tingimusel et täidetakse biomeetriliste passide nõudeid;

| 4. | kutsub komisjoni üles toetama projekte ja teabevahetust, mille eesmärk on parandada inimestevahelisi kontakte ning aidata kaasa rahu kindlustamisele, konfliktide lahendamisele, leppimisele ja kultuuridevahelise dialoogile; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles toetama projekte ja teabevahetust, mille eesmärk on parandada inimestevahelisi kontakte ning aidata kaasa rahu kindlustamisele, konfliktide lahendamisele, leppimisele ja kultuuridevahelise dialoogile;

| 5. | nõuab vaatlusmissiooni loomist, et jälgida inimõiguste olukorda konfliktipiirkondades; kutsub rahvusvahelisi inimõiguste vaatlejaid, sealhulgas ÜRO vastavaid struktuure, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja Euroopa Nõukogu üles uurima võimalusi, kuidas neile territooriumidele pääseda; |
| --- | --- |

5.

nõuab vaatlusmissiooni loomist, et jälgida inimõiguste olukorda konfliktipiirkondades; kutsub rahvusvahelisi inimõiguste vaatlejaid, sealhulgas ÜRO vastavaid struktuure, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja Euroopa Nõukogu üles uurima võimalusi, kuidas neile territooriumidele pääseda;

| 6. | mõistab teravalt hukka valdava praktika, et vahistatud toimetatakse Venemaa kaugetesse piirkondadesse, mis takistab tuntavalt nende inimeste suhtlust oma perekondade ja sõpradega ning raskendab inimõigusorganisatsioonidel nende käekäigu jälgimist; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi delegatsiooni Venemaal üles täpselt jälgima käimasolevaid kohtumenetlusi ja pöörama erilist tähelepanu vahistatute kohtlemisele; väljendab erilist muret seoses teadetega, et karistusviisina kasutatakse psühhiaatrilist ravi; ootab, et ELi delegatsioon, Euroopa välisteenistus ja ELi liikmesriikide suursaatkonnad neid menetlusi tähelepanelikult jälgiksid ning taotleksid pääsu vahistatute juurde nii enne nende üle kohtumõistmist kui ka selle ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

6.

mõistab teravalt hukka valdava praktika, et vahistatud toimetatakse Venemaa kaugetesse piirkondadesse, mis takistab tuntavalt nende inimeste suhtlust oma perekondade ja sõpradega ning raskendab inimõigusorganisatsioonidel nende käekäigu jälgimist; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi delegatsiooni Venemaal üles täpselt jälgima käimasolevaid kohtumenetlusi ja pöörama erilist tähelepanu vahistatute kohtlemisele; väljendab erilist muret seoses teadetega, et karistusviisina kasutatakse psühhiaatrilist ravi; ootab, et ELi delegatsioon, Euroopa välisteenistus ja ELi liikmesriikide suursaatkonnad neid menetlusi tähelepanelikult jälgiksid ning taotleksid pääsu vahistatute juurde nii enne nende üle kohtumõistmist kui ka selle ajal ja pärast seda;

| 7. | kutsub Venemaa Föderatsiooni, kellel on otsene või kaudne mõju konfliktipiirkondade „kohalikele ametivõimudele“, üles tagama inimõiguste kaitse, kuna see on rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt Venemaa kohustus; |
| --- | --- |

7.

kutsub Venemaa Föderatsiooni, kellel on otsene või kaudne mõju konfliktipiirkondade „kohalikele ametivõimudele“, üles tagama inimõiguste kaitse, kuna see on rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt Venemaa kohustus;

| 8. | palub Euroopa Inimõiguste Kohtul võimalikult esmajärjekorras käsitleda kõiki konfliktipiirkondadest saadud õiguskaitsetaotlusi ja nendest piirkondadest Venemaale viidud vahistatute juhtumeid, kuna konfliktipiirkondade „kohtusüsteem“ ja ka Venemaa õiguskaitsesüsteem ei taga nendel juhtudel õiguskaitsevahendeid; |
| --- | --- |

8.

palub Euroopa Inimõiguste Kohtul võimalikult esmajärjekorras käsitleda kõiki konfliktipiirkondadest saadud õiguskaitsetaotlusi ja nendest piirkondadest Venemaale viidud vahistatute juhtumeid, kuna konfliktipiirkondade „kohtusüsteem“ ja ka Venemaa õiguskaitsesüsteem ei taga nendel juhtudel õiguskaitsevahendeid;

| 9. | toetab Gruusia, Moldova ja Ukraina suveräänsust, sõltumatust, ühtsust ja territoriaalset terviklikkust nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning kinnitab veel kord, et mõistab hukka Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseadusliku annekteerimise Venemaa Föderatsiooni poolt ning Venemaa jätkuva okupatsiooni Gruusia Abhaasias ning Tshinvali piirkonnas ja Lõuna-Osseetias; |
| --- | --- |

9.

toetab Gruusia, Moldova ja Ukraina suveräänsust, sõltumatust, ühtsust ja territoriaalset terviklikkust nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning kinnitab veel kord, et mõistab hukka Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseadusliku annekteerimise Venemaa Föderatsiooni poolt ning Venemaa jätkuva okupatsiooni Gruusia Abhaasias ning Tshinvali piirkonnas ja Lõuna-Osseetias;

| 10. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0018.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0382.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0043.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0087.

---

| 15.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 99/3

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON

autonoomsete surmavate relvade süsteemide kohta

(2018/C 99/02)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportööri 28. mai 2010. aasta ja 13. septembri 2013. aasta aruandeid ning terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri 18. septembri 2013. aasta aruannet relvastatud droonide kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportööri 28. mai 2010. aasta ja 13. septembri 2013. aasta aruandeid ning terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri 18. septembri 2013. aasta aruannet relvastatud droonide kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 13. augusti 2013. aasta avaldust relvastatud droonide kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 13. augusti 2013. aasta avaldust relvastatud droonide kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni poolt 25. aprillil 2013. aastal ühiselt korraldatud kuulamist droonide kasutamise mõju kohta inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni poolt 25. aprillil 2013. aastal ühiselt korraldatud kuulamist droonide kasutamise mõju kohta inimõigustele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. mai 2013. aasta uurimust „Droonide ja robotite sõjalise kasutamise mõju inimõigustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. mai 2013. aasta uurimust „Droonide ja robotite sõjalise kasutamise mõju inimõigustele“,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldusi järgmise põlvkonna MALE-tüüpi kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemi (RPAS) Euroopa programmi ettevalmistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldusi järgmise põlvkonna MALE-tüüpi kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemi (RPAS) Euroopa programmi ettevalmistamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO teatavate tavarelvade konventsiooni käsitleva konverentsi otsust luua autonoomsete surmavate relvade süsteemide küsimuses valitsusekspertide töörühm, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO teatavate tavarelvade konventsiooni käsitleva konverentsi otsust luua autonoomsete surmavate relvade süsteemide küsimuses valitsusekspertide töörühm,

| — | võttes arvesse robootika- ja tehisintellektiettevõtete liidrite avalikku kirja tehisintellekti-teemalisel rahvusvahelisel ühiskonverentsil 2017. aastal Melbourne'is, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse robootika- ja tehisintellektiettevõtete liidrite avalikku kirja tehisintellekti-teemalisel rahvusvahelisel ühiskonverentsil 2017. aastal Melbourne'is,

| A. | arvestades, et autonoomseid surmavaid relvi (edaspidi „tapjarobotid“) on hakatud konfliktipiirkondades viimasel kümnendil laialdaselt kasutama; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et autonoomseid surmavaid relvi (edaspidi „tapjarobotid“) on hakatud konfliktipiirkondades viimasel kümnendil laialdaselt kasutama;

| B. | arvestades, et tapjarobotid vähendavad võimalike hukkuvate sõdurite arvu, mistõttu on vähem sõjapidamist takistavaid asjaolusid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tapjarobotid vähendavad võimalike hukkuvate sõdurite arvu, mistõttu on vähem sõjapidamist takistavaid asjaolusid;

| C. | arvestades, et tapjarobotite kasutamise tagajärjeks on rahumeelsete tsiviilelanike meelevaldsed hukkamised eksterritoriaalsetes piirkondades, kus toimuvad surmavad operatsioonid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tapjarobotite kasutamise tagajärjeks on rahumeelsete tsiviilelanike meelevaldsed hukkamised eksterritoriaalsetes piirkondades, kus toimuvad surmavad operatsioonid;

| D. | arvestades, et tapjarobotite ohvriteks on, eriti konfliktipiirkondades, suurel hulgal rahumeelseid tsiviilelanikke ning et Genfi konventsioonide I lisaprotokolli artikli 51 lõikes 2 on sätestatud, et „keelatud on vägivallateod ja vägivallaga ähvardamine eesmärgiga tsiviilelanikkonda hirmutada“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tapjarobotite ohvriteks on, eriti konfliktipiirkondades, suurel hulgal rahumeelseid tsiviilelanikke ning et Genfi konventsioonide I lisaprotokolli artikli 51 lõikes 2 on sätestatud, et „keelatud on vägivallateod ja vägivallaga ähvardamine eesmärgiga tsiviilelanikkonda hirmutada“;

| E. | arvestades, et droonide kasutamine rikub otseselt rahvusvahelise inimõigustealase õiguse põhimõtteid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et droonide kasutamine rikub otseselt rahvusvahelise inimõigustealase õiguse põhimõtteid;

| F. | arvestades, et 116 robootika- ja tehisintellektiettevõtete asutajat 26 riigist on alla kirjutanud avalikule pöördumisele, milles tungivalt palutakse ÜRO-l viivitamata võtta tähelepanu alla autonoomsete surmavate relvade küsimus ning nende rahvusvaheline keelustamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 116 robootika- ja tehisintellektiettevõtete asutajat 26 riigist on alla kirjutanud avalikule pöördumisele, milles tungivalt palutakse ÜRO-l viivitamata võtta tähelepanu alla autonoomsete surmavate relvade küsimus ning nende rahvusvaheline keelustamine;

| G. | arvestades, et Iisraeli kaitseministeerium on ajutiselt peatanud ühe Iisraeli relvatootja müügi- ja ekspordilitsentsi, mille põhjuseks on droonirünnakute läbiviimine Mägi-Karabahhis Aserbaidžaani taotlusel. |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Iisraeli kaitseministeerium on ajutiselt peatanud ühe Iisraeli relvatootja müügi- ja ekspordilitsentsi, mille põhjuseks on droonirünnakute läbiviimine Mägi-Karabahhis Aserbaidžaani taotlusel.

Assamblee:

| 1. | rõhutab, et oluline on arendada, toota ja kasutada täisautonoomseid relvi vastavalt rahvusvahelises õigusraamistikus kehtestatule; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et oluline on arendada, toota ja kasutada täisautonoomseid relvi vastavalt rahvusvahelises õigusraamistikus kehtestatule;

| 2. | toob esile idapartnerluse raames välja töötatud poliitika, mille eesmärgiks on töötada välja Euroopa Liidu liikmesriikides ja idapartnerluse riikides inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tagamiseks vajalikud reageerimismehhanismid; |
| --- | --- |

2.

toob esile idapartnerluse raames välja töötatud poliitika, mille eesmärgiks on töötada välja Euroopa Liidu liikmesriikides ja idapartnerluse riikides inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tagamiseks vajalikud reageerimismehhanismid;

| 3. | mõistab hukka rahumeelsete elanike sihipärased tapmised konfliktipiirkondades; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka rahumeelsete elanike sihipärased tapmised konfliktipiirkondades;

| 4. | kutsub idapartnerluse riike üles andma oma panust töötamaks välja läbipaistvamat ja vastutavamat poliitikat, mis käsitleb tapjarobotite kasutamist eksterritoriaalsetes piirkondades; |
| --- | --- |

4.

kutsub idapartnerluse riike üles andma oma panust töötamaks välja läbipaistvamat ja vastutavamat poliitikat, mis käsitleb tapjarobotite kasutamist eksterritoriaalsetes piirkondades;

| 5. | tõstab esile uurimismehhanismide arendamise olulisust idapartnerlusriikide konfliktipiirkondades, avastamaks ja hoidmaks ära suundumusi, mis võimaldavad meelevaldseid rünnakuid konflikti vahetus läheduses elava rahumeelse elanikkonna vastu; |
| --- | --- |

5.

tõstab esile uurimismehhanismide arendamise olulisust idapartnerlusriikide konfliktipiirkondades, avastamaks ja hoidmaks ära suundumusi, mis võimaldavad meelevaldseid rünnakuid konflikti vahetus läheduses elava rahumeelse elanikkonna vastu;

| 6. | palub idapartnerluse riikidel toetada autonoomsete surmavate relvade süsteemide alase valitsusekspertide töörühma tegevust. |
| --- | --- |

6.

palub idapartnerluse riikidel toetada autonoomsete surmavate relvade süsteemide alase valitsusekspertide töörühma tegevust.

---

| 15.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 99/5

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON

idapartnerluse tuleviku ning hübriidprobleemide ja julgeolekuohtude vastase ühise võitluse kohta

(2018/C 99/03)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse idapartnerluse käivitamist Prahas 7. mail 2009. aastal ELi ja tema idapoolsete partnerite Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina ühise püüdlusena ning 2011. aastal Varssavis, 2013. aastal Vilniuses ja 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumiste ühisdeklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse käivitamist Prahas 7. mail 2009. aastal ELi ja tema idapoolsete partnerite Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina ühise püüdlusena ning 2011. aastal Varssavis, 2013. aastal Vilniuses ja 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumiste ühisdeklaratsioone,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee, idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi, Regioonide Komitee ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi (CORLEAP) soovitusi ja tegevust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee, idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi, Regioonide Komitee ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi (CORLEAP) soovitusi ja tegevust,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse teatisi Euroopa naabruspoliitika kohta ning välisasjade nõukogu järeldusi Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse teatisi Euroopa naabruspoliitika kohta ning välisasjade nõukogu järeldusi Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse kohta,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone, eelkõige 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga ning 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone, eelkõige 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga ning 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse Gruusia, Moldova ja Ukraina parlamentide ühisavaldust ning Gruusia, Moldova ja Ukraina parlamentide Euroopa integratsiooni komiteede esimeeste ühiskommünikeed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Gruusia, Moldova ja Ukraina parlamentide ühisavaldust ning Gruusia, Moldova ja Ukraina parlamentide Euroopa integratsiooni komiteede esimeeste ühiskommünikeed;

| A. | arvestades, et pingeline geopoliitiline olukord tekitab ELi liikmesriikidele ja idapartnerluse riikidele uusi keerulisi probleeme, mis ulatuvad majandusküsimustest julgeolekuohtudeni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pingeline geopoliitiline olukord tekitab ELi liikmesriikidele ja idapartnerluse riikidele uusi keerulisi probleeme, mis ulatuvad majandusküsimustest julgeolekuohtudeni;

| B. | arvestades, et kogu maailmajao rahu ja jõukuse nimel tuleb kaitsta Euroopa väärtusi, nimelt demokraatia esmasust ja inimõiguste austamist; arvestades, et partnerriigid on kohustunud tugevdama oma sidemeid ning järgima rahvusvahelist õigust ja ühiseid põhiväärtusi, et süvendada poliitilist dialoogi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kogu maailmajao rahu ja jõukuse nimel tuleb kaitsta Euroopa väärtusi, nimelt demokraatia esmasust ja inimõiguste austamist; arvestades, et partnerriigid on kohustunud tugevdama oma sidemeid ning järgima rahvusvahelist õigust ja ühiseid põhiväärtusi, et süvendada poliitilist dialoogi;

| C. | arvestades, et idapartnerlus kujutab endast Euroopa naabruspoliitika strateegilist mõõdet ning on maailmajao stabiilsuse ja kestliku arengu tähtis komponent; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et idapartnerlus kujutab endast Euroopa naabruspoliitika strateegilist mõõdet ning on maailmajao stabiilsuse ja kestliku arengu tähtis komponent;

| D. | arvestades, et ELi ja selle partnerriikide vahel leidub mitmesuguse tasandiga kahepoolseid suhteid ning Euroopa normide ülevõtmine nende riikide õigusesse on ebaühtlane; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi ja selle partnerriikide vahel leidub mitmesuguse tasandiga kahepoolseid suhteid ning Euroopa normide ülevõtmine nende riikide õigusesse on ebaühtlane;

| E. | arvestades, et pärast assotsieerimislepingute, sealhulgas Gruusia, Moldova ja Ukrainaga loodud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna täielikku jõustumist on nende partnerite suhted ELiga ja Euroopa-suunalised püüdlused märkimisväärselt edenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast assotsieerimislepingute, sealhulgas Gruusia, Moldova ja Ukrainaga loodud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna täielikku jõustumist on nende partnerite suhted ELiga ja Euroopa-suunalised püüdlused märkimisväärselt edenenud;

| F. | arvestades, et mõne ELi idapartneri iseseisvust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ohustavad lahendamata piirkondlikud konfliktid, mida Venemaa Föderatsioon aktiivselt pikendab; arvestades, et need konfliktid oleksid diplomaatia ja ausa osavõtu abil lahendatavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõne ELi idapartneri iseseisvust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ohustavad lahendamata piirkondlikud konfliktid, mida Venemaa Föderatsioon aktiivselt pikendab; arvestades, et need konfliktid oleksid diplomaatia ja ausa osavõtu abil lahendatavad;

| G. | arvestades, et Venemaa agressiivne ja ekspansionistlik poliitika kõnealuste partnerriikide suhtes on kaasa toonud Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastoopoli linna seadusvastase annekteerimise, samuti Abhaasia, Tshinvali piirkonna ja Lõuna-Osseetia ning mõnede Donetski ja Luganski oblasti alade seadusvastase okupeerimise, millega on rikutud rahvusvahelist õigust ja kahepoolseid lepinguid ning Venemaa ülesandeid ja kohustusi rahvusvaheliste organisatsioonide liikmena; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa agressiivne ja ekspansionistlik poliitika kõnealuste partnerriikide suhtes on kaasa toonud Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastoopoli linna seadusvastase annekteerimise, samuti Abhaasia, Tshinvali piirkonna ja Lõuna-Osseetia ning mõnede Donetski ja Luganski oblasti alade seadusvastase okupeerimise, millega on rikutud rahvusvahelist õigust ja kahepoolseid lepinguid ning Venemaa ülesandeid ja kohustusi rahvusvaheliste organisatsioonide liikmena;

| H. | arvestades, et Venemaa agressioon Ukraina vastu ja Krimmi seadusvastane annekteerimine mõjutab tõsiselt kogu Euroopa julgeolekut; arvestades, et Vene võimud ja nende käsilased on ajutiselt okupeeritud aladel seadusvastaselt kinni pidanud, vahistanud, süüdi mõistnud ja vangistanud sadu Ukraina kodanikke ning nende arv üha kasvab; arvestades, et Ukrainas on peaaegu 1,8 miljonit sisepõgenikku ja konflikt mõjutab 5 miljonit inimest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa agressioon Ukraina vastu ja Krimmi seadusvastane annekteerimine mõjutab tõsiselt kogu Euroopa julgeolekut; arvestades, et Vene võimud ja nende käsilased on ajutiselt okupeeritud aladel seadusvastaselt kinni pidanud, vahistanud, süüdi mõistnud ja vangistanud sadu Ukraina kodanikke ning nende arv üha kasvab; arvestades, et Ukrainas on peaaegu 1,8 miljonit sisepõgenikku ja konflikt mõjutab 5 miljonit inimest;

| 1. | nõuab ühehäälset ja strateegilist reageerimist Venemaa esile kutsutud keerulise geopoliitilise olukorra tagajärgedele ning ettepanekute esitamist tõhusate mehhanismide kohta, mis võimaldaksid pikaajalistes konfliktipiirkondades rahu taastada; |
| --- | --- |

1.

nõuab ühehäälset ja strateegilist reageerimist Venemaa esile kutsutud keerulise geopoliitilise olukorra tagajärgedele ning ettepanekute esitamist tõhusate mehhanismide kohta, mis võimaldaksid pikaajalistes konfliktipiirkondades rahu taastada;

| 2. | kordab, et toetab kindlalt Ukraina, Gruusia ja Moldova suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; |
| --- | --- |

2.

kordab, et toetab kindlalt Ukraina, Gruusia ja Moldova suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides;

| 3. | mõistab hukka inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise annekteeritud ja okupeeritud aladel partnerriikides; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise annekteeritud ja okupeeritud aladel partnerriikides;

| 4. | rõhutab, et Ukraina, Gruusia ja Moldova vajavad kiiresti vahendamist, õiguslikku ja rahalist toetust sisepõgenike olukorra lahendamiseks; nõuab, et Venemaa Föderatsioon viivitamata vabastaks Ukraina kodanikest poliitvangid; soovitab vangide vahetamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Ukraina, Gruusia ja Moldova vajavad kiiresti vahendamist, õiguslikku ja rahalist toetust sisepõgenike olukorra lahendamiseks; nõuab, et Venemaa Föderatsioon viivitamata vabastaks Ukraina kodanikest poliitvangid; soovitab vangide vahetamist;

| 5. | tuletab meelde paindlikkuse ja individuaalse lähenemise põhimõtet ning rõhutab, et ELiga tehtava koostöö ulatus sõltub liidu ja partnerite eesmärkidest; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde paindlikkuse ja individuaalse lähenemise põhimõtet ning rõhutab, et ELiga tehtava koostöö ulatus sõltub liidu ja partnerite eesmärkidest;

| 6. | kiidab heaks assotsieerimislepingute jõustumise, mis hõlmavad põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda Gruusia, Moldova ja Ukrainaga, samuti ELi ja Armeenia uue laiaulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu ning ELi ja Aserbaidžaani läbirääkimised uue raamlepingu üle; tunneb heameelt selle üle, et EL on laiendanud oma kaalutletud poliitikat Valgevene suhtes, sealhulgas ELi-Valgevene koordineerimisrühma, inimõigustedialoogi ja kaubandusdialoogi raames; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks assotsieerimislepingute jõustumise, mis hõlmavad põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda Gruusia, Moldova ja Ukrainaga, samuti ELi ja Armeenia uue laiaulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu ning ELi ja Aserbaidžaani läbirääkimised uue raamlepingu üle; tunneb heameelt selle üle, et EL on laiendanud oma kaalutletud poliitikat Valgevene suhtes, sealhulgas ELi-Valgevene koordineerimisrühma, inimõigustedialoogi ja kaubandusdialoogi raames;

| 7. | nõuab tihedaid poliitilisi sidemeid ja majanduslikku lõimumist, sealhulgas ELi programmides osalemist, samuti mõistab, et assotsieerimislepingud Gruusia, Moldova ja Ukrainaga ei ole nende suhetes ELiga lõppeesmärk; nõuab nende riikide Euroopa-püüdluste tunnustamist; |
| --- | --- |

7.

nõuab tihedaid poliitilisi sidemeid ja majanduslikku lõimumist, sealhulgas ELi programmides osalemist, samuti mõistab, et assotsieerimislepingud Gruusia, Moldova ja Ukrainaga ei ole nende suhetes ELiga lõppeesmärk; nõuab nende riikide Euroopa-püüdluste tunnustamist;

| 8. | nõuab, et 24. novembril 2017. aastal Brüsselis toimuval idapartnerluse tippkohtumisel lepitaks kokku uutes pikaajalistes eesmärkides, et koostada järgmiseks kaheks aastaks terviklik koostöökava; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et 24. novembril 2017. aastal Brüsselis toimuval idapartnerluse tippkohtumisel lepitaks kokku uutes pikaajalistes eesmärkides, et koostada järgmiseks kaheks aastaks terviklik koostöökava;

| 9. | kordab oma põhiseisukohta, et Brüsseli deklaratsiooni eelnõu peab kajastama asjaomaste partnerriikide assotsieerimislepingutes sõnastatud Euroopa-püüdlusi ja -valikuid; |
| --- | --- |

9.

kordab oma põhiseisukohta, et Brüsseli deklaratsiooni eelnõu peab kajastama asjaomaste partnerriikide assotsieerimislepingutes sõnastatud Euroopa-püüdlusi ja -valikuid;

| 10. | rõhutab eriti, et Brüsseli deklaratsiooni eelnõu peaks hõlmama ka muid strateegiliselt olulisi komponente, sealhulgas:






  — | piiriülese koostöö arendamine ja inimestevahelised kontaktid; |
| --- | --- | --- |

10.

rõhutab eriti, et Brüsseli deklaratsiooni eelnõu peaks hõlmama ka muid strateegiliselt olulisi komponente, sealhulgas:

—

piiriülese koostöö arendamine ja inimestevahelised kontaktid;

| — | energiajulgeoleku tugevdamine; |
| --- | --- |

—

energiajulgeoleku tugevdamine;

| — | digitaalturgude ühtlustamine; |
| --- | --- |

—

digitaalturgude ühtlustamine;

| — | kliendikesksed ettevõtluse tugiorganisatsioonid ning uue piirkondliku majandusdiplomaatilise võrgustiku loomine kaubanduse ja investeeringute edendamiseks kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

—

kliendikesksed ettevõtluse tugiorganisatsioonid ning uue piirkondliku majandusdiplomaatilise võrgustiku loomine kaubanduse ja investeeringute edendamiseks kogu piirkonnas;

| — | julgeolekureformide jätkuv toetamine, integreeritud piirihalduse rakendamine, organiseeritud kuritegevuse pärssimine, hübriidohtude tõrjumine, terrorismivastane võitlus ja radikaliseerumise ennetamine, küberturvalisuse tugevdamine ning kindlam katastroofide ennetamine; |
| --- | --- |

—

julgeolekureformide jätkuv toetamine, integreeritud piirihalduse rakendamine, organiseeritud kuritegevuse pärssimine, hübriidohtude tõrjumine, terrorismivastane võitlus ja radikaliseerumise ennetamine, küberturvalisuse tugevdamine ning kindlam katastroofide ennetamine;

| — | vajaduse korral julgeolekudialoogi ja -koostöö tugevdamine ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral julgeolekudialoogi ja -koostöö tugevdamine ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas.

---

| 15.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 99/7

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON

energiakoostöö edendamise kohta idapartnerluses 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppe elluviimiseks

(2018/C 99/04)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti,

| — | võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet ja 30. novembrist kuni 11. detsembrini 2015 Pariisis toimunud osaliste konverentsi otsust 1/CP.21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet ja 30. novembrist kuni 11. detsembrini 2015 Pariisis toimunud osaliste konverentsi otsust 1/CP.21,

| — | võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eriti ÜRO 2003. aasta kestliku arengu eesmärke 7 „Taskukohane ja säästev energia“ ja 13 „Kliimameetmed“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eriti ÜRO 2003. aasta kestliku arengu eesmärke 7 „Taskukohane ja säästev energia“ ja 13 „Kliimameetmed“,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 22. märtsi 2016. aasta resolutsiooni ebatraditsioonilise gaasi arengupoliitika ja selle võimaliku mõju kohta energiaturgudele ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 22. märtsi 2016. aasta resolutsiooni ebatraditsioonilise gaasi arengupoliitika ja selle võimaliku mõju kohta energiaturgudele ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides,

| — | võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti energiakoostööd käsitlevaid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti energiakoostööd käsitlevaid sätteid,

| — | võttes arvesse 21. märtsil 2017. aastal algatatud ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu sõlmimist ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Armeenia vahel, eriti energiakoostööd käsitlevaid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. märtsil 2017. aastal algatatud ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu sõlmimist ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Armeenia vahel, eriti energiakoostööd käsitlevaid sätteid,

| — | võttes arvesse Visegrádi rühma välisministrite 12. aprilli 2017. aasta Varssavi kohtumise tulemusena tehtud ühisavaldust idapartnerluse kohta, milles pakuti ELi liikmesuse võimalust sellest huvitatud idapartnerluse riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Visegrádi rühma välisministrite 12. aprilli 2017. aasta Varssavi kohtumise tulemusena tehtud ühisavaldust idapartnerluse kohta, milles pakuti ELi liikmesuse võimalust sellest huvitatud idapartnerluse riikidele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Pariisi kokkuleppe rakendamise ja Marrakechis toimuva 2016. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Pariisi kokkuleppe rakendamise ja Marrakechis toimuva 2016. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi kohta (1),

| — | võttes arvesse ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide keskkonnaministrite 18. oktoobri 2016. aasta deklaratsiooni keskkonna- ja kliimamuutuste küsimuste kohta idapartnerluses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide keskkonnaministrite 18. oktoobri 2016. aasta deklaratsiooni keskkonna- ja kliimamuutuste küsimuste kohta idapartnerluses,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta õigusaktide paketti „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta õigusaktide paketti „Puhas energia kõikidele eurooplastele“,

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 15. detsembri 2016. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – keskendumine põhiprioriteetidele ja tulemustele“ (SWD(2016)0467), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 15. detsembri 2016. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – keskendumine põhiprioriteetidele ja tulemustele“ (SWD(2016)0467),

| A. | arvestades, et 2015. aasta detsembris saavutasid 193 allakirjutanud riiki Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsil ülemaailmse kokkuleppe, millega määrati kindlaks kliimamuutustele reageerimisega seotud eesmärgid ja mehhanismid ning kehtestati siduvad kohustused; arvestades, et EL võttis Pariisis kohustuse saavutada aastaks 2030 liidus vähemalt 40 % kasvuhoonegaaside heite vähenemine võrreldes 1990. aastaga; arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2015. aasta detsembris saavutasid 193 allakirjutanud riiki Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsil ülemaailmse kokkuleppe, millega määrati kindlaks kliimamuutustele reageerimisega seotud eesmärgid ja mehhanismid ning kehtestati siduvad kohustused; arvestades, et EL võttis Pariisis kohustuse saavutada aastaks 2030 liidus vähemalt 40 % kasvuhoonegaaside heite vähenemine võrreldes 1990. aastaga; arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016;

| B. | arvestades, et heitkoguste märkimisväärse vähenemise saavutamiseks peavad Pariisi kokkuleppe osalised piirama oma energiasüsteemide CO2-mahukust ning ellu viima suurte eesmärkidega strateegiad, mis aitavad juhtida maailmamajanduse üleminekut vähese CO2-heitega turgudele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et heitkoguste märkimisväärse vähenemise saavutamiseks peavad Pariisi kokkuleppe osalised piirama oma energiasüsteemide CO2-mahukust ning ellu viima suurte eesmärkidega strateegiad, mis aitavad juhtida maailmamajanduse üleminekut vähese CO2-heitega turgudele;

| C. | arvestades, et 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumisel osalenud kordasid oma kavatsust teha kliimamuutuste ja energia valdkonnas veelgi tihedamat kahepoolset ja mitmepoolset koostööd; arvestades, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid on kooskõlas 2015. aasta novembris tehtud Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisega pööranud suuremat tähelepanu energiajulgeolekule ja kliimameetmetele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumisel osalenud kordasid oma kavatsust teha kliimamuutuste ja energia valdkonnas veelgi tihedamat kahepoolset ja mitmepoolset koostööd; arvestades, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid on kooskõlas 2015. aasta novembris tehtud Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisega pööranud suuremat tähelepanu energiajulgeolekule ja kliimameetmetele;

| D. | arvestades, et EL selgitab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ja selle mitmeaastase programmitöö aastani 2020 teise etapi raames välja idapartnerluse energiakoostöö põhiprioriteedid kooskõlas Riias seatud prioriteetide ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 15. detsembri 2016. aasta ühises töödokumendis kavandatud 20 tulemusega, mis tuleb saavutada aastaks 2020; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL selgitab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ja selle mitmeaastase programmitöö aastani 2020 teise etapi raames välja idapartnerluse energiakoostöö põhiprioriteedid kooskõlas Riias seatud prioriteetide ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 15. detsembri 2016. aasta ühises töödokumendis kavandatud 20 tulemusega, mis tuleb saavutada aastaks 2020;

| E. | arvestades, et EL on pannud aluse üleeuroopalisele energialiidule kui vahendile, mis aitab saavutada kindla, säästva ja konkurentsivõimelise energia igale eurooplasele; arvestades, et energialiidu eesmärgid on integreerida Euroopa energiasektor, lahendada energiapoliitika tulemuslikuma koordineerimise teel energiaturgude killustatuse probleem, võimaldada vaba energiavoogu üle riigipiiride, edendada energiavarustuse mitmekesistamiseks investeeringuid uutesse võimsustesse ja taristutesse ning muuta kodumajapidamiste arved väiksemaks, luua uusi töökohti ja edendada majanduskasvu; arvestades, et energialiit toetab nende eesmärkidega ELi poolt Pariisi kokkuleppega võetud kohustuste täitmist ning teeb kindlaks sidusad viisid nii energia- kui ka kliimapoliitika eesmärkide saavutamiseks, et tagada ülemaailmne ja kõikehõlmav üleminek konkurentsivõimelisele ja vähese CO2-heitega majandusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on pannud aluse üleeuroopalisele energialiidule kui vahendile, mis aitab saavutada kindla, säästva ja konkurentsivõimelise energia igale eurooplasele; arvestades, et energialiidu eesmärgid on integreerida Euroopa energiasektor, lahendada energiapoliitika tulemuslikuma koordineerimise teel energiaturgude killustatuse probleem, võimaldada vaba energiavoogu üle riigipiiride, edendada energiavarustuse mitmekesistamiseks investeeringuid uutesse võimsustesse ja taristutesse ning muuta kodumajapidamiste arved väiksemaks, luua uusi töökohti ja edendada majanduskasvu; arvestades, et energialiit toetab nende eesmärkidega ELi poolt Pariisi kokkuleppega võetud kohustuste täitmist ning teeb kindlaks sidusad viisid nii energia- kui ka kliimapoliitika eesmärkide saavutamiseks, et tagada ülemaailmne ja kõikehõlmav üleminek konkurentsivõimelisele ja vähese CO2-heitega majandusele;

| F. | arvestades, et Ida-Euroopa partnerriikide energianõudlus suureneb kiiremas tempos kui ELis keskmiselt; arvestades, et nende riikide majandus on keskmisest ELi liikmesriigist palju energiamahukam, ning arvestades, et selline energiatõhususe puudumine takistab nende püüdlusi tegeleda kliimamuutuste probleemiga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ida-Euroopa partnerriikide energianõudlus suureneb kiiremas tempos kui ELis keskmiselt; arvestades, et nende riikide majandus on keskmisest ELi liikmesriigist palju energiamahukam, ning arvestades, et selline energiatõhususe puudumine takistab nende püüdlusi tegeleda kliimamuutuste probleemiga;

| G. | arvestades, et Ida-Euroopa partnerriikidel on vaba turu väljakujunemine ja turupõhise hinnakujunduse areng energiasektoris veel algusjärgus; arvestades, et energiavaldkonda reguleerivad reformimata raamistikud ja erasektori investeeringute puudumine takistavad liberaalsele energiaturule üleminekut; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Ida-Euroopa partnerriikidel on vaba turu väljakujunemine ja turupõhise hinnakujunduse areng energiasektoris veel algusjärgus; arvestades, et energiavaldkonda reguleerivad reformimata raamistikud ja erasektori investeeringute puudumine takistavad liberaalsele energiaturule üleminekut;

| H. | arvestades, et ELi liikmesuse võimaluse pakkumine nendele idapartnerluse riikidele, kes on sellest huvitatud, eeldab nii poliitilist tuge kui ka ELi poliitikameetmete ja parimate tavadega kooskõlas olevate projektide edendamist, sealhulgas Pariisi kokkuleppe rakendamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi liikmesuse võimaluse pakkumine nendele idapartnerluse riikidele, kes on sellest huvitatud, eeldab nii poliitilist tuge kui ka ELi poliitikameetmete ja parimate tavadega kooskõlas olevate projektide edendamist, sealhulgas Pariisi kokkuleppe rakendamist;

Ühiste poliitiliste eesmärkide poole püüdlemine ja kohustuste täitmine

| 1. | pooldab Pariisi kliimakokkuleppe osaliste seisukohti, kuna kliimamuutused ohustavad rahu ja stabiilsust, maailmamajanduse väljavaateid, vaesuse vähendamist ja kestlikku arengut; väljendab heameelt osaliste pühendumuse üle võtta üheskoos meetmeid selleks, et piirata üleilmse keskmise temperatuuri tõusu tunduvalt alla 2 °C-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning vältida märkimisväärset kahjulikku kliimamõju; |
| --- | --- |

1.

pooldab Pariisi kliimakokkuleppe osaliste seisukohti, kuna kliimamuutused ohustavad rahu ja stabiilsust, maailmamajanduse väljavaateid, vaesuse vähendamist ja kestlikku arengut; väljendab heameelt osaliste pühendumuse üle võtta üheskoos meetmeid selleks, et piirata üleilmse keskmise temperatuuri tõusu tunduvalt alla 2 °C-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning vältida märkimisväärset kahjulikku kliimamõju;

| 2. | väljendab rahulolu kõikide ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide poolt Pariisi kokkuleppe raames võetud kohustuste üle ning palub nende riikide ametiasutustel, kes ei ole veel ratifitseerimisprotsessi lõpule viinud, seda kiiremas korras teha; võtab teadmiseks ELi liikmesriikide ja partnerriikide esitatud kavatsetavad riiklikult kindlaksmääratud panused, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriikide ja partnerriikide valitsused uuendaksid oma kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärkidega; märgib, et riiklikud energiakavad ja kliimamuutuste kavad on tähtsad programmitööks ja selleks, et tagada kooskõla uuendatud riiklike kavandatud panustega Pariisi kokkuleppes ettenähtud kohustuste täitmisesse; rõhutab osaliste kohustust jälgida, teatada ja kontrollida kasvuhoonegaaside heite tasemeid läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

2.

väljendab rahulolu kõikide ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide poolt Pariisi kokkuleppe raames võetud kohustuste üle ning palub nende riikide ametiasutustel, kes ei ole veel ratifitseerimisprotsessi lõpule viinud, seda kiiremas korras teha; võtab teadmiseks ELi liikmesriikide ja partnerriikide esitatud kavatsetavad riiklikult kindlaksmääratud panused, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriikide ja partnerriikide valitsused uuendaksid oma kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärkidega; märgib, et riiklikud energiakavad ja kliimamuutuste kavad on tähtsad programmitööks ja selleks, et tagada kooskõla uuendatud riiklike kavandatud panustega Pariisi kokkuleppes ettenähtud kohustuste täitmisesse; rõhutab osaliste kohustust jälgida, teatada ja kontrollida kasvuhoonegaaside heite tasemeid läbipaistval viisil;

| 3. | usub, et Pariisi kokkuleppes seatud eesmärkide saavutamine eeldab suuri ja struktuurseid muudatusi osalistes majandus- ja energiasüsteemides, sealhulgas järkjärgulist üleminekut mitmekesisemale energiaallikate jaotusele ning säästvate energiaallikate edendamist ja kõikide sektorite, sealhulgas transpordi- ja ehitussektori energiatõhususe parandamist; |
| --- | --- |

3.

usub, et Pariisi kokkuleppes seatud eesmärkide saavutamine eeldab suuri ja struktuurseid muudatusi osalistes majandus- ja energiasüsteemides, sealhulgas järkjärgulist üleminekut mitmekesisemale energiaallikate jaotusele ning säästvate energiaallikate edendamist ja kõikide sektorite, sealhulgas transpordi- ja ehitussektori energiatõhususe parandamist;

| 4. | rõhutab, et taastuvenergia arendamisel ja energiatõhususe parandamisel on määrava tähtsusega roll kasvuhoonegaaside heite vähendamisel energiasektoris, mis aitab osalistel ühtlasi täita Pariisi kokkuleppest tulenevaid individuaalseid kohustusi; on veendunud, et taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe edendamisele suunatud poliitikameetmed on majanduskasvu ja tööhõive suunajad; palub Euroopa Komisjonil ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide ametiasutustel täiustada suuremat taastuvenergia tarbimist edendavate ja energiatõhusust parandavate meetmete integreeritud süsteemi ning muid stiimuleid, mis aitaksid säästa energiat kõikides majandussektorites, eriti ehitus- ja transpordisektoris; nõuab ühtlasi taastuvenergia ja energiatõhususe poliitikameetmete kaasamist kõikidesse energia tootmise, tarnimise, jaotamise ja salvestamise seisukohast olulistesse valdkondadesse; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et taastuvenergia arendamisel ja energiatõhususe parandamisel on määrava tähtsusega roll kasvuhoonegaaside heite vähendamisel energiasektoris, mis aitab osalistel ühtlasi täita Pariisi kokkuleppest tulenevaid individuaalseid kohustusi; on veendunud, et taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe edendamisele suunatud poliitikameetmed on majanduskasvu ja tööhõive suunajad; palub Euroopa Komisjonil ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide ametiasutustel täiustada suuremat taastuvenergia tarbimist edendavate ja energiatõhusust parandavate meetmete integreeritud süsteemi ning muid stiimuleid, mis aitaksid säästa energiat kõikides majandussektorites, eriti ehitus- ja transpordisektoris; nõuab ühtlasi taastuvenergia ja energiatõhususe poliitikameetmete kaasamist kõikidesse energia tootmise, tarnimise, jaotamise ja salvestamise seisukohast olulistesse valdkondadesse;

| 5. | rõhutab, et suure hulga taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri võrku integreerimine, taastuvatest energiaallikatest ja alternatiivkütustest elektri tootmise järkjärguline detsentraliseerimine ning tarbijatele võimaluse andmine osaleda näiteks tarbimiskajas eeldab võrkude uuendamist ning muu hulgas piirkondlikku ja piiriülest koostööd võrkude koostalitlusvõime tagamiseks; palub komisjonil ja Ida-Euroopa partnerriikide ametiasutustel hõlbustada ühendamise taristu ja arukate võrkude arendamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et suure hulga taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri võrku integreerimine, taastuvatest energiaallikatest ja alternatiivkütustest elektri tootmise järkjärguline detsentraliseerimine ning tarbijatele võimaluse andmine osaleda näiteks tarbimiskajas eeldab võrkude uuendamist ning muu hulgas piirkondlikku ja piiriülest koostööd võrkude koostalitlusvõime tagamiseks; palub komisjonil ja Ida-Euroopa partnerriikide ametiasutustel hõlbustada ühendamise taristu ja arukate võrkude arendamist;

| 6. | pooldab turupõhist energiapoliitikat, mille aluseks on energiaettevõtjate avatud ja aus konkurents ning turu läbipaistvus; rõhutab, et ELi energialiiduga kaasneb üleeuroopalise energiaturu loomine, kus Ida-Euroopa partnerriikidel on oluline roll; nõuab tungivalt, et komisjon ja Ida-Euroopa partnerriikide ametiasutused jätkaksid turueeskirjade läbivaatamist ja ettepanekute esitamist kohanduste kohta, et tagada soodsam keskkond turutõrgetele reageerimise eesmärgil taastuvatesse energiaallikatesse tehtavate investeeringute ja energiatõhususe projektide jaoks; rõhutab, et taastuvatele energiaallikatele on tähtis luua stiimulid, mis tagaksid neile fossiilkütustega võrdsed tingimused, ning et pikas perspektiivis on oluline kaotada energiaturge moonutavad toetused kindluse saavutanud energiatootmise allikatele; |
| --- | --- |

6.

pooldab turupõhist energiapoliitikat, mille aluseks on energiaettevõtjate avatud ja aus konkurents ning turu läbipaistvus; rõhutab, et ELi energialiiduga kaasneb üleeuroopalise energiaturu loomine, kus Ida-Euroopa partnerriikidel on oluline roll; nõuab tungivalt, et komisjon ja Ida-Euroopa partnerriikide ametiasutused jätkaksid turueeskirjade läbivaatamist ja ettepanekute esitamist kohanduste kohta, et tagada soodsam keskkond turutõrgetele reageerimise eesmärgil taastuvatesse energiaallikatesse tehtavate investeeringute ja energiatõhususe projektide jaoks; rõhutab, et taastuvatele energiaallikatele on tähtis luua stiimulid, mis tagaksid neile fossiilkütustega võrdsed tingimused, ning et pikas perspektiivis on oluline kaotada energiaturge moonutavad toetused kindluse saavutanud energiatootmise allikatele;

| 7. | rõhutab huvipakkuva ärikeskkonna ja asjakohase reguleeriva raamistiku tagamise hädavajalikkust, et ergutada erasektori investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse, nende energia ülekandetaristutesse ja piiriülesesse kauplemisse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiaga; |
| --- | --- |

7.

rõhutab huvipakkuva ärikeskkonna ja asjakohase reguleeriva raamistiku tagamise hädavajalikkust, et ergutada erasektori investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse, nende energia ülekandetaristutesse ja piiriülesesse kauplemisse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiaga;

| 8. | palub ELiga assotsieerunud riikide ametiasutustel kiirendada oma õigusaktide ühtlustamist kliimamuutusi ja energiat käsitlevate ELi õigusaktidega vastavalt assotsieerimislepingute sätetele; rõhutab sellega seoses koostöö tähtsust energiaühenduse, komisjoni ja ELi liikmesriikidega, et luua õiguslikud, institutsioonilised, rahalised, majanduslikud ja tehnoloogilised eeldused järkjärgulise ülemineku tagamiseks vähem CO2-heidet tekitavale arengule; väljendab heameelt energiaühenduse hiljutise laienemise üle Gruusias ning rõhutab samal ajal, et liikmesusega seotud sätete täielik järgimine on hädavajalik; tunneb heameelt Valgevene taotluse üle saada ühenduse vaatleja staatus; |
| --- | --- |

8.

palub ELiga assotsieerunud riikide ametiasutustel kiirendada oma õigusaktide ühtlustamist kliimamuutusi ja energiat käsitlevate ELi õigusaktidega vastavalt assotsieerimislepingute sätetele; rõhutab sellega seoses koostöö tähtsust energiaühenduse, komisjoni ja ELi liikmesriikidega, et luua õiguslikud, institutsioonilised, rahalised, majanduslikud ja tehnoloogilised eeldused järkjärgulise ülemineku tagamiseks vähem CO2-heidet tekitavale arengule; väljendab heameelt energiaühenduse hiljutise laienemise üle Gruusias ning rõhutab samal ajal, et liikmesusega seotud sätete täielik järgimine on hädavajalik; tunneb heameelt Valgevene taotluse üle saada ühenduse vaatleja staatus;

| 9. | palub, et komisjon tõstaks oma suutlikkuse suurendamisega seotud toetust ja abi neile Ida-Euroopa partnerriikidele, kes rakendavad meetmeid, mis mõjutavad kasvuhoonegaaside heite vähenemist; |
| --- | --- |

9.

palub, et komisjon tõstaks oma suutlikkuse suurendamisega seotud toetust ja abi neile Ida-Euroopa partnerriikidele, kes rakendavad meetmeid, mis mõjutavad kasvuhoonegaaside heite vähenemist;

| 10. | palub komisjonil ja ELi liikmesriikide ametiasutustel aidata ELi liikmesuse võimalusest huvitatud Ida-Euroopa partnerriikidel 2021.–2030. aasta perioodiks välja töötada riiklikud energia- ja kliimamuutuste kavad, tehes samal ajal kindlaks nende kavade rahastamisallikad ja hõlbustades nende elluviimist; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil ja ELi liikmesriikide ametiasutustel aidata ELi liikmesuse võimalusest huvitatud Ida-Euroopa partnerriikidel 2021.–2030. aasta perioodiks välja töötada riiklikud energia- ja kliimamuutuste kavad, tehes samal ajal kindlaks nende kavade rahastamisallikad ja hõlbustades nende elluviimist;

| 11. | rõhutab gaasi määrava tähtsusega rolli Euroopa üleminekul vähem CO2-heidet tekitavatele energiasüsteemidele ja täiendavuse saavutamisel taastuvate energiaallikatega; on sellega seoses seisukohal, et energiaallikate ja tarneteede mitmekesistamine, sealhulgas vastassuunavooga gaasitrasside võimaldamine on äärmiselt oluline selleks, et tagada ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide energiajulgeolek ning nende suutlikkus täita oma kliimamuutuste poliitika valdkonnas võetud kohustused; rõhutab liidusisese detsentraliseeritud energiavarustuse tähtsust; kiidab heaks gaasijuhtmete ühenduste ja vastassuunavoo avamise või arendamise lõunapoolsesse gaasikoridori ning uued rajatised, mis võimaldavad veeldatud maagaasi eksportida/importida, sealhulgas maagaasi traditsioonilistest ja ebatraditsioonilistest allikatest ammutada; märgib, et uued tarneteed ei tohiks suurendada sõltuvust turgu valitsevatest gaasitarnijatest ega kahjustada piirkondlikku energiajulgeolekut ja ELi energialiidu strateegiat; rõhutab, et gaasijuhtmete taristu kõik uued avamerel ja maismaal asuvad osad peavad vastama keskkonnaeeskirjadele ning asjaomastes ELi õigusaktides sätestatud peamistele põhimõtetele; rõhutab, et Nord Stream 2 torujuhtme rajamine merepõhja avaldab negatiivset mõju piirkonna gaasiturule ning kahjustab eeskätt Ukraina gaasi ülekandesüsteemi; nõuab, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid jätkaksid piirkonna transiidipotentsiaali uurimist ning hoiduksid sellistes projektides osalemisest, mis võiksid tekitada vastuolu energiaühenduse asutamislepingu ning Gruusia, Moldova ja Ukrainaga sõlmitud ELi assotsieerimislepingutega võetud kohustustega; |
| --- | --- |

11.

rõhutab gaasi määrava tähtsusega rolli Euroopa üleminekul vähem CO2-heidet tekitavatele energiasüsteemidele ja täiendavuse saavutamisel taastuvate energiaallikatega; on sellega seoses seisukohal, et energiaallikate ja tarneteede mitmekesistamine, sealhulgas vastassuunavooga gaasitrasside võimaldamine on äärmiselt oluline selleks, et tagada ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide energiajulgeolek ning nende suutlikkus täita oma kliimamuutuste poliitika valdkonnas võetud kohustused; rõhutab liidusisese detsentraliseeritud energiavarustuse tähtsust; kiidab heaks gaasijuhtmete ühenduste ja vastassuunavoo avamise või arendamise lõunapoolsesse gaasikoridori ning uued rajatised, mis võimaldavad veeldatud maagaasi eksportida/importida, sealhulgas maagaasi traditsioonilistest ja ebatraditsioonilistest allikatest ammutada; märgib, et uued tarneteed ei tohiks suurendada sõltuvust turgu valitsevatest gaasitarnijatest ega kahjustada piirkondlikku energiajulgeolekut ja ELi energialiidu strateegiat; rõhutab, et gaasijuhtmete taristu kõik uued avamerel ja maismaal asuvad osad peavad vastama keskkonnaeeskirjadele ning asjaomastes ELi õigusaktides sätestatud peamistele põhimõtetele; rõhutab, et Nord Stream 2 torujuhtme rajamine merepõhja avaldab negatiivset mõju piirkonna gaasiturule ning kahjustab eeskätt Ukraina gaasi ülekandesüsteemi; nõuab, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid jätkaksid piirkonna transiidipotentsiaali uurimist ning hoiduksid sellistes projektides osalemisest, mis võiksid tekitada vastuolu energiaühenduse asutamislepingu ning Gruusia, Moldova ja Ukrainaga sõlmitud ELi assotsieerimislepingutega võetud kohustustega;

| 12. | on seisukohal, et iga riik on oma energiaallikate jaotust puudutavates valikutes sõltumatu; kordab siiski oma üleskutset Valgevene ametiasutustele peatada Astravetsi tuumaelektrijaama ehitus ja Khatsislawi kriidikarjääri edasiarendus, kuni nende arenduste ja tegevuse kohta on avatud ja läbipaistval viisil tehtud usaldusväärselt sõltumatu keskkonnamõju hindamine, järgides täielikult kõige kõrgemaid rahvusvahelisi tuuma- ja keskkonnaohutuse standardeid; nõuab ühtlasi kõikide sidusrühmade kaasamist hindamisprotsessi, tagamaks, et keskkonnakaitse ja tuumaohutuse arvelt ei toimu mingit järeleandmist; palub, et ELi liikmesriigid ja asjaomased Ida-Euroopa partnerriigid säilitaksid jätkuvalt oma tuumajaamade ja muude seadmete kaitsemeetmed kooskõlas rahvusvaheliste standardite, eriti Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri aruannetega, ning tõhustaksid tuumaenergia tootmisvõimsuse jaoks piisavaid ohutussüsteeme; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et iga riik on oma energiaallikate jaotust puudutavates valikutes sõltumatu; kordab siiski oma üleskutset Valgevene ametiasutustele peatada Astravetsi tuumaelektrijaama ehitus ja Khatsislawi kriidikarjääri edasiarendus, kuni nende arenduste ja tegevuse kohta on avatud ja läbipaistval viisil tehtud usaldusväärselt sõltumatu keskkonnamõju hindamine, järgides täielikult kõige kõrgemaid rahvusvahelisi tuuma- ja keskkonnaohutuse standardeid; nõuab ühtlasi kõikide sidusrühmade kaasamist hindamisprotsessi, tagamaks, et keskkonnakaitse ja tuumaohutuse arvelt ei toimu mingit järeleandmist; palub, et ELi liikmesriigid ja asjaomased Ida-Euroopa partnerriigid säilitaksid jätkuvalt oma tuumajaamade ja muude seadmete kaitsemeetmed kooskõlas rahvusvaheliste standardite, eriti Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri aruannetega, ning tõhustaksid tuumaenergia tootmisvõimsuse jaoks piisavaid ohutussüsteeme;

Tõhusam koostöö energiapoliitika kujundamise valdkonnas ja edukate programmide laiendamine

| 13. | väljendab heameelt ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide ühise lubaduse üle teha tõhusamat koostööd keskkonnaprobleemide ja kliimamuutuste ning kestliku ja kaasava majandusarengu edendamise vallas, nagu kinnitati veel kord 18. oktoobril 2016. aastal esmakordselt toimunud ja asjaomastele küsimustele pühendatud idapartnerluse riikide ministrite kohtumise deklaratsioonis; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide ühise lubaduse üle teha tõhusamat koostööd keskkonnaprobleemide ja kliimamuutuste ning kestliku ja kaasava majandusarengu edendamise vallas, nagu kinnitati veel kord 18. oktoobril 2016. aastal esmakordselt toimunud ja asjaomastele küsimustele pühendatud idapartnerluse riikide ministrite kohtumise deklaratsioonis;

| 14. | toetab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi mitmeaastase programmitöö teises etapis kindlaksmääratud idapartnerluse energiavaldkonna prioriteete aastani 2020; usub, et need prioriteedid on kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; |
| --- | --- |

14.

toetab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi mitmeaastase programmitöö teises etapis kindlaksmääratud idapartnerluse energiavaldkonna prioriteete aastani 2020; usub, et need prioriteedid on kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega;

| 15. | rõhutab kliimamuutuste ja energiapoliitikaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsust; nõuab, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid arendaksid koostööd ressursitõhusa ja vähesaastava tehnoloogia, sellele ülemineku ja innovatsiooni valdkonnas, et suurendada oma majanduse kohanemissuutlikkust; |
| --- | --- |

15.

rõhutab kliimamuutuste ja energiapoliitikaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsust; nõuab, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid arendaksid koostööd ressursitõhusa ja vähesaastava tehnoloogia, sellele ülemineku ja innovatsiooni valdkonnas, et suurendada oma majanduse kohanemissuutlikkust;

| 16. | rõhutab, kui tähtis on see, et Ida-Euroopa partnerriigid tugevdaksid energiadiplomaatia rolli, et edendada poliitikameetmeid ja programme, kõrgetasemelist puhta energia tehnoloogiat, saadud kogemuste ja parimate tavade vahetamist ning rahastamispaketi kasutamist investeeringuteks väljaspool ELi; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui tähtis on see, et Ida-Euroopa partnerriigid tugevdaksid energiadiplomaatia rolli, et edendada poliitikameetmeid ja programme, kõrgetasemelist puhta energia tehnoloogiat, saadud kogemuste ja parimate tavade vahetamist ning rahastamispaketi kasutamist investeeringuteks väljaspool ELi;

| 17. | väljendab heameelt Ida-Euroopa partnerriikide pingutuste üle oma energiaallikate mitmekesistamiseks, näiteks ELi rahastatud energia ja biomassi projekti eduka elluviimise üle Moldovas, mis on aidanud riigis suurendada taastuvatest energiaallikatest energiaressursside tootmist ja mitmekesistanud energiavarustust; tunneb heameelt Gruusia ja Ukraina jõupingutuste üle suurendada energiatõhususe meetmeid eluaseme valdkonnas ning Armeenia pingutuste üle arendada alternatiivseid energiaallikaid; tunnustab Aserbaidžaani tema pingutuste eest võtta vastu uued õigusaktid ning asendada vananenud tehnoloogia ja rajatised ajakohastega, et saavutada 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppe ja muude rahvusvaheliste standardite eesmärgid; rõhutab, et valitsusasutuste ja ka valitsusvälised rahvusvahelised keskkonnaprojektid peaksid poliitilisest olukorrast olenemata asjakohaselt hõlmama Ida-Euroopa partnerriikide selliseid piirkondi, mis on konfliktidest mõjutatud, et tagada elanikkonna keskkonnavajaduste maksimaalne kaitse; rõhutab, et idapartnerluse raames rakendatav eripoliitika peaks olema selles suhtes kaasav; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt Ida-Euroopa partnerriikide pingutuste üle oma energiaallikate mitmekesistamiseks, näiteks ELi rahastatud energia ja biomassi projekti eduka elluviimise üle Moldovas, mis on aidanud riigis suurendada taastuvatest energiaallikatest energiaressursside tootmist ja mitmekesistanud energiavarustust; tunneb heameelt Gruusia ja Ukraina jõupingutuste üle suurendada energiatõhususe meetmeid eluaseme valdkonnas ning Armeenia pingutuste üle arendada alternatiivseid energiaallikaid; tunnustab Aserbaidžaani tema pingutuste eest võtta vastu uued õigusaktid ning asendada vananenud tehnoloogia ja rajatised ajakohastega, et saavutada 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppe ja muude rahvusvaheliste standardite eesmärgid; rõhutab, et valitsusasutuste ja ka valitsusvälised rahvusvahelised keskkonnaprojektid peaksid poliitilisest olukorrast olenemata asjakohaselt hõlmama Ida-Euroopa partnerriikide selliseid piirkondi, mis on konfliktidest mõjutatud, et tagada elanikkonna keskkonnavajaduste maksimaalne kaitse; rõhutab, et idapartnerluse raames rakendatav eripoliitika peaks olema selles suhtes kaasav;

| 18. | kiidab heaks Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) hiljutise laienemise kõikidele Ida-Euroopa partnerriikidele eesmärgiga kiirendada oluliste energiatõhususe ja keskkonnaprojektide elluviimist; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) hiljutise laienemise kõikidele Ida-Euroopa partnerriikidele eesmärgiga kiirendada oluliste energiatõhususe ja keskkonnaprojektide elluviimist;

| 19. | avaldab tugevat toetust kohustustele, mis võeti 2016.–2020. aasta perioodiks linnapeade pakti idasuuna algatuse (CoMO East) raames, mis ühendab tuhandeid kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi, kes teevad koostööd ELi kliima- ja energiaeesmärkide täitmiseks; ergutab Ida-Euroopa partnerriikide kohalikke omavalitsusi CoMO Easti rahalisel toel ellu viima oma säästva energia ja kliimameetmete tegevuskavasid, otsides samal ajal viise, kuidas suurendada investeeringuid näiteks projektide koondamise ja muu tehnilise abi kaudu; |
| --- | --- |

19.

avaldab tugevat toetust kohustustele, mis võeti 2016.–2020. aasta perioodiks linnapeade pakti idasuuna algatuse (CoMO East) raames, mis ühendab tuhandeid kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi, kes teevad koostööd ELi kliima- ja energiaeesmärkide täitmiseks; ergutab Ida-Euroopa partnerriikide kohalikke omavalitsusi CoMO Easti rahalisel toel ellu viima oma säästva energia ja kliimameetmete tegevuskavasid, otsides samal ajal viise, kuidas suurendada investeeringuid näiteks projektide koondamise ja muu tehnilise abi kaudu;

| 20. | väljendab heameelt algatuse EU4Energy laienemise üle kõikidele Ida-Euroopa partnerriikidele, et parandada seadusandlikku ja reguleerivat raamistikku ja investeerimiskeskkonda ning edendada oluliste taristuprojektide abil koostööd; toetab ELi rahastatavat poliitikaprojekti Clima East, mis toetab Ida-Euroopa partnerriikide kliimamuutuste poliitikat, ning kuue partnerriigi keskkonna-, ökoloogia- ja looduskaitseministeeriumide tihedat koostööd komisjoniga Pariisi kokkuleppe elluviimiseks; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt algatuse EU4Energy laienemise üle kõikidele Ida-Euroopa partnerriikidele, et parandada seadusandlikku ja reguleerivat raamistikku ja investeerimiskeskkonda ning edendada oluliste taristuprojektide abil koostööd; toetab ELi rahastatavat poliitikaprojekti Clima East, mis toetab Ida-Euroopa partnerriikide kliimamuutuste poliitikat, ning kuue partnerriigi keskkonna-, ökoloogia- ja looduskaitseministeeriumide tihedat koostööd komisjoniga Pariisi kokkuleppe elluviimiseks;

| 21. | tervitab ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide koostööd gaasitarnete, eriti maagaasi vastassuunavoogude läbilaske võimsuse tagamisel Ungarist, Poolast ja Slovakkiast Ukrainasse ning Rumeeniast Moldovasse; |
| --- | --- |

21.

tervitab ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide koostööd gaasitarnete, eriti maagaasi vastassuunavoogude läbilaske võimsuse tagamisel Ungarist, Poolast ja Slovakkiast Ukrainasse ning Rumeeniast Moldovasse;

| 22. | kutsub ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike üles edendama varasemate kokkulepete täitmist, mis on saavutatud seoses maagaasi Bulgaariast ja Kreekast läbi Rumeenia Ukrainasse juhitavate vastassuunavoogude läbilaske võimsuse suurendamisega; |
| --- | --- |

22.

kutsub ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike üles edendama varasemate kokkulepete täitmist, mis on saavutatud seoses maagaasi Bulgaariast ja Kreekast läbi Rumeenia Ukrainasse juhitavate vastassuunavoogude läbilaske võimsuse suurendamisega;

| 23. | toetab finantsinstrumentide ühendamist ELi, Ida-Euroopa partnerriikide ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, sealhulgas eri riikide finantseerimisasutuste, pankade ja rahastajate edendavate poliitikameetmete ja kavadega, et edendada vähem CO2-heidet tekitavat arengut; |
| --- | --- |

23.

toetab finantsinstrumentide ühendamist ELi, Ida-Euroopa partnerriikide ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, sealhulgas eri riikide finantseerimisasutuste, pankade ja rahastajate edendavate poliitikameetmete ja kavadega, et edendada vähem CO2-heidet tekitavat arengut;

| 24. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

24.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0383.

---

| 15.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 99/12

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON

meediavabaduse ja meedia usaldusväärsuse tagamise kohta ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides

(2018/C 99/05)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse 3. mail 2011. aastal avaldatud Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 2011. aastal avaldatud Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisdokumenti,

| — | võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015 Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015 Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10 ning Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohast kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10 ning Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohast kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahelisi assotsieerimislepinguid ning eelkõige sätteid meediaalase koostöö kohta, mis hõlmab audiovisuaalpoliitikat ning ajakirjanike ja muude meediatöötajate väljaõpet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahelisi assotsieerimislepinguid ning eelkõige sätteid meediaalase koostöö kohta, mis hõlmab audiovisuaalpoliitikat ning ajakirjanike ja muude meediatöötajate väljaõpet,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegilise kommunikatsiooni kohta vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegilise kommunikatsiooni kohta vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (1),

| — | võttes arvesse korrapäraseid aruandeid meediavabaduse arengu kohta OSCE piirkonnas, mida OSCE meediavabaduse esindaja esitab OSCE alalisele nõukogule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse korrapäraseid aruandeid meediavabaduse arengu kohta OSCE piirkonnas, mida OSCE meediavabaduse esindaja esitab OSCE alalisele nõukogule,

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 15. detsembri 2016. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus: keskendumine peamistele prioriteetidele ja tulemustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 15. detsembri 2016. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus: keskendumine peamistele prioriteetidele ja tulemustele“,

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 tulemust 2020. aastaks: keskendumine peamistele prioriteetidele ja käegakatsutavatele tulemustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 tulemust 2020. aastaks: keskendumine peamistele prioriteetidele ja käegakatsutavatele tulemustele“,

| — | võttes arvesse ELi ja Armeenia vahelist parafeeritud laiaulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut, mis allkirjastatakse 2017. aasta novembris Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Armeenia vahelist parafeeritud laiaulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut, mis allkirjastatakse 2017. aasta novembris Brüsselis,

| — | võttes arvesse ajakirjanike tuntud rahvusvaheliste organisatsioonide aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ajakirjanike tuntud rahvusvaheliste organisatsioonide aruandeid,

| A. | arvestades, et idapartnerlus põhineb rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega seotud kohustustel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et idapartnerlus põhineb rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega seotud kohustustel;

| B. | arvestades, et 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumisel rõhutasid kõik osalejad meedia tähtsust demokraatlikus ühiskonnas ja kinnitasid ühisdeklaratsiooni artiklis 16 jätkuvat toetust meediavabadusele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumisel rõhutasid kõik osalejad meedia tähtsust demokraatlikus ühiskonnas ja kinnitasid ühisdeklaratsiooni artiklis 16 jätkuvat toetust meediavabadusele;

| C. | arvestades, et ajakirjandusvabaduse kaitsmine on tagatud Euroopa Nõukogu raames Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; arvestades, et meediavabaduse küsimused on idapartnerluse riikides elluviidavate demokraatia ja õigusreformide keskmes ning on seetõttu ELi ja tema partnerite poliitilises dialoogis väga olulised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ajakirjandusvabaduse kaitsmine on tagatud Euroopa Nõukogu raames Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; arvestades, et meediavabaduse küsimused on idapartnerluse riikides elluviidavate demokraatia ja õigusreformide keskmes ning on seetõttu ELi ja tema partnerite poliitilises dialoogis väga olulised;

| D. | arvestades, et ELi liikmesriikidel ja partnerriikidel on meediavabaduse ning trüki- ja digitaalmeediamajanduse valdkondades erinevad uued ülesanded ja probleemid; arvestades, et ühisteks muredeks on puudulikud õigusaktid, terrorismivastast võitlust käsitlevate õigusaktide asjakohatu kasutamine, meediaomandi koondumine, majanduslikult domineeriv positsioon meediaturgudel, kriitika talumatus juhtpoliitikute seas, teaberuumi ebademokraatlik ja poliitiliselt ajendatud kontrollimine ja reguleerimine, mitmekesisuse vähendamine ning väljendusvabaduse piiramine ja selle kasutamise takistamine internetiväljaannetes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi liikmesriikidel ja partnerriikidel on meediavabaduse ning trüki- ja digitaalmeediamajanduse valdkondades erinevad uued ülesanded ja probleemid; arvestades, et ühisteks muredeks on puudulikud õigusaktid, terrorismivastast võitlust käsitlevate õigusaktide asjakohatu kasutamine, meediaomandi koondumine, majanduslikult domineeriv positsioon meediaturgudel, kriitika talumatus juhtpoliitikute seas, teaberuumi ebademokraatlik ja poliitiliselt ajendatud kontrollimine ja reguleerimine, mitmekesisuse vähendamine ning väljendusvabaduse piiramine ja selle kasutamise takistamine internetiväljaannetes;

| E. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika 2014.–2020. aasta rahastamisvahendi raames soovib EL edendada meediaalast koostööd Ida-Euroopa partneritega ja eraldab selleks rahalisi vahendeid; arvestades, et EL on sellega seoses rahastanud paljusid projekte, eelkõige selliseid, mille eesmärk on parandada meediaõigust, jälgida väljendusvabaduse ja teabele juurdepääsu olukorda ning aidata parandada meediatöötajate kutseoskusi; arvestades, et hästi toimiv meediamaastik, mis põhineb mitmekesisuse ja sõltumatuse põhimõtetel, on demokraatliku, stabiilse, jõuka ja vastupanuvõimelise ühiskonna eeltingimus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika 2014.–2020. aasta rahastamisvahendi raames soovib EL edendada meediaalast koostööd Ida-Euroopa partneritega ja eraldab selleks rahalisi vahendeid; arvestades, et EL on sellega seoses rahastanud paljusid projekte, eelkõige selliseid, mille eesmärk on parandada meediaõigust, jälgida väljendusvabaduse ja teabele juurdepääsu olukorda ning aidata parandada meediatöötajate kutseoskusi; arvestades, et hästi toimiv meediamaastik, mis põhineb mitmekesisuse ja sõltumatuse põhimõtetel, on demokraatliku, stabiilse, jõuka ja vastupanuvõimelise ühiskonna eeltingimus;

| F. | arvestades, et vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 lõikele 2 kaasnevad väljendusvabaduse kasutamisega kohustused ja vastutus ning selle kohta võidakse seaduses ette näha vorminõudeid, tingimusi, piiranguid või karistusi; arvestades, et selline õigusraamistik on demokraatlikus ühiskonnas vajalik vahend kuritegevuse ja korratuste ennetamiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste või maine kaitseks, konfidentsiaalse teabe avalikustamise vältimiseks, kohtusüsteemi autoriteedi ja erapooletuse säilitamiseks ning riigi julgeolekuhuvide, põhiõiguste, territoriaalse terviklikkuse või ühiskonna turvalisuse kaitseks; arvestades siiski, et selliseid piiranguid tuleb kohaldada ainult juhul, kui need on vältimatult vajalikud, ning et võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed; arvestades, et meetmeid, mis on võetud valitsuse või institutsiooni kaitseks kriitika eest, ei tohiks pidada õiguspäraseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 lõikele 2 kaasnevad väljendusvabaduse kasutamisega kohustused ja vastutus ning selle kohta võidakse seaduses ette näha vorminõudeid, tingimusi, piiranguid või karistusi; arvestades, et selline õigusraamistik on demokraatlikus ühiskonnas vajalik vahend kuritegevuse ja korratuste ennetamiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste või maine kaitseks, konfidentsiaalse teabe avalikustamise vältimiseks, kohtusüsteemi autoriteedi ja erapooletuse säilitamiseks ning riigi julgeolekuhuvide, põhiõiguste, territoriaalse terviklikkuse või ühiskonna turvalisuse kaitseks; arvestades siiski, et selliseid piiranguid tuleb kohaldada ainult juhul, kui need on vältimatult vajalikud, ning et võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed; arvestades, et meetmeid, mis on võetud valitsuse või institutsiooni kaitseks kriitika eest, ei tohiks pidada õiguspäraseks;

| G. | arvestades, et surveavaldused ajakirjanike, meediatöötajate ja blogipidajate suhtes ning nendevastane vägivald, sealhulgas mõrvad, inimröövid, rünnakud, meelevaldne kinnipidamine, hirmutamine, ahistamine ja seadmete konfiskeerimine, aga ka selliste kuritegude eest karistamata jätmine kujutavad endast suurt ohtu meediavabadusele; arvestades, et ajakirjanike füüsiline turvalisus on idapartnerluse riikides, eriti konfliktipiirkondades, muutunud viimastel aastatel probleemsemaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et surveavaldused ajakirjanike, meediatöötajate ja blogipidajate suhtes ning nendevastane vägivald, sealhulgas mõrvad, inimröövid, rünnakud, meelevaldne kinnipidamine, hirmutamine, ahistamine ja seadmete konfiskeerimine, aga ka selliste kuritegude eest karistamata jätmine kujutavad endast suurt ohtu meediavabadusele; arvestades, et ajakirjanike füüsiline turvalisus on idapartnerluse riikides, eriti konfliktipiirkondades, muutunud viimastel aastatel probleemsemaks;

| H. | arvestades, et vägivald, millega tahetakse vaigistada kriitilisi ja ebamugavaid seisukohti, sealhulgas sellised kohutavad kuriteod nagu ajakirjanike tellimusmõrvad ja nende röövimine, millel on olnud meediamaailmale šokeeriv mõju, ohustavad Euroopa põhivabadusi ja kahjustavad oluliselt meediavabadust, kuna takistavad vaba eneseväljendust, eelkõige enesetsensuuri soodustamise kaudu; arvestades, et näiteks 2015. aastal Pariisis satiiriajakirja Charlie Hebdo toimetuse vastu toime pandud terrorirünnak ja teleajakirjaniku Pavel Sheremeti tapmine 2016. aastal Kiievis avaldasid meediamaailmale šokeerivat mõju ja põhjustasid kogu maailmas nördimust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vägivald, millega tahetakse vaigistada kriitilisi ja ebamugavaid seisukohti, sealhulgas sellised kohutavad kuriteod nagu ajakirjanike tellimusmõrvad ja nende röövimine, millel on olnud meediamaailmale šokeeriv mõju, ohustavad Euroopa põhivabadusi ja kahjustavad oluliselt meediavabadust, kuna takistavad vaba eneseväljendust, eelkõige enesetsensuuri soodustamise kaudu; arvestades, et näiteks 2015. aastal Pariisis satiiriajakirja Charlie Hebdo toimetuse vastu toime pandud terrorirünnak ja teleajakirjaniku Pavel Sheremeti tapmine 2016. aastal Kiievis avaldasid meediamaailmale šokeerivat mõju ja põhjustasid kogu maailmas nördimust;

| I. | arvestades, et koostöö ajakirjanike rahvusvaheliste organisatsioonidega, eri fondide annetused ning soovitused ja lubadused, mis on antud seoses idapartnerluse riikide kui OSCE ja Euroopa Nõukogu liikmesriikide kohustustega, on aidanud partnerriikides edendada meediavabadust ja arendada nüüdisaegset massimeediat; arvestades, et algatused, mille eesmärk on suurendada kutsealast pädevust ajakirjanduses, tagada meediatöötajate nõuetekohane haridus ja parandada meedia enesereguleerimise vahendeid, et need toimiksid asjakohaselt, võivad samuti aidata kaasa pingutustele luua demokraatlikum ühiskond, mis põhineb kodanike suuremal osalusel ja õigusriigi põhimõtte järgimisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et koostöö ajakirjanike rahvusvaheliste organisatsioonidega, eri fondide annetused ning soovitused ja lubadused, mis on antud seoses idapartnerluse riikide kui OSCE ja Euroopa Nõukogu liikmesriikide kohustustega, on aidanud partnerriikides edendada meediavabadust ja arendada nüüdisaegset massimeediat; arvestades, et algatused, mille eesmärk on suurendada kutsealast pädevust ajakirjanduses, tagada meediatöötajate nõuetekohane haridus ja parandada meedia enesereguleerimise vahendeid, et need toimiksid asjakohaselt, võivad samuti aidata kaasa pingutustele luua demokraatlikum ühiskond, mis põhineb kodanike suuremal osalusel ja õigusriigi põhimõtte järgimisel;

| J. | arvestades, et uuriva ajakirjanduse edendamine on kasulik viis hea valitsemistava parandamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; arvestades, et teisest küljest on laialt levinud korruptsioon ja püsivad puudujäägid õigusriigi valdkonnas avaldanud meediamaastikule negatiivset mõju, kahjustades selle osalejate usaldusväärsust ning takistades neid esitamast faktilist teavet ja sõltumatut analüüsi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uuriva ajakirjanduse edendamine on kasulik viis hea valitsemistava parandamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; arvestades, et teisest küljest on laialt levinud korruptsioon ja püsivad puudujäägid õigusriigi valdkonnas avaldanud meediamaastikule negatiivset mõju, kahjustades selle osalejate usaldusväärsust ning takistades neid esitamast faktilist teavet ja sõltumatut analüüsi;

| K. | arvestades, et digitaalmajanduse areng pakub seni kasutamata võimalusi sotsiaalseks ja majandusarenguks ning majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks ELi ja partnerriikide meediasektorites; arvestades, et digitaalsete turgude ühtlustamise püüdluste käigus tekkivaid probleeme peaksid EL ja idapartnerluse riigid lahendama ühiselt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et digitaalmajanduse areng pakub seni kasutamata võimalusi sotsiaalseks ja majandusarenguks ning majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks ELi ja partnerriikide meediasektorites; arvestades, et digitaalsete turgude ühtlustamise püüdluste käigus tekkivaid probleeme peaksid EL ja idapartnerluse riigid lahendama ühiselt;

| L. | arvestades, et riikide ametiasutustel on raske kontrollida ebaseadusliku infosisu, näiteks terroristliku propaganda, rassistliku ja ksenofoobse materjali, vihakõne, seksuaalse sisuga materjali ning vägivallale, diskrimineerimisele või vihkamisele õhutamise laialdast levikut internetis; arvestades, et selles sektoris kohaldatakse juba laimu reguleerivaid õigusakte; arvestades, et praegu on käimas elav arutelu vajaduse üle sotsiaalmeediat põhjalikumalt reguleerida; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et riikide ametiasutustel on raske kontrollida ebaseadusliku infosisu, näiteks terroristliku propaganda, rassistliku ja ksenofoobse materjali, vihakõne, seksuaalse sisuga materjali ning vägivallale, diskrimineerimisele või vihkamisele õhutamise laialdast levikut internetis; arvestades, et selles sektoris kohaldatakse juba laimu reguleerivaid õigusakte; arvestades, et praegu on käimas elav arutelu vajaduse üle sotsiaalmeediat põhjalikumalt reguleerida;

| M. | arvestades, et riigi kontrolli all olevad Vene meediakanalid teevad kogu Euroopas süstemaatiliselt väärinfo ja propaganda levitamise kampaaniat, et kahjustada Euroopa väärtusi, mõjutada avalikku arvamust ning sekkuda ELi liikmesriikide ja partnerriikide sisepoliitikasse; arvestades, et sellele vastuseks on EL võtnud vastu strateegilise kommunikatsiooni tegevuskava ning selle raames loonud ELi strateegilise kommunikatsiooni rakkerühma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et riigi kontrolli all olevad Vene meediakanalid teevad kogu Euroopas süstemaatiliselt väärinfo ja propaganda levitamise kampaaniat, et kahjustada Euroopa väärtusi, mõjutada avalikku arvamust ning sekkuda ELi liikmesriikide ja partnerriikide sisepoliitikasse; arvestades, et sellele vastuseks on EL võtnud vastu strateegilise kommunikatsiooni tegevuskava ning selle raames loonud ELi strateegilise kommunikatsiooni rakkerühma;

| N. | arvestades, et asjakohane meediaharidus ja digitaaloskuste õpetamine annavad kodanikele võimaluse analüüsida meediat kriitilise pilguga ning ära tunda propaganda ja võltsuudised; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et asjakohane meediaharidus ja digitaaloskuste õpetamine annavad kodanikele võimaluse analüüsida meediat kriitilise pilguga ning ära tunda propaganda ja võltsuudised;

| O. | arvestades, et dokumendis „20 tulemust 2020. aastaks“ määratakse kindlaks konkreetsed ja tuntavad tulemused kodanike jaoks, võttes aluseks nii ELi kui ka idapartnerluse riikide juba võetud kohustused, sealhulgas strateegilise kommunikatsiooni ja meedia sõltumatuse toetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et dokumendis „20 tulemust 2020. aastaks“ määratakse kindlaks konkreetsed ja tuntavad tulemused kodanike jaoks, võttes aluseks nii ELi kui ka idapartnerluse riikide juba võetud kohustused, sealhulgas strateegilise kommunikatsiooni ja meedia sõltumatuse toetamise valdkonnas;

Jätkuv tegutsemine meediavabaduse ning meedia usaldusväärsuse ja mitmekesisuse nimel ning võitlus negatiivsete suundumuste vastu

| 1. | kinnitab veel kord, et arvamus- ja väljendusvabaduse tagamine on eelkõige riikide ülesanne ning et meedia- ja väljendusvabadus on põhiõigused, mida tuleb demokraatlikus ühiskonnas edendada ja kaitsta; kutsub ELi institutsioone ja partnerriikide valitsusi üles jätkama poliitilist dialoogi demokraatia ja inimõiguste küsimustes, pöörates eelkõige tähelepanu neile küsimustele, mis puudutavad meediavabadust, meedia usaldusväärsust ja mitmekesisust ning teabele juurdepääsu õigust; väljendab sellega seoses heameelt partnerriikide püüdluste üle kaitsta väljendusvabadust ja tagada meediavabadus; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord, et arvamus- ja väljendusvabaduse tagamine on eelkõige riikide ülesanne ning et meedia- ja väljendusvabadus on põhiõigused, mida tuleb demokraatlikus ühiskonnas edendada ja kaitsta; kutsub ELi institutsioone ja partnerriikide valitsusi üles jätkama poliitilist dialoogi demokraatia ja inimõiguste küsimustes, pöörates eelkõige tähelepanu neile küsimustele, mis puudutavad meediavabadust, meedia usaldusväärsust ja mitmekesisust ning teabele juurdepääsu õigust; väljendab sellega seoses heameelt partnerriikide püüdluste üle kaitsta väljendusvabadust ja tagada meediavabadus;

| 2. | väljendab toetust elavale meediamaastikule, mis võimaldab jagada igat liiki teavet ja arvamusi, milles on tasakaalustatult esindatud avalik-õiguslikud ja erameediakanalid ning mis hõlmab digitaalseid ringhäälinguteenuseid, suhtlusvõrgustikke ja veebipõhiseid vahendeid teabe levitamiseks; |
| --- | --- |

2.

väljendab toetust elavale meediamaastikule, mis võimaldab jagada igat liiki teavet ja arvamusi, milles on tasakaalustatult esindatud avalik-õiguslikud ja erameediakanalid ning mis hõlmab digitaalseid ringhäälinguteenuseid, suhtlusvõrgustikke ja veebipõhiseid vahendeid teabe levitamiseks;

| 3. | mõistab hukka ajakirjanike vastu suunatud vägivallateod ja ajakirjanike hirmutamise, mis on suureks ohuks meediavabadusele; kutsub liikmesriike ja partnerriike üles tagama ajakirjanike turvalisuse ja sõltumatuse ning kindlustama, et õiguslikke vahendeid, sealhulgas kriminaaluurimisi ja -süüdistuste esitamist ei kuritarvitataks, et takistada ajakirjanikke vabalt töötamast või neid hirmutada või mõjutada; märgib kahetsusega, et ajakirjanike suhtes toime pandud rünnakute uurimine ja selliste tegude toimepanijate vastutusele võtmine on sageli aeglane ja ebapiisav, kui mitte täiesti tulemusetu; juhib tähelepanu sellele, et täidesaatva ja kohtuvõimu esindajad vastutavad ühiselt meediavabaduse ja meedia usaldusväärsuse austamise tagamise ning ajakirjanike vastu suunatud rünnakute ja kuritegude puhul karistamatuse vältimise eest; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka ajakirjanike vastu suunatud vägivallateod ja ajakirjanike hirmutamise, mis on suureks ohuks meediavabadusele; kutsub liikmesriike ja partnerriike üles tagama ajakirjanike turvalisuse ja sõltumatuse ning kindlustama, et õiguslikke vahendeid, sealhulgas kriminaaluurimisi ja -süüdistuste esitamist ei kuritarvitataks, et takistada ajakirjanikke vabalt töötamast või neid hirmutada või mõjutada; märgib kahetsusega, et ajakirjanike suhtes toime pandud rünnakute uurimine ja selliste tegude toimepanijate vastutusele võtmine on sageli aeglane ja ebapiisav, kui mitte täiesti tulemusetu; juhib tähelepanu sellele, et täidesaatva ja kohtuvõimu esindajad vastutavad ühiselt meediavabaduse ja meedia usaldusväärsuse austamise tagamise ning ajakirjanike vastu suunatud rünnakute ja kuritegude puhul karistamatuse vältimise eest;

| 4. | nõuab tõhusamat koostööd ja konkreetseid programme julgeolekujõudude töötajate koolitamiseks inimõiguste, väljendusvabaduse ja ajakirjanike turvalisuse valdkonnas; on seisukohal, et terminit „ajakirjanik“ tuleks mõista laiemas tähenduses, nii et see hõlmaks ka blogipidajaid; kutsub ELi üles tugevdama toetust liikmesriikides ja partnerriikides tegutsevatele ajakirjanike ja meediatöötajate organisatsioonidele; |
| --- | --- |

4.

nõuab tõhusamat koostööd ja konkreetseid programme julgeolekujõudude töötajate koolitamiseks inimõiguste, väljendusvabaduse ja ajakirjanike turvalisuse valdkonnas; on seisukohal, et terminit „ajakirjanik“ tuleks mõista laiemas tähenduses, nii et see hõlmaks ka blogipidajaid; kutsub ELi üles tugevdama toetust liikmesriikides ja partnerriikides tegutsevatele ajakirjanike ja meediatöötajate organisatsioonidele;

| 5. | juhib tähelepanu ohtudele, mida põhjustab erameediaettevõtete koondumine vaid üksikute omanike kätte; märgib, et horisontaalne koondumine pärsib meedia mitmekesisust, samas kui vertikaalne koondumine takistab uutel konkurentidel meediaturule sisenemast; on seisukohal, et meediaturu reguleerimise eest vastutavad riiklikud ametiasutused peaksid jälgima selliseid koondumisprotsesse tähelepanelikult ning tegema vajaduse korral otsuse meetmete või sanktsioonide kohta, et takistada tegevust, millega tekitatakse domineeriv positsioon või piiratakse mitmekesisust; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu ohtudele, mida põhjustab erameediaettevõtete koondumine vaid üksikute omanike kätte; märgib, et horisontaalne koondumine pärsib meedia mitmekesisust, samas kui vertikaalne koondumine takistab uutel konkurentidel meediaturule sisenemast; on seisukohal, et meediaturu reguleerimise eest vastutavad riiklikud ametiasutused peaksid jälgima selliseid koondumisprotsesse tähelepanelikult ning tegema vajaduse korral otsuse meetmete või sanktsioonide kohta, et takistada tegevust, millega tekitatakse domineeriv positsioon või piiratakse mitmekesisust;

| 6. | kutsub ELi ja tema partnerriike üles tagama, et rahvusvähemustel oleks teave kättesaadav nende emakeeles; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi ja tema partnerriike üles tagama, et rahvusvähemustel oleks teave kättesaadav nende emakeeles;

| 7. | on mures, et era- ja avalik-õiguslikke meediakanaleid, sealhulgas ringhäälinguorganisatsioone, võidakse piirata või mõjutada teenima valitsuse poliitilisi huve; kutsub valitsusi üles hoiduma sekkumast avalik-õiguslike meediakanalite toimetuse poliitikasse või püüdmast seda mõjutada ning tagama erameedia omandi läbipaistvuse; soovitab sel eesmärgil luua riikliku tasandi registrid meediakanalite otseste ja piiriüleste omanike ning meedia huvidest kasusaajate andmete kohta, neid hallata ning teha need üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

7.

on mures, et era- ja avalik-õiguslikke meediakanaleid, sealhulgas ringhäälinguorganisatsioone, võidakse piirata või mõjutada teenima valitsuse poliitilisi huve; kutsub valitsusi üles hoiduma sekkumast avalik-õiguslike meediakanalite toimetuse poliitikasse või püüdmast seda mõjutada ning tagama erameedia omandi läbipaistvuse; soovitab sel eesmärgil luua riikliku tasandi registrid meediakanalite otseste ja piiriüleste omanike ning meedia huvidest kasusaajate andmete kohta, neid hallata ning teha need üldsusele kättesaadavaks;

| 8. | toetab allikate kaitse ja konfidentsiaalsuse põhimõtet kui ajakirjanikele antud õigust, mida tunnustatakse ka Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas; on seisukohal, et katsed ajakirjanikke hirmutada, sealhulgas kohtulike vahendite abil, et nende allikad kindlaks teha, on vastuolus meedia ülesandega uurida ja avalikustada avalikku huvi pakkuvaid juhtumeid, nagu kuritegusid, korruptsioonijuhtumeid või avalikke väärtegusid; |
| --- | --- |

8.

toetab allikate kaitse ja konfidentsiaalsuse põhimõtet kui ajakirjanikele antud õigust, mida tunnustatakse ka Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas; on seisukohal, et katsed ajakirjanikke hirmutada, sealhulgas kohtulike vahendite abil, et nende allikad kindlaks teha, on vastuolus meedia ülesandega uurida ja avalikustada avalikku huvi pakkuvaid juhtumeid, nagu kuritegusid, korruptsioonijuhtumeid või avalikke väärtegusid;

| 9. | kutsub liikmesriike ja partnerriike üles reformima oma meediaalaseid õigusakte vastavalt rahvusvahelisele õigusele tagamaks, et need ei ole vastuolus põhivabadustega; nõuab, et asjaomased valitsused kaaluksid oma meediaalaste õigusaktide muutmist, lähtudes usaldusväärsetest eesmärkidest ja Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni konsultatsioonide tulemustest; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike ja partnerriike üles reformima oma meediaalaseid õigusakte vastavalt rahvusvahelisele õigusele tagamaks, et need ei ole vastuolus põhivabadustega; nõuab, et asjaomased valitsused kaaluksid oma meediaalaste õigusaktide muutmist, lähtudes usaldusväärsetest eesmärkidest ja Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni konsultatsioonide tulemustest;

| 10. | on seisukohal, et mis tahes uued terrorismivastast võitlust käsitlevad õigusaktid, mis on esitatud vastusena hiljuti Euroopas toime pandud terrorismirünnakute lainele, tuleks sõnastada nii, et vajadus tugevdada riigi julgeolekut oleks tasakaalus vajadusega mitte piirata väljendusvabadust ega kehtestada meediale tsensuuri; mõistab hukka kohtuvõimu kuritarvitamise meediavabaduse piiramiseks; on seisukohal, et väljendusvabaduse piiramist moraalinormide nimel või eraelu puutumatuse kaitseks tuleks kohaldada võrdselt igat liiki meedia suhtes ning sellest tulenevalt ei tohiks internetis kättesaadavale veebipõhisele teabele kohaldada diskrimineerivaid õiguslikke piiranguid; mõistab hukka vigastatud või tapetud inimesi kujutavate piltide kasutamise poliitilisel ajenditel; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et mis tahes uued terrorismivastast võitlust käsitlevad õigusaktid, mis on esitatud vastusena hiljuti Euroopas toime pandud terrorismirünnakute lainele, tuleks sõnastada nii, et vajadus tugevdada riigi julgeolekut oleks tasakaalus vajadusega mitte piirata väljendusvabadust ega kehtestada meediale tsensuuri; mõistab hukka kohtuvõimu kuritarvitamise meediavabaduse piiramiseks; on seisukohal, et väljendusvabaduse piiramist moraalinormide nimel või eraelu puutumatuse kaitseks tuleks kohaldada võrdselt igat liiki meedia suhtes ning sellest tulenevalt ei tohiks internetis kättesaadavale veebipõhisele teabele kohaldada diskrimineerivaid õiguslikke piiranguid; mõistab hukka vigastatud või tapetud inimesi kujutavate piltide kasutamise poliitilisel ajenditel;

| 11. | kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära kõiki Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi mehhanisme, eriti idapartnerluse riikide meediavabaduse jälgimise vahendit, et toetada partnerriikides meediavabadust; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära kõiki Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi mehhanisme, eriti idapartnerluse riikide meediavabaduse jälgimise vahendit, et toetada partnerriikides meediavabadust;

| 12. | võtab teadmiseks mitmesugused ELi algatused, sealhulgas massiteabevahendite mitmekesisuse vaatlusvahendi, mille eesmärk on teha liikmesriikides kindlaks võimalikud meedia mitmekesisust ohustavad tegurid; julgustab partnerriikide ametiasutusi, eriti ELiga assotsieerunud riike, selliste algatustega ühinema; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks mitmesugused ELi algatused, sealhulgas massiteabevahendite mitmekesisuse vaatlusvahendi, mille eesmärk on teha liikmesriikides kindlaks võimalikud meedia mitmekesisust ohustavad tegurid; julgustab partnerriikide ametiasutusi, eriti ELiga assotsieerunud riike, selliste algatustega ühinema;

Meediaõigus – meediale paremate majanduslike ja õiguslike raamtingimuste tagamine

| 13. | on seisukohal, et meediaõiguses peaks keskenduma eelkõige tagatistele ja tingimustele, millega tagatakse meedia toimimine kooskõlas põhivabadustega ja meedia sõltumatust piiramata; on seisukohal, et meediaturgude reguleerimine peaks teenima ka kodanike huve, eelkõige väljendusvabadust ja teabele juurdepääsu õigust, tagades meedia majandusliku jätkusuutlikkuse; on lisaks veendunud, et ringhäälingumeedia sõltumatust on kõige parem tagada, kui seda reguleerib sõltumatu organ; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et meediaõiguses peaks keskenduma eelkõige tagatistele ja tingimustele, millega tagatakse meedia toimimine kooskõlas põhivabadustega ja meedia sõltumatust piiramata; on seisukohal, et meediaturgude reguleerimine peaks teenima ka kodanike huve, eelkõige väljendusvabadust ja teabele juurdepääsu õigust, tagades meedia majandusliku jätkusuutlikkuse; on lisaks veendunud, et ringhäälingumeedia sõltumatust on kõige parem tagada, kui seda reguleerib sõltumatu organ;

| 14. | rõhutab, et avalik-õiguslik meedia peaks jääma erapooletuks ning valitsused ei tohiks kohaldada selle suhtes poliitilist kontrolli ega kasutada seda oma propaganda kanalina; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et avalik-õiguslik meedia peaks jääma erapooletuks ning valitsused ei tohiks kohaldada selle suhtes poliitilist kontrolli ega kasutada seda oma propaganda kanalina;

| 15. | väljendab heameelt nende idapartnerluse raames algatatud koostööprojektide üle, mille eesmärk on suurendada meedia sõltumatust ning edendada ajakirjanike kutsetegevuse norme ja ajakirjanduseetikat, eelkõige ajakirjanike koolituse ja võrgustike kaudu; rõhutab, et partnerriigid peavad meediasektori jaoks olulisi ELi programme tõhusamalt kasutama; nõuab tihedamat koostööd ja mestimist meediasektoris ning sellise koostöö laiendamist nii, et see hõlmaks kasumlike digitaalmeediaplatvormide arendamisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt nende idapartnerluse raames algatatud koostööprojektide üle, mille eesmärk on suurendada meedia sõltumatust ning edendada ajakirjanike kutsetegevuse norme ja ajakirjanduseetikat, eelkõige ajakirjanike koolituse ja võrgustike kaudu; rõhutab, et partnerriigid peavad meediasektori jaoks olulisi ELi programme tõhusamalt kasutama; nõuab tihedamat koostööd ja mestimist meediasektoris ning sellise koostöö laiendamist nii, et see hõlmaks kasumlike digitaalmeediaplatvormide arendamisega seotud küsimusi;

| 16. | soovitab nii Euroopa Parlamendi kui ka liikmesriikide ja partnerriikide parlamentide liikmetel tõhustada eksperditeadmiste ja kogemuste vahetamist meediaküsimusi käsitlevate õigusaktide koostamise, muutmise ja vastuvõtmise eesmärgil; väljendab heameelt väärtusliku abi üle, mida Euroopa Nõukogu annab partnerriikide seadusandjatele, kelle ülesanne on meediat käsitlevate õigusaktide reformimine; |
| --- | --- |

16.

soovitab nii Euroopa Parlamendi kui ka liikmesriikide ja partnerriikide parlamentide liikmetel tõhustada eksperditeadmiste ja kogemuste vahetamist meediaküsimusi käsitlevate õigusaktide koostamise, muutmise ja vastuvõtmise eesmärgil; väljendab heameelt väärtusliku abi üle, mida Euroopa Nõukogu annab partnerriikide seadusandjatele, kelle ülesanne on meediat käsitlevate õigusaktide reformimine;

| 17. | väljendab muret selle pärast, et sotsiaalmeediat kasutatakse vihakõne levitamiseks ja vägivallale õhutamiseks, ning kutsub liikmesriike ja idapartnerluse riike üles kohandama ja ajakohastama oma õigusakte, nii et digitaalvaldkonna jätkuv areng toimuks seaduse raamides; on seisukohal, et koostöö veebiplatvormide ja juhtivate meediaettevõtjatega on otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

17.

väljendab muret selle pärast, et sotsiaalmeediat kasutatakse vihakõne levitamiseks ja vägivallale õhutamiseks, ning kutsub liikmesriike ja idapartnerluse riike üles kohandama ja ajakohastama oma õigusakte, nii et digitaalvaldkonna jätkuv areng toimuks seaduse raamides; on seisukohal, et koostöö veebiplatvormide ja juhtivate meediaettevõtjatega on otsustava tähtsusega;

| 18. | nõuab, et pädevad riiklikud asutused ELis ja partnerriikides korraldaksid avalikke arutelusid uute õigusaktide üle, mis mõjutavad otseselt väljendus- ja meediavabadust, kaasaksid nende koostamisse kodanikuühiskonna ja konsulteeriksid nende koostamise käigus meediaorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et pädevad riiklikud asutused ELis ja partnerriikides korraldaksid avalikke arutelusid uute õigusaktide üle, mis mõjutavad otseselt väljendus- ja meediavabadust, kaasaksid nende koostamisse kodanikuühiskonna ja konsulteeriksid nende koostamise käigus meediaorganisatsioonidega;

| 19. | toetab nende õigusreformide põhimõtet, mille eesmärk on tagada või tugevdada ausat ja erapooletut konkurentsi meediaturgudel, ning põhimõtet, mille kohaselt ei kiideta heaks koondumisprotsesse meediasektoris, meedia riigile kuulumist või riikliku kontrolli kohaldamist selle suhtes, sealhulgas seoses avaldamisvõime ja levitamisvõrgustikega; soovitab koostada õigusaktid, millega tagatakse meediakanalite omandisuhete ja rahastamisvahendite läbipaistvus; soovitab audiovisuaalmeediasektorit reguleerivate õigusaktidega piirata võimalusi monopolide tekkimiseks mitme ringhäälinguloa kuulumisega ühele füüsilisele või juriidilisele isikule; |
| --- | --- |

19.

toetab nende õigusreformide põhimõtet, mille eesmärk on tagada või tugevdada ausat ja erapooletut konkurentsi meediaturgudel, ning põhimõtet, mille kohaselt ei kiideta heaks koondumisprotsesse meediasektoris, meedia riigile kuulumist või riikliku kontrolli kohaldamist selle suhtes, sealhulgas seoses avaldamisvõime ja levitamisvõrgustikega; soovitab koostada õigusaktid, millega tagatakse meediakanalite omandisuhete ja rahastamisvahendite läbipaistvus; soovitab audiovisuaalmeediasektorit reguleerivate õigusaktidega piirata võimalusi monopolide tekkimiseks mitme ringhäälinguloa kuulumisega ühele füüsilisele või juriidilisele isikule;

| 20. | kutsub komisjoni ja idapartnerluse riikide valitsusi üles töötama ühiselt välja uued meetmed, millega edendatakse riikidevahelist koostööd ning ELi ja tema naaberriikide liite trüki- ja digitaalmeedia vallas, et toetada kvaliteetse infosisu tootmist ja keelelise mitmekesisuse suurendamist; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja idapartnerluse riikide valitsusi üles töötama ühiselt välja uued meetmed, millega edendatakse riikidevahelist koostööd ning ELi ja tema naaberriikide liite trüki- ja digitaalmeedia vallas, et toetada kvaliteetse infosisu tootmist ja keelelise mitmekesisuse suurendamist;

| 21. | toetab partnerriikides laimu käsitlevates õigusaktides tehtud muudatusi, millega nähakse ette laimu eest kriminaalkorras karistamise kaotamine ja kehtestatakse moraalse kahju hüvitamisele mõistlikud määrad; |
| --- | --- |

21.

toetab partnerriikides laimu käsitlevates õigusaktides tehtud muudatusi, millega nähakse ette laimu eest kriminaalkorras karistamise kaotamine ja kehtestatakse moraalse kahju hüvitamisele mõistlikud määrad;

Üldsuse usalduse suurendamine meedia ja ajakirjanike kutsealase pädevuse vastu

| 22. | väljendab heameelt ELi ja partnerriikide suurte pingutuste üle tagada vastutustundliku ja kvaliteetse ajakirjanduse säilitamine ja arendamine, toetada meedia eneseregulatsiooni süsteeme, edendada ajakirjanduse eetikanorme ja arendada ajakirjanike kutsealase hariduse võimalusi; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt ELi ja partnerriikide suurte pingutuste üle tagada vastutustundliku ja kvaliteetse ajakirjanduse säilitamine ja arendamine, toetada meedia eneseregulatsiooni süsteeme, edendada ajakirjanduse eetikanorme ja arendada ajakirjanike kutsealase hariduse võimalusi;

| 23. | märgib siiski, et üldsuse usaldus meedia vastu on endiselt väike, ning rõhutab, kui olulised on meediapädevus, meedia ning poliitiliste ja majandusringkondade vaheliste majanduslike sidemete läbipaistvus, kutse-eetika arendamine ajakirjanike seas ja kvaliteetne meediasisu kui peamised tegurid, mis määravad kodanike usalduse suuruse; soovitab teha täiendavaid pingutusi, et arendada noorte ajakirjanike koolitus- ja mentorlussüsteeme ning muuta idapartnerluse raames noortele meediatöötajatele antavad auhinnad nähtavamaks; |
| --- | --- |

23.

märgib siiski, et üldsuse usaldus meedia vastu on endiselt väike, ning rõhutab, kui olulised on meediapädevus, meedia ning poliitiliste ja majandusringkondade vaheliste majanduslike sidemete läbipaistvus, kutse-eetika arendamine ajakirjanike seas ja kvaliteetne meediasisu kui peamised tegurid, mis määravad kodanike usalduse suuruse; soovitab teha täiendavaid pingutusi, et arendada noorte ajakirjanike koolitus- ja mentorlussüsteeme ning muuta idapartnerluse raames noortele meediatöötajatele antavad auhinnad nähtavamaks;

| 24. | nõuab, et ajakirjanike kutseliidud suurendaksid üldsuse teadlikkust juhtumitest, kus ajakirjanikud või meediakirjastajad on tegutsenud viisil, mis on täielikus vastuolus nende moraalse vastutusega; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et ajakirjanike kutseliidud suurendaksid üldsuse teadlikkust juhtumitest, kus ajakirjanikud või meediakirjastajad on tegutsenud viisil, mis on täielikus vastuolus nende moraalse vastutusega;

Koostöö tõhustamine meetmete suhtes, mis aitavad idapartnerluse raames võidelda propaganda vastu kooskõlas inimõiguste ja väljendusvabaduse täieliku austamisega

| 25. | mõistab hukka propaganda ja väärinfo levitamise taktika ning vastandumispoliitika, mis võib õhutada vägivalda ja vaenu ning soodustada ka sallimatust ja diskrimineerimist; |
| --- | --- |

25.

mõistab hukka propaganda ja väärinfo levitamise taktika ning vastandumispoliitika, mis võib õhutada vägivalda ja vaenu ning soodustada ka sallimatust ja diskrimineerimist;

| 26. | mõistab hukka Venemaa valitsuse poliitika, mille eesmärk on mõjutada kogu Euroopas avalikku arvamust, kahjustada ELi mainet ning tekitada lõhesid liikmesriikide ja idapartnerluse riikide vahel, kasutades riigi kontrolli all olevaid Vene meediakanaleid võltsuudiste ja moonutatud faktide pidevaks tootmiseks; |
| --- | --- |

26.

mõistab hukka Venemaa valitsuse poliitika, mille eesmärk on mõjutada kogu Euroopas avalikku arvamust, kahjustada ELi mainet ning tekitada lõhesid liikmesriikide ja idapartnerluse riikide vahel, kasutades riigi kontrolli all olevaid Vene meediakanaleid võltsuudiste ja moonutatud faktide pidevaks tootmiseks;

| 27. | kutsub ELi institutsioonide, liikmesriikide ja partnerriikide pädevaid asutusi üles võtma kõiki vajalikke meetmeid eespool nimetatud ohtude vähendamiseks ning kaitsma oma asjaomaseid meediakanaleid küberrünnete või häkkimise eest; rõhutab, et vaja on tähelepanelikult jälgida, mil määral avaldatakse ELi ja partnerriikide meediale survet väljastpoolt; on siiski sügavalt mures teatavate äärmuslike meetmete pärast, näiteks teatavate telekanalite ja veebisaitide sulgemine või tõkestamine või põhjendamatu keeldumine ajakirjanikele juurdepääsu andmisest; |
| --- | --- |

27.

kutsub ELi institutsioonide, liikmesriikide ja partnerriikide pädevaid asutusi üles võtma kõiki vajalikke meetmeid eespool nimetatud ohtude vähendamiseks ning kaitsma oma asjaomaseid meediakanaleid küberrünnete või häkkimise eest; rõhutab, et vaja on tähelepanelikult jälgida, mil määral avaldatakse ELi ja partnerriikide meediale survet väljastpoolt; on siiski sügavalt mures teatavate äärmuslike meetmete pärast, näiteks teatavate telekanalite ja veebisaitide sulgemine või tõkestamine või põhjendamatu keeldumine ajakirjanikele juurdepääsu andmisest;

| 28. | väljendab heameelt ELi strateegilise kommunikatsiooni tegevuskava ning asjaolu üle, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on valinud parema, selgema ja kohandatud strateegilise kommunikatsiooni üheks idapartnerluse raamistiku kahekümnest peamisest prioriteedist, mida tutvustatakse 2017. aasta novembris toimuval tippkohtumisel; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt ELi strateegilise kommunikatsiooni tegevuskava ning asjaolu üle, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on valinud parema, selgema ja kohandatud strateegilise kommunikatsiooni üheks idapartnerluse raamistiku kahekümnest peamisest prioriteedist, mida tutvustatakse 2017. aasta novembris toimuval tippkohtumisel;

| 29. | rõhutab, et neid pingutusi tuleb teha kooskõlas inimõiguste ja väljendusvabaduse täieliku austamisega; soovitab seetõttu keskenduda sellele, et parandada meedia vastupanuvõimet propagandale ja välisele survele ning töötada välja vahendid manipuleeriva teabesisu kindlaks tegemiseks; on seisukohal, et parim viis propaganda vastu võitlemiseks on edendada faktidel põhineva ja kvaliteetse teabe edastamist; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et neid pingutusi tuleb teha kooskõlas inimõiguste ja väljendusvabaduse täieliku austamisega; soovitab seetõttu keskenduda sellele, et parandada meedia vastupanuvõimet propagandale ja välisele survele ning töötada välja vahendid manipuleeriva teabesisu kindlaks tegemiseks; on seisukohal, et parim viis propaganda vastu võitlemiseks on edendada faktidel põhineva ja kvaliteetse teabe edastamist;

| 30. | toetab algatusi luua ELi rahastatud riikidevahelised faktide kontrollijate, uurivate ajakirjanike ja teadlaste võrgustikud, et jälgida vaenulikke katseid mõjutada avalikku arvamust, tagades sealjuures poliitikakujundajatele faktilised alused vaenulikule väärinfole vastamiseks; |
| --- | --- |

30.

toetab algatusi luua ELi rahastatud riikidevahelised faktide kontrollijate, uurivate ajakirjanike ja teadlaste võrgustikud, et jälgida vaenulikke katseid mõjutada avalikku arvamust, tagades sealjuures poliitikakujundajatele faktilised alused vaenulikule väärinfole vastamiseks;

| 31. | toetab ELi ja partnerriikide valitsusväliseid järelevalveorganisatsioone, kes edendavad kriitilist mõtlemist, digikirjaoskust ja meediapädevust ning võitlevad vandenõuteooriate ja väärinfo leviku vastu; |
| --- | --- |

31.

toetab ELi ja partnerriikide valitsusväliseid järelevalveorganisatsioone, kes edendavad kriitilist mõtlemist, digikirjaoskust ja meediapädevust ning võitlevad vandenõuteooriate ja väärinfo leviku vastu;

| 32. | kutsub ELi üles esitama sisukaid, selgeid ja kohandatud strateegilisi sõnumeid, mille eesmärk on suurendada ELi mõistmist ja usaldusväärsust idapartnerluse riikide kodanike seas ning vastupidi; |
| --- | --- |

32.

kutsub ELi üles esitama sisukaid, selgeid ja kohandatud strateegilisi sõnumeid, mille eesmärk on suurendada ELi mõistmist ja usaldusväärsust idapartnerluse riikide kodanike seas ning vastupidi;

| 33. | mõistab kindlalt hukka ajakirjanike röövimise, väärkohtlemise ja tapmise konfliktipiirkondades ja Ukraina ebaseaduslikult okupeeritud territooriumidel (Krimmis ning Donetski ja Luganski piirkondade teatavates osades); rõhutab, et lõpetada tuleb karistamatus ajakirjanike vastu suunatud kuritegude puhul ja võtta kuritegude toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

33.

mõistab kindlalt hukka ajakirjanike röövimise, väärkohtlemise ja tapmise konfliktipiirkondades ja Ukraina ebaseaduslikult okupeeritud territooriumidel (Krimmis ning Donetski ja Luganski piirkondade teatavates osades); rõhutab, et lõpetada tuleb karistamatus ajakirjanike vastu suunatud kuritegude puhul ja võtta kuritegude toimepanijad vastutusele;

| 34. | kutsub partnerriike üles looma programme meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse toetamiseks, et tagada inimeste juurdepääs teabele ja suurendada üldsuse toetust ELile; |
| --- | --- |

34.

kutsub partnerriike üles looma programme meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse toetamiseks, et tagada inimeste juurdepääs teabele ja suurendada üldsuse toetust ELile;

| 35. | märgib, et igal idapartnerluse riigil on oma eriomased probleemid ning et iga riigi konkreetne hindamine muudaks aruande rakendamise tõhusamaks; |
| --- | --- |

35.

märgib, et igal idapartnerluse riigil on oma eriomased probleemid ning et iga riigi konkreetne hindamine muudaks aruande rakendamise tõhusamaks;

| 36. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

36.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0441.

---

| 15.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 99/18

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON

majanduskriisi mõju ületamise kohta ELi ja idapartnerluse riikide noorte tööhõives

(2018/C 99/06)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. novembri 2015. aasta ühisteatist Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta ning nõukogu 14. detsembri 2015. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. novembri 2015. aasta ühisteatist Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta ning nõukogu 14. detsembri 2015. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse 22. mail 2015. aastal Riias idapartnerluse tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. mail 2015. aastal Riias idapartnerluse tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. detsembri 2016. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – keskendumine põhiprioriteetidele ja tulemustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. detsembri 2016. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – keskendumine põhiprioriteetidele ja tulemustele“,

| — | võttes arvesse idapartnerluse analüütilist noortepoliitika aruannet, mille komisjon avaldas detsembris 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse analüütilist noortepoliitika aruannet, mille komisjon avaldas detsembris 2015,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (1),

| — | võttes arvesse programmi „Erasmus“ mõju-uuringut, mille komisjon avaldas septembris 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse programmi „Erasmus“ mõju-uuringut, mille komisjon avaldas septembris 2014,

| — | võttes arvesse uut 79,8 miljoni euro suurust abipaketti sotsiaal-majandusliku arengu ja VKEde, noorte tööalase konkurentsivõime ning ühenduvuse edendamiseks idapartnerluse riikides, millest komisjon teatas 19. septembril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut 79,8 miljoni euro suurust abipaketti sotsiaal-majandusliku arengu ja VKEde, noorte tööalase konkurentsivõime ning ühenduvuse edendamiseks idapartnerluse riikides, millest komisjon teatas 19. septembril 2016,

| — | võttes arvesse 10.–11. veebruaril 2015. aastal Riias toimunud teise idapartnerluse noortefoorumi tulemusi, kus keskendutakse noorte tööhõivele ja noortega seotud valdkondadevahelisele koostööle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10.–11. veebruaril 2015. aastal Riias toimunud teise idapartnerluse noortefoorumi tulemusi, kus keskendutakse noorte tööhõivele ja noortega seotud valdkondadevahelisele koostööle;

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 28. mai 2013. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise kohta idapartnerluse riikides (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 28. mai 2013. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise kohta idapartnerluse riikides (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2015. aasta teatist „Kavand: nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta“ (COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2015. aasta teatist „Kavand: nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta“ (COM(2015)0429),

| — | võttes arvesse 14.–15. mail 2015. aastal Jerevanis Euroopa kõrgharidusruumi ministrite konverentsil vastu võetud Jerevani ministrite kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14.–15. mail 2015. aastal Jerevanis Euroopa kõrgharidusruumi ministrite konverentsil vastu võetud Jerevani ministrite kommünikeed,

| — | võttes arvesse UNESCO 1960. aasta konventsiooni diskrimineerimise vastu hariduses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 1960. aasta konventsiooni diskrimineerimise vastu hariduses,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige 8. eesmärki, millega kutsutakse valitsusi ja teisi osalisi üles toetama jätkusuutlikku, kaasavat ja säästvat majandusarengut ning tagama kõikidele inimestele inimväärset tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige 8. eesmärki, millega kutsutakse valitsusi ja teisi osalisi üles toetama jätkusuutlikku, kaasavat ja säästvat majandusarengut ning tagama kõikidele inimestele inimväärset tööd,

| — | võttes arvesse ILO deklaratsiooni sotsiaalselt õiglase globaliseerumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO deklaratsiooni sotsiaalselt õiglase globaliseerumise kohta,

| A. | arvestades, et praegune noortepõlvkond on inimajaloo suurim – 1,8 miljardit noort inimest, kellest umbes 85 % elab tärkava turumajandusega riikides ja arengumaades või ebakindlates riikides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegune noortepõlvkond on inimajaloo suurim – 1,8 miljardit noort inimest, kellest umbes 85 % elab tärkava turumajandusega riikides ja arengumaades või ebakindlates riikides;

| B. | arvestades, et järgmise kümne aasta jooksul siseneb tööturule veel miljard noort, kellest töökohti jagub eeldatavasti vaid 40 %-le, ja arvestades, et seega tuleb maailmamajanduses järgmise 10 aasta jooksul luua 600 miljonit uut töökohta – viis miljonit töökohta kuus – ainuüksi selleks, et kavandatud noorte tööhõivemääradega sammu pidada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et järgmise kümne aasta jooksul siseneb tööturule veel miljard noort, kellest töökohti jagub eeldatavasti vaid 40 %-le, ja arvestades, et seega tuleb maailmamajanduses järgmise 10 aasta jooksul luua 600 miljonit uut töökohta – viis miljonit töökohta kuus – ainuüksi selleks, et kavandatud noorte tööhõivemääradega sammu pidada;

| C. | arvestades, et viimase kümne aasta majanduskriis on eriti rängalt tabanud just noori; arvestades, et ülemaailmne noorte tööpuudus oli 2015. aastal 12,9 %, tõusis 2016. aastal ajaloo kõrgeimale tasemele, üle 13 %, ning eeldatavasti jääb samaks ka 2017. aastal; arvestades, et selle tulemusena suurenes töötute noorte arv maailmas 2016. aastal poole miljoni võrra, ulatudes 71 miljonini, ja jääb 2017. aastal tõenäoliselt samale tasemele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimase kümne aasta majanduskriis on eriti rängalt tabanud just noori; arvestades, et ülemaailmne noorte tööpuudus oli 2015. aastal 12,9 %, tõusis 2016. aastal ajaloo kõrgeimale tasemele, üle 13 %, ning eeldatavasti jääb samaks ka 2017. aastal; arvestades, et selle tulemusena suurenes töötute noorte arv maailmas 2016. aastal poole miljoni võrra, ulatudes 71 miljonini, ja jääb 2017. aastal tõenäoliselt samale tasemele;

| D. | arvestades, et kestliku arengu eesmärke ei saavutata, kui ei lahendata noorte tööotsijate raskusi maailma kõigis piirkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kestliku arengu eesmärke ei saavutata, kui ei lahendata noorte tööotsijate raskusi maailma kõigis piirkondades;

| E. | arvestades, et 2016. aasta augustis oli ELis üle 4,2 miljoni töötu noore (vanuses 15–24 aastat), ja mõnes liikmesriigis on noorte pikaajaline töötus endiselt liiga suur; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2016. aasta augustis oli ELis üle 4,2 miljoni töötu noore (vanuses 15–24 aastat), ja mõnes liikmesriigis on noorte pikaajaline töötus endiselt liiga suur;

| F. | arvestades, et Maailmapanga uuringute andmetel on kriisi mõju Euroopa ja Kesk-Aasia töötusele kestnud kauem kui teistes piirkondades ja töötus ei ole siiani kriisieelse tasemeni vähenenud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Maailmapanga uuringute andmetel on kriisi mõju Euroopa ja Kesk-Aasia töötusele kestnud kauem kui teistes piirkondades ja töötus ei ole siiani kriisieelse tasemeni vähenenud;

| G. | arvestades, et noorte töötuse määr idapartnerluse riikides erineb märkimisväärselt, ulatudes eri riikide tööturu olukorrast tingitult 2015. aastal 5 %st 33 %ni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et noorte töötuse määr idapartnerluse riikides erineb märkimisväärselt, ulatudes eri riikide tööturu olukorrast tingitult 2015. aastal 5 %st 33 %ni;

| H. | arvestades, et püsivate töövõimaluste puudumine on sageli peamine tegur, mis vähendab noorte huvi aktiivselt töökohta otsida; arvestades, et kuna noorte töötuse määr püsib kõrge ja üleminek hariduse omandamiselt tööellu muutub üha raskemaks, satub aina suurem hulk neist (2015. aastal üle 6,6 miljoni 15–24-aastastest) mittetöötavate ja mitteõppivate noorte kategooriasse (nn NEET-noored), millega kaasneb oskuste vähenemise oht, vaeghõive ja ahistustunne; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et püsivate töövõimaluste puudumine on sageli peamine tegur, mis vähendab noorte huvi aktiivselt töökohta otsida; arvestades, et kuna noorte töötuse määr püsib kõrge ja üleminek hariduse omandamiselt tööellu muutub üha raskemaks, satub aina suurem hulk neist (2015. aastal üle 6,6 miljoni 15–24-aastastest) mittetöötavate ja mitteõppivate noorte kategooriasse (nn NEET-noored), millega kaasneb oskuste vähenemise oht, vaeghõive ja ahistustunne;

| I. | arvestades, et pakutavate töökohtade jaoks vajalike oskuste puudumine ning hariduse ja koolituse mittevastavus on olulised noorte töötust põhjustavad tegurid; arvestades, et kuigi tänased noored on eelmistest põlvkondadest haritumad ja suuremate oskustega, seisavad nad ELi ja siseriiklikele standarditele vastavate kvaliteetsete töökohtade otsinguil jätkuvalt silmitsi suurte struktuursete tõketega; arvestades, et Euroopa noorte tööhõivekriisi ei ole võimalik lahendada, loomata tõhusalt uusi kestlikke töökohti; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pakutavate töökohtade jaoks vajalike oskuste puudumine ning hariduse ja koolituse mittevastavus on olulised noorte töötust põhjustavad tegurid; arvestades, et kuigi tänased noored on eelmistest põlvkondadest haritumad ja suuremate oskustega, seisavad nad ELi ja siseriiklikele standarditele vastavate kvaliteetsete töökohtade otsinguil jätkuvalt silmitsi suurte struktuursete tõketega; arvestades, et Euroopa noorte tööhõivekriisi ei ole võimalik lahendada, loomata tõhusalt uusi kestlikke töökohti;

| J. | arvestades, et tõhusad suunisprogrammid aitavad majanduslikke ja sotsiaalseid tulemusi parandada; arvestades, et noored tööotsijad ja koolilõpetajad peaksid rohkem kasutama karjäärinõustamist ja teabeteenistusi, mis omakorda tuleks paremini ette valmistada, et need vastaksid tööturule sisenevate noorte ootustele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tõhusad suunisprogrammid aitavad majanduslikke ja sotsiaalseid tulemusi parandada; arvestades, et noored tööotsijad ja koolilõpetajad peaksid rohkem kasutama karjäärinõustamist ja teabeteenistusi, mis omakorda tuleks paremini ette valmistada, et need vastaksid tööturule sisenevate noorte ootustele;

| K. | arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kuuluvad tähtsaimate noorte tööhõive genereerijate hulka, kelle arvele langeb tublisti üle 80 % kõigist töökohtadest ja kes sellega teevad kogu tööturule olulise teene, kuna neil on määrav roll üleminekul uuele kestlikule majandusele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kuuluvad tähtsaimate noorte tööhõive genereerijate hulka, kelle arvele langeb tublisti üle 80 % kõigist töökohtadest ja kes sellega teevad kogu tööturule olulise teene, kuna neil on määrav roll üleminekul uuele kestlikule majandusele;

| L. | arvestades, et oskuste, pädevuse ja haridusega seotud poliitika peab eelkõige põhinema õigustel ja andma noortele valikuvõimalused ning mõjuvõimu; arvestades, et sellise poliitika õnnestumiseks on väga tähtis, et peamise sidusrühma moodustaksid noored ise koos haridusasutuste ja ettevõtete või koolitusepakkujatega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oskuste, pädevuse ja haridusega seotud poliitika peab eelkõige põhinema õigustel ja andma noortele valikuvõimalused ning mõjuvõimu; arvestades, et sellise poliitika õnnestumiseks on väga tähtis, et peamise sidusrühma moodustaksid noored ise koos haridusasutuste ja ettevõtete või koolitusepakkujatega;

| M. | arvestades, et mõnedel liikmesriikidel on kriisi ajal õnnestunud noorte tööpuuduse kasvu teistest paremini ohjeldada, ja seda peamiselt varase integratsiooni, haridusse ja koolitusse investeerimise, praktiliste oskuste rõhutamise ning töökogemust ja õppimist ühendava duaalõppe abil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mõnedel liikmesriikidel on kriisi ajal õnnestunud noorte tööpuuduse kasvu teistest paremini ohjeldada, ja seda peamiselt varase integratsiooni, haridusse ja koolitusse investeerimise, praktiliste oskuste rõhutamise ning töökogemust ja õppimist ühendava duaalõppe abil;

| N. | arvestades, et idapartnerluse riikide kutsehariduse ja -koolituse ning tööhõivesüsteemi reformide hõlbustamisel on tähtis roll Euroopa Koolitusfondil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et idapartnerluse riikide kutsehariduse ja -koolituse ning tööhõivesüsteemi reformide hõlbustamisel on tähtis roll Euroopa Koolitusfondil;

| O. | arvestades, et eelkõige tuleb tähelepanu pöörata NEET-noortele, sest nende tööelu koosneb pahatihti üksteisele järgnevatest ajutistest töökohtadest vaheldumisi töötuse ja/või tegevusetusega, ning seda isegi tugeva majanduskasvu aegadel; arvestades, et ELi noorte tööhõive algatus, mis käivitati 2013. aasta veebruaris Euroopa Ülemkogu otsusega ja mida osaliselt rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, on tõhusalt aidanud noorte ja eriti NEET-noorte tööpuudust vähendada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et eelkõige tuleb tähelepanu pöörata NEET-noortele, sest nende tööelu koosneb pahatihti üksteisele järgnevatest ajutistest töökohtadest vaheldumisi töötuse ja/või tegevusetusega, ning seda isegi tugeva majanduskasvu aegadel; arvestades, et ELi noorte tööhõive algatus, mis käivitati 2013. aasta veebruaris Euroopa Ülemkogu otsusega ja mida osaliselt rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, on tõhusalt aidanud noorte ja eriti NEET-noorte tööpuudust vähendada;

| P. | arvestades, et NEET-noori leidub Euroopas eriti palju noorte naiste hulgas ja arvestades, et seetõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata soolisele mõõtmele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et NEET-noori leidub Euroopas eriti palju noorte naiste hulgas ja arvestades, et seetõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata soolisele mõõtmele;

| Q. | arvestades, et komisjoni 2014. aasta Erasmuse mõju-uuringu kohaselt on Erasmuse programmi kaudu välismaal oskusi ja kogemusi omandanud noorte ülikoolilõpetajate võimalused ja oskused palju paremad kui nendel, kes ei ole end välismaal täiendanud; arvestades, et õpipoistele suunatud Leonardo programm on olnud niisama edukas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjoni 2014. aasta Erasmuse mõju-uuringu kohaselt on Erasmuse programmi kaudu välismaal oskusi ja kogemusi omandanud noorte ülikoolilõpetajate võimalused ja oskused palju paremad kui nendel, kes ei ole end välismaal täiendanud; arvestades, et õpipoistele suunatud Leonardo programm on olnud niisama edukas;

| R. | arvestades, et Erasmuse programmist võrsunud programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ annab ettevõtlusest huvitatud noortele võimaluse teistes osalevates riikides kogenud väikeettevõttejuhtide käe all õppida ja kogemusi saada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Erasmuse programmist võrsunud programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ annab ettevõtlusest huvitatud noortele võimaluse teistes osalevates riikides kogenud väikeettevõttejuhtide käe all õppida ja kogemusi saada;

| S. | arvestades, et kestlik kvaliteetsete töökohtade loomine oleks võimalik näiteks investeerides rohelistesse töökohtadesse, taastuvenergiasse, säästvasse elamumajandusse, energiatõhususse, teadusuuringutesse ja arendustegevusse, infotehnoloogiasse ning teistesse uuenduslikesse sektoritesse, kus on võimalik suurele hulgale noortele tööd pakkuda; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kestlik kvaliteetsete töökohtade loomine oleks võimalik näiteks investeerides rohelistesse töökohtadesse, taastuvenergiasse, säästvasse elamumajandusse, energiatõhususse, teadusuuringutesse ja arendustegevusse, infotehnoloogiasse ning teistesse uuenduslikesse sektoritesse, kus on võimalik suurele hulgale noortele tööd pakkuda;

| T. | arvestades, et viivitused tööturule sisenemisel ja pikaajaline töötus vähendavad noorte karjääriväljavaateid ja töötasu, ohustavad nende tervist ja piiravad sotsiaalset liikuvust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et viivitused tööturule sisenemisel ja pikaajaline töötus vähendavad noorte karjääriväljavaateid ja töötasu, ohustavad nende tervist ja piiravad sotsiaalset liikuvust;

| U. | arvestades, et noored on Euroopa majandusele olulised ning nende jõupingutusi tööturul nõutavate oskuste omandamiseks tuleks toetada, nähes ette tulevasi vajadusi, kaasa arvatud kodeerimine ja e-oskused, mis on 21. sajandi majandustegevuses möödapääsmatud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et noored on Euroopa majandusele olulised ning nende jõupingutusi tööturul nõutavate oskuste omandamiseks tuleks toetada, nähes ette tulevasi vajadusi, kaasa arvatud kodeerimine ja e-oskused, mis on 21. sajandi majandustegevuses möödapääsmatud;

| V. | arvestades, et suur töötus ja tegevusetus, eriti noorte hulgas, on endiselt üks Ida-Euroopa riikide tõsisemaid probleeme, mis piirab nende väljavaateid parema elatustaseme ja suurema majanduskasvu saavutamiseks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et suur töötus ja tegevusetus, eriti noorte hulgas, on endiselt üks Ida-Euroopa riikide tõsisemaid probleeme, mis piirab nende väljavaateid parema elatustaseme ja suurema majanduskasvu saavutamiseks;

| W. | arvestades, et suur tööpuudus sunnib noori tööotsijaid vastu tahtmist töötama ebapopulaarsetel mitteametlikel, osalise tööajaga või madalapalgalistel töökohtadel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et suur tööpuudus sunnib noori tööotsijaid vastu tahtmist töötama ebapopulaarsetel mitteametlikel, osalise tööajaga või madalapalgalistel töökohtadel;

| X. | arvestades, et noored, keda ähvardab tööpuudus, vaesus või ebakindel töö, kalduvad otsima paremat haridust ja töövõimalusi välismaalt; arvestades, et noorte ränne kahjustab idapartnerluse riikide ja ELi liikmesriikide sotsiaalset ühtekuuluvust ning majanduskasvu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et noored, keda ähvardab tööpuudus, vaesus või ebakindel töö, kalduvad otsima paremat haridust ja töövõimalusi välismaalt; arvestades, et noorte ränne kahjustab idapartnerluse riikide ja ELi liikmesriikide sotsiaalset ühtekuuluvust ning majanduskasvu;

| Y. | arvestades, et enamik tööturunäitajaid osutab suurtele erinevustele noorte meeste ja naiste vahel, eelkõige täiskasvanuikka üleminekul; arvestades, et sellised erinevused võivad tuleneda võimaluste erinevusest ning kajastada sügavalt juurdunud sotsiaal-majanduslikku ja kultuurilist diskrimineerimist, mis seab naised ebaproportsionaalselt halvemasse olukorda; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et enamik tööturunäitajaid osutab suurtele erinevustele noorte meeste ja naiste vahel, eelkõige täiskasvanuikka üleminekul; arvestades, et sellised erinevused võivad tuleneda võimaluste erinevusest ning kajastada sügavalt juurdunud sotsiaal-majanduslikku ja kultuurilist diskrimineerimist, mis seab naised ebaproportsionaalselt halvemasse olukorda;

| Z. | arvestades, et sisserändaja taustaga noortel on madalam tööhõive-, haridus- ja koolitustase; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sisserändaja taustaga noortel on madalam tööhõive-, haridus- ja koolitustase;

| 1. | rõhutab, et jätkusuutlikud majandus-, haridus- ja noorte tööhõive süsteemid on ELi ja Ida-Euroopa riikide esmatähtis prioriteet ning partnerid on kohustunud võtma konkreetseid meetmeid integratsiooni ja töölesobivuse edendamiseks tööturul, eelkõige noorte tööhõive valdkonnas; kordab, et nii ELi liikmesriikide kui ka idapartnerluse riikide parlamendid on korduvalt seadnud tööhõive, hariduse ja koolituse oma esmasteks poliitilisteks eesmärkideks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et jätkusuutlikud majandus-, haridus- ja noorte tööhõive süsteemid on ELi ja Ida-Euroopa riikide esmatähtis prioriteet ning partnerid on kohustunud võtma konkreetseid meetmeid integratsiooni ja töölesobivuse edendamiseks tööturul, eelkõige noorte tööhõive valdkonnas; kordab, et nii ELi liikmesriikide kui ka idapartnerluse riikide parlamendid on korduvalt seadnud tööhõive, hariduse ja koolituse oma esmasteks poliitilisteks eesmärkideks;

| 2. | tervitab sellega seoses ELi ja Ida-Euroopa partnerite algatusi kehtestada noorsoostrateegiad ja võtta vastu õigusaktid, mis käsitlevad haridust ja koolitust, tööhõivet, ettevõtlust, sotsiaalset kaasatust ja aktiivset kodanikuühiskonda; kutsub ELi ja idapartnereid üles parandama kehtivate noorsoostrateegiate ja õigusaktide rakendamist; ergutab mõlemat poolt määrama kvaliteedieesmärke ja näitajaid kaasava haridussüsteemi loomiseks, mis tagab võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja kodanikupädevuse; |
| --- | --- |

2.

tervitab sellega seoses ELi ja Ida-Euroopa partnerite algatusi kehtestada noorsoostrateegiad ja võtta vastu õigusaktid, mis käsitlevad haridust ja koolitust, tööhõivet, ettevõtlust, sotsiaalset kaasatust ja aktiivset kodanikuühiskonda; kutsub ELi ja idapartnereid üles parandama kehtivate noorsoostrateegiate ja õigusaktide rakendamist; ergutab mõlemat poolt määrama kvaliteedieesmärke ja näitajaid kaasava haridussüsteemi loomiseks, mis tagab võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja kodanikupädevuse;

| 3. | kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid üles kujundama noorte töötuse vähendamiseks õigustepõhist lähenemisviisi, taotledes kvaliteetset tööhõivet ja noorte kui sidusrühma kaasamist poliitika kujundamisse; |
| --- | --- |

3.

kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid üles kujundama noorte töötuse vähendamiseks õigustepõhist lähenemisviisi, taotledes kvaliteetset tööhõivet ja noorte kui sidusrühma kaasamist poliitika kujundamisse;

| 4. | kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid üles töökohtade loomise, noorte noorsoopoliitikasse kaasamise, tööga seotud majanduslike, sotsiaalsete ja inimõiguste kaitsmise ning noorte töötuse vähendamise teemal aktiivselt kogemusi vahetama; |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid üles töökohtade loomise, noorte noorsoopoliitikasse kaasamise, tööga seotud majanduslike, sotsiaalsete ja inimõiguste kaitsmise ning noorte töötuse vähendamise teemal aktiivselt kogemusi vahetama;

| 5. | kutsub ELi üles tihendama rahvusvaheliste finantsasutuste ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega koostööd erasektori arengu valdkonnas ning liituma algatustega, millega edendatakse kaasavat majanduskasvu ja tööhõivet ning parandatakse kodanike elutingimusi, nagu Euroopa naabruspoliitika 2015. aasta ülevaates nõuti; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi üles tihendama rahvusvaheliste finantsasutuste ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega koostööd erasektori arengu valdkonnas ning liituma algatustega, millega edendatakse kaasavat majanduskasvu ja tööhõivet ning parandatakse kodanike elutingimusi, nagu Euroopa naabruspoliitika 2015. aasta ülevaates nõuti;

| 6. | rõhutab, et kui varakult koolist väljalangejate arv väheneks, lisanduks nii ELi kui ka Ida-Euroopa partnerite majandusse igal aastal tuhandeid uusi kvalifitseeritud töötajaid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kui varakult koolist väljalangejate arv väheneks, lisanduks nii ELi kui ka Ida-Euroopa partnerite majandusse igal aastal tuhandeid uusi kvalifitseeritud töötajaid;

| 7. | rõhutab, et varajast koolist väljalangemist on vaja vähendada, sest see võib olla esimene samm eluaegse vaesuse poole, põhjustades nn varajast armistumist ning suurendades tööpuudust; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et varajast koolist väljalangemist on vaja vähendada, sest see võib olla esimene samm eluaegse vaesuse poole, põhjustades nn varajast armistumist ning suurendades tööpuudust;

| 8. | rõhutab, et tuleks lahendada vanuselise diskrimineerimise probleem sotsiaaltoetuste, sealhulgas töötushüvitiste taotlejate seas; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et tuleks lahendada vanuselise diskrimineerimise probleem sotsiaaltoetuste, sealhulgas töötushüvitiste taotlejate seas;

| 9. | rõhutab vajadust edendada üleminekut mitteametlikult tööhõivelt kvaliteetsetele töökohtadele, samuti välja töötada hariduselt ja koolituselt tööellu ülemineku strateegiad; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust edendada üleminekut mitteametlikult tööhõivelt kvaliteetsetele töökohtadele, samuti välja töötada hariduselt ja koolituselt tööellu ülemineku strateegiad;

| 10. | rõhutab, et tähtis on toetada noori vanemaid, eriti noori emasid, et nad saaksid teenida äraelamist võimaldavat töötasu ning jätkata võimetekohast õppimist ja töötamist, täites samal ajal oma hoolduskohustusi; rõhutab, et varajane toetus ja investeeringud on olulised, et vältida eluaegset madalamat sissetulekut; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et tähtis on toetada noori vanemaid, eriti noori emasid, et nad saaksid teenida äraelamist võimaldavat töötasu ning jätkata võimetekohast õppimist ja töötamist, täites samal ajal oma hoolduskohustusi; rõhutab, et varajane toetus ja investeeringud on olulised, et vältida eluaegset madalamat sissetulekut;

| 11. | on veendunud, et noorte töötuse vähendamiseks tuleb esmalt edendada paremaid ja võrdseid võimalusi, sotsiaalset kaasatust, soolist võrdõiguslikkust ja solidaarsust ning võidelda mis tahes diskrimineerimise, eelkõige aga soo, rassilise või etnilise päritolu või puude alusel diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et noorte töötuse vähendamiseks tuleb esmalt edendada paremaid ja võrdseid võimalusi, sotsiaalset kaasatust, soolist võrdõiguslikkust ja solidaarsust ning võidelda mis tahes diskrimineerimise, eelkõige aga soo, rassilise või etnilise päritolu või puude alusel diskrimineerimise vastu;

| 12. | leiab, et idapartnerriikide parlamendid ja Euroopa Parlament peaksid strateegiliselt osalema niisuguste algatuste arendamisel, rakendamisel, seires ja hindamisel, mille sihiks on noorte tööpuuduse vähendamine kõigil tasanditel, ning Euronesti parlamentaarne assamblee võiks selles tegevuses tulemuslikult osaleda; |
| --- | --- |

12.

leiab, et idapartnerriikide parlamendid ja Euroopa Parlament peaksid strateegiliselt osalema niisuguste algatuste arendamisel, rakendamisel, seires ja hindamisel, mille sihiks on noorte tööpuuduse vähendamine kõigil tasanditel, ning Euronesti parlamentaarne assamblee võiks selles tegevuses tulemuslikult osaleda;

| 13. | kutsub liikmesriike üles idapartnerluse riikides senisest tõhusamalt levitama oma positiivseid kogemusi noortele töövõimaluste loomisel; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles idapartnerluse riikides senisest tõhusamalt levitama oma positiivseid kogemusi noortele töövõimaluste loomisel;

| 14. | ergutab idapartnereid osalema mitmesugustes ELi noorteprogrammides, sealhulgas Erasmus+, noorte tööhõive algatus ja noortegarantii, EU4Youth, kahepoolsed ja piirkondlikud kutsehariduse ja -koolituse programmid ning programm „Loov Euroopa“, samuti rahvusvahelised noorteprogrammid, nagu noorte tööhõive programm Solution for Youth Employment (S4YE); on veendunud, et noortel õppuritel ja õpipoistel, kes on välismaal oskusi ja kogemusi omandanud, on palju paremad võimalused ja suuremad oskused kui nendel, kes ei ole end välismaal täiendanud; |
| --- | --- |

14.

ergutab idapartnereid osalema mitmesugustes ELi noorteprogrammides, sealhulgas Erasmus+, noorte tööhõive algatus ja noortegarantii, EU4Youth, kahepoolsed ja piirkondlikud kutsehariduse ja -koolituse programmid ning programm „Loov Euroopa“, samuti rahvusvahelised noorteprogrammid, nagu noorte tööhõive programm Solution for Youth Employment (S4YE); on veendunud, et noortel õppuritel ja õpipoistel, kes on välismaal oskusi ja kogemusi omandanud, on palju paremad võimalused ja suuremad oskused kui nendel, kes ei ole end välismaal täiendanud;

| 15. | nõuab niisuguste ELi noorteprogrammide, sealhulgas Euroopa noortegarantii suuremat rahastamist, et tagada pakutava koolituse ja töökohtade lisaväärtus ja kvaliteet; palub kaaluda taolistes programmides osalemise vanusepiiri tõstmist, arvestades tõsiasja, et paljud ülikoolilõpetajad ja tööturule sisenejad on 25–30-aastased; |
| --- | --- |

15.

nõuab niisuguste ELi noorteprogrammide, sealhulgas Euroopa noortegarantii suuremat rahastamist, et tagada pakutava koolituse ja töökohtade lisaväärtus ja kvaliteet; palub kaaluda taolistes programmides osalemise vanusepiiri tõstmist, arvestades tõsiasja, et paljud ülikoolilõpetajad ja tööturule sisenejad on 25–30-aastased;

| 16. | palub idapartnerluse riikide valitsustel tagada, et nende haridussüsteem (üld-, kutse- ja kõrgharidus) valmistaks õppureid kutsetööks piisavalt ette, samuti tagada haridussektori, sotsiaalteenistuste, tööandjate ja õppurite tihe koostöö; |
| --- | --- |

16.

palub idapartnerluse riikide valitsustel tagada, et nende haridussüsteem (üld-, kutse- ja kõrgharidus) valmistaks õppureid kutsetööks piisavalt ette, samuti tagada haridussektori, sotsiaalteenistuste, tööandjate ja õppurite tihe koostöö;

| 17. | kutsub idapartnerriikide ja ELi liikmesriikide valitsusi üles tagama, et tüdrukuid ja noori naisi julgustataks tegelema teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatikaga, ning suurendama naiste esindatust nendes valdkondades; |
| --- | --- |

17.

kutsub idapartnerriikide ja ELi liikmesriikide valitsusi üles tagama, et tüdrukuid ja noori naisi julgustataks tegelema teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatikaga, ning suurendama naiste esindatust nendes valdkondades;

| 18. | rõhutab, et kuna haridus ja koolitus on kaasamise ja võrdõiguslikkuse huvides ülimalt tähtis, tuleks rõhku panna ka Euroopa või riiklike kvalifikatsiooniraamistike kohaste liikuvusprogrammide raames vaba- ja kogemusõppe teel omandatud oskuste tunnustamisele; julgustab liikmesriike edendama ja toetama noorte õpipoiste ametialast liikuvust, et nad saaksid arendada oma oskusi kontakti kaudu teiste koolitussüsteemidega; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kuna haridus ja koolitus on kaasamise ja võrdõiguslikkuse huvides ülimalt tähtis, tuleks rõhku panna ka Euroopa või riiklike kvalifikatsiooniraamistike kohaste liikuvusprogrammide raames vaba- ja kogemusõppe teel omandatud oskuste tunnustamisele; julgustab liikmesriike edendama ja toetama noorte õpipoiste ametialast liikuvust, et nad saaksid arendada oma oskusi kontakti kaudu teiste koolitussüsteemidega;

| 19. | toonitab, et tuleks soodustada sujuvat üleminekut hariduselt tööturule, sidudes teoreetilise hariduse praktilise koolitusega ja pakkudes kvaliteetseid praktikavõimalusi, nagu Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe kvaliteedihartas ette nähtud, samuti tunnustades hariduse ja vabahariduse käigus või vabatahtlikus töös omandatud kvalifikatsiooni; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et tuleks soodustada sujuvat üleminekut hariduselt tööturule, sidudes teoreetilise hariduse praktilise koolitusega ja pakkudes kvaliteetseid praktikavõimalusi, nagu Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe kvaliteedihartas ette nähtud, samuti tunnustades hariduse ja vabahariduse käigus või vabatahtlikus töös omandatud kvalifikatsiooni;

| 20. | rõhutab, et Ukraina, Gruusia ja Moldovaga kahepoolsete põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade loomine annab olulised võimalused kaubanduse ja normide nüüdisaegseks, läbipaistvaks ja prognoositavaks ühtlustamiseks, samuti välismaisteks otseinvesteeringuteks, mille tulemuseks on töökohtade loomine ja pikaajaline majanduskasv; möönab samas, et idapartnerluse riigid võivad valida ELi ning naaberriikidega majandus- ja kaubandussuhete tihendamiseks eri teed; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et Ukraina, Gruusia ja Moldovaga kahepoolsete põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade loomine annab olulised võimalused kaubanduse ja normide nüüdisaegseks, läbipaistvaks ja prognoositavaks ühtlustamiseks, samuti välismaisteks otseinvesteeringuteks, mille tulemuseks on töökohtade loomine ja pikaajaline majanduskasv; möönab samas, et idapartnerluse riigid võivad valida ELi ning naaberriikidega majandus- ja kaubandussuhete tihendamiseks eri teed;

| 21. | väljendab heameelt selle üle, et assotsieerimislepingud, sealhulgas ELi kahepoolsed põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud Gruusia, Moldova ja Ukrainaga, kohustavad ELi ja idapartnereid soodustama inimestevahelisi kontakte, sealhulgas koostöö ja vahetuste kaudu teaduse ja tehnoloogia, äri-, noorte-, haridus- ja kultuurivaldkonnas; kordab, et koostöö on piirkonnas majanduskasvu taastamiseks ning ettevõtluse, investeeringute ja töökohtade loomise toetamiseks otsustavalt tähtis; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja idapartnerluse riigid uuriksid võimalust luua noortele piirkonna heade väljavaadetega majandussektorites ühendatud tööhõive- ja stipendiumiprogramme; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt selle üle, et assotsieerimislepingud, sealhulgas ELi kahepoolsed põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud Gruusia, Moldova ja Ukrainaga, kohustavad ELi ja idapartnereid soodustama inimestevahelisi kontakte, sealhulgas koostöö ja vahetuste kaudu teaduse ja tehnoloogia, äri-, noorte-, haridus- ja kultuurivaldkonnas; kordab, et koostöö on piirkonnas majanduskasvu taastamiseks ning ettevõtluse, investeeringute ja töökohtade loomise toetamiseks otsustavalt tähtis; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja idapartnerluse riigid uuriksid võimalust luua noortele piirkonna heade väljavaadetega majandussektorites ühendatud tööhõive- ja stipendiumiprogramme;

| 22. | rõhutab, et tööjõu liikuvus idapartnerluse riikides kehtiva liikumisvabaduse raames peaks jääma noortele valikuvõimaluseks ja mitte kujunema kohustuseks välismaal elatist teenida; toonitab, et liikuvus tekitab mitmesuguseid probleeme; rõhutab, et noortele peaks töövõimalusi leiduma ka nende oma piirkondades ja riikides; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et tööjõu liikuvus idapartnerluse riikides kehtiva liikumisvabaduse raames peaks jääma noortele valikuvõimaluseks ja mitte kujunema kohustuseks välismaal elatist teenida; toonitab, et liikuvus tekitab mitmesuguseid probleeme; rõhutab, et noortele peaks töövõimalusi leiduma ka nende oma piirkondades ja riikides;

| 23. | rõhutab, kui kahjulik on nn ajude väljavool – kvalifitseeritud noorte lahkumine kodumaalt – mis on eelkõige tõsine probleem väiksemates riikides, kus kõrge kvalifikatsiooniga töötajad on eriti väärtuslikud; soovitab ELil ja idapartneritel tegeleda liidu liikmesriikidesse suunduva noorte tööjõurände küsimustega ühiselt, et edendada korduvrännet ja tagada noortele võimalus koju tagasi pöörduda ning ise valitud paigas kvaliteetseid töökohti leida; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, kui kahjulik on nn ajude väljavool – kvalifitseeritud noorte lahkumine kodumaalt – mis on eelkõige tõsine probleem väiksemates riikides, kus kõrge kvalifikatsiooniga töötajad on eriti väärtuslikud; soovitab ELil ja idapartneritel tegeleda liidu liikmesriikidesse suunduva noorte tööjõurände küsimustega ühiselt, et edendada korduvrännet ja tagada noortele võimalus koju tagasi pöörduda ning ise valitud paigas kvaliteetseid töökohti leida;

| 24. | nõuab tungivalt, et EL suhted oma Euroopa partneritega vajaduse korral ümber korraldaks, lähtudes ühistest huvidest ja partneri olukorrast, eelkõige majandusarengu vallas, ja pöörates erilist tähelepanu noorte tööhõivele; samuti nõuab tungivalt, et EL aitaks idapartnerluse riikidel kiirendada oma tööstuspoliitika reformi, et toetada üleminekut konkurentsivõimelisele, teadmistepõhisele majandusele; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et EL suhted oma Euroopa partneritega vajaduse korral ümber korraldaks, lähtudes ühistest huvidest ja partneri olukorrast, eelkõige majandusarengu vallas, ja pöörates erilist tähelepanu noorte tööhõivele; samuti nõuab tungivalt, et EL aitaks idapartnerluse riikidel kiirendada oma tööstuspoliitika reformi, et toetada üleminekut konkurentsivõimelisele, teadmistepõhisele majandusele;

| 25. | kutsub komisjoni üles täielikult kasutama kõiki Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames leiduvaid instrumente, eriti neid, mis on seotud noortega, et toetada töökohtade loomist idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles täielikult kasutama kõiki Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames leiduvaid instrumente, eriti neid, mis on seotud noortega, et toetada töökohtade loomist idapartnerluse riikides;

| 26. | märgib, et ELi fondid võivad märkimisväärselt toetada inimeste võimaluste laiendamist ja arengut; nõuab, et ELi rahastamisvahendeid puudutava teabe levitamist paremini rahastataks ning et ülikooli- ja äriringkondades laiendataks teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud toetuse taotlemiseks ning projektide koostamiseks ja haldamiseks; |
| --- | --- |

26.

märgib, et ELi fondid võivad märkimisväärselt toetada inimeste võimaluste laiendamist ja arengut; nõuab, et ELi rahastamisvahendeid puudutava teabe levitamist paremini rahastataks ning et ülikooli- ja äriringkondades laiendataks teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud toetuse taotlemiseks ning projektide koostamiseks ja haldamiseks;

| 27. | rõhutab, et tuleb suurendada erasektori rolli töökohtade loomisel; nõuab seetõttu tungivalt, et idapartnerriikide ametiasutused töötaksid välja stiimulid, mis ergutaksid eraettevõtteid töökohti looma, näiteks lihtsustades menetlusi, et leevendada ettevõtte asutamist ja juhtimist käsitlevaid haldus- ja finantsnõudeid, ning tagades idufirmade hõlpsama juurdepääsu laenudele, riskikapitalile ja mikrorahastamisele; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et tuleb suurendada erasektori rolli töökohtade loomisel; nõuab seetõttu tungivalt, et idapartnerriikide ametiasutused töötaksid välja stiimulid, mis ergutaksid eraettevõtteid töökohti looma, näiteks lihtsustades menetlusi, et leevendada ettevõtte asutamist ja juhtimist käsitlevaid haldus- ja finantsnõudeid, ning tagades idufirmade hõlpsama juurdepääsu laenudele, riskikapitalile ja mikrorahastamisele;

| 28. | rõhutab, et tuleb edendada noorte tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana, laiendada nende juurdepääsu sooduslaenudele ja arendada nende ettevõtjaoskusi; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et tuleb edendada noorte tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana, laiendada nende juurdepääsu sooduslaenudele ja arendada nende ettevõtjaoskusi;

| 29. | toonitab, et kuigi ettevõtetel, sealhulgas VKEdel, on tähtis roll noorte tööeluoskuste arendamisel, tuleb noortele ühtlasi anda võimalikult ulatuslik ettevõtlusharidus; soovitab seetõttu võtta koolide õppekavasse ettevõtte asutamiseks ja haldamiseks vajalike kutseoskuste omandamine; soovitab samuti edendada valdkonnaülese ettevõtluspädevuse, oskuste ja teadmiste tõhusat omandamist vahetutest tegeliku elu kogemustest; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et kuigi ettevõtetel, sealhulgas VKEdel, on tähtis roll noorte tööeluoskuste arendamisel, tuleb noortele ühtlasi anda võimalikult ulatuslik ettevõtlusharidus; soovitab seetõttu võtta koolide õppekavasse ettevõtte asutamiseks ja haldamiseks vajalike kutseoskuste omandamine; soovitab samuti edendada valdkonnaülese ettevõtluspädevuse, oskuste ja teadmiste tõhusat omandamist vahetutest tegeliku elu kogemustest;

| 30. | palub Ida-Euroopa partnerriikide valitsustel välja töötada terviklikud riiklikud tööhõive strateegiad, milles pööratakse suurt tähelepanu noortele, nagu on soovitatud ILO deklaratsioonis sotsiaalselt õiglase globaliseerumise kohta; samuti palub vajaduse korral tugevdada riiklikke tööhõiveameteid, kujundades need keskasutusteks, mis suudavad pakkuda noortele vajalikku toetust, palub välja töötada ühtse töötute registri ja luua tervikliku raamistiku, mis hõlmaks kõiki vastavate valitsuste tööhõivekavades esitatud valdkondlikke tegevuskavasid; |
| --- | --- |

30.

palub Ida-Euroopa partnerriikide valitsustel välja töötada terviklikud riiklikud tööhõive strateegiad, milles pööratakse suurt tähelepanu noortele, nagu on soovitatud ILO deklaratsioonis sotsiaalselt õiglase globaliseerumise kohta; samuti palub vajaduse korral tugevdada riiklikke tööhõiveameteid, kujundades need keskasutusteks, mis suudavad pakkuda noortele vajalikku toetust, palub välja töötada ühtse töötute registri ja luua tervikliku raamistiku, mis hõlmaks kõiki vastavate valitsuste tööhõivekavades esitatud valdkondlikke tegevuskavasid;

| 31. | toonitab, et EL peab partneritega konsulteerima idapartnerluse riikide noorte tööhõive ja töölesobivuse nõukogu loomise asjus, nagu nõuti ELi naabruspoliitika 2015. aasta ülevaates; |
| --- | --- |

31.

toonitab, et EL peab partneritega konsulteerima idapartnerluse riikide noorte tööhõive ja töölesobivuse nõukogu loomise asjus, nagu nõuti ELi naabruspoliitika 2015. aasta ülevaates;

| 32. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles looma uusi partnerlusi erasektori ja rahvusvaheliste finantsasutustega, et toetada majanduskasvu, tööhõive- ja noorsoostrateegiaid kooskõlas ELi naabruspoliitika ülevaatega ja võttes ühtlasi arvesse partnerlust Maailmapanga toetatud sidusrühmade koalitsiooniga Solutions for Youth Employment (SY4E); |
| --- | --- |

32.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles looma uusi partnerlusi erasektori ja rahvusvaheliste finantsasutustega, et toetada majanduskasvu, tööhõive- ja noorsoostrateegiaid kooskõlas ELi naabruspoliitika ülevaatega ja võttes ühtlasi arvesse partnerlust Maailmapanga toetatud sidusrühmade koalitsiooniga Solutions for Youth Employment (SY4E);

| 33. | tõstab esile ELi tööd oskuste prognoosimisel, eelkõige seoses roheliste töökohtade ja infotehnoloogiaga, ning usub, et oskuste sobitamine olemasolevate või prognoositavate töövõimalustega peaks jääma ELi ja idapartnerite peamiseks prioriteediks; |
| --- | --- |

33.

tõstab esile ELi tööd oskuste prognoosimisel, eelkõige seoses roheliste töökohtade ja infotehnoloogiaga, ning usub, et oskuste sobitamine olemasolevate või prognoositavate töövõimalustega peaks jääma ELi ja idapartnerite peamiseks prioriteediks;

| 34. | rõhutab, et noorte- ja üliõpilasvahetustega seotud koostöö tugevdamine ning uute stipendiumi- ja koolitusprogrammide väljatöötamine, samuti programmis Erasmus+ osalemise hõlbustamine tagaks oskuste kujunemise ning võimaldaks idapartnerluse riikide noortel tutvuda ELiga ja vastupidi, pakkudes neile paremaid võimalusi ja hõlbustades nende töölevõtmist; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et noorte- ja üliõpilasvahetustega seotud koostöö tugevdamine ning uute stipendiumi- ja koolitusprogrammide väljatöötamine, samuti programmis Erasmus+ osalemise hõlbustamine tagaks oskuste kujunemise ning võimaldaks idapartnerluse riikide noortel tutvuda ELiga ja vastupidi, pakkudes neile paremaid võimalusi ja hõlbustades nende töölevõtmist;

| 35. | kutsub ELi ja idapartnerluse riikide valitsusi üles ettevõtluskeskkonda ergutama, edendama ja reformima; rõhutab, kui tähtis on ettevõtluse ja VKEde kaudu toimuv areng; kordab, et see sektor loob arvukalt töövõimalusi, sealhulgas noortele; |
| --- | --- |

35.

kutsub ELi ja idapartnerluse riikide valitsusi üles ettevõtluskeskkonda ergutama, edendama ja reformima; rõhutab, kui tähtis on ettevõtluse ja VKEde kaudu toimuv areng; kordab, et see sektor loob arvukalt töövõimalusi, sealhulgas noortele;

| 36. | ergutab ELi ja idapartnerluse riikide valitsusi ühtlustama digitaalkeskkonda ja toetama jõupingutusi, et rakendada digitaalmajandust, mis muudaks nende koostöö sujuvamaks; rõhutab, et niisugune majandus looks töökohti, sealhulgas ka noortele; |
| --- | --- |

36.

ergutab ELi ja idapartnerluse riikide valitsusi ühtlustama digitaalkeskkonda ja toetama jõupingutusi, et rakendada digitaalmajandust, mis muudaks nende koostöö sujuvamaks; rõhutab, et niisugune majandus looks töökohti, sealhulgas ka noortele;

| 37. | kutsub ELi ja idapartnerluse riikide valitsusi üles edendama põllumajandust; rõhutab selle sektori suurt tähtsust; toonitab, et kaasajastamine ja mitmekesistamine on maapiirkondades vajalik, kui soovitakse luua uusi töökohti ja ajendada noori selle sektori arengule ja kasvule kaasa aitama; |
| --- | --- |

37.

kutsub ELi ja idapartnerluse riikide valitsusi üles edendama põllumajandust; rõhutab selle sektori suurt tähtsust; toonitab, et kaasajastamine ja mitmekesistamine on maapiirkondades vajalik, kui soovitakse luua uusi töökohti ja ajendada noori selle sektori arengule ja kasvule kaasa aitama;

| 38. | rõhutab, et hariduse kvaliteedi hindamiseks ja noortele selliste oskuste (kvalifikatsiooni) andmiseks, mida tööturul nõutakse, on vaja korrapäraseid uuringuid ja küsitlusi hariduse omandamise lõpetanud noorte töötuse taseme kohta (sealhulgas kutsealade kaupa), määrates kindlaks rea näitajaid, mis aitavad andmete iseloomu selgitada; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et hariduse kvaliteedi hindamiseks ja noortele selliste oskuste (kvalifikatsiooni) andmiseks, mida tööturul nõutakse, on vaja korrapäraseid uuringuid ja küsitlusi hariduse omandamise lõpetanud noorte töötuse taseme kohta (sealhulgas kutsealade kaupa), määrates kindlaks rea näitajaid, mis aitavad andmete iseloomu selgitada;

| 39. | teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

39.

teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0008.

(2)  http://www.euronest.europarl.europa.eu/euronest/webdav/site/mySite/shared/general_documents/third_ordinary_session_2013/Resolutions/resolution_soc_28052013_en.pdf.

---

| 15.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 99/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 99/24

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON

naiste olukorra kohta Ida-Euroopa partnerriikide tööturul

(2018/C 99/07)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse idapartnerluse tippkohtumise (28.-29. november 2013, Vilnius) ühisavaldust idapartnerluse arengusuundade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse tippkohtumise (28.-29. november 2013, Vilnius) ühisavaldust idapartnerluse arengusuundade kohta,

| — | võttes arvesse 29.-30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29.-30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni naiste õiguste kohta idapartnerluse riikides (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni naiste õiguste kohta idapartnerluse riikides (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahendi kohta – Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahendi kohta – Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta (2),

| — | võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisdokumenti,

| A. | arvestades, et vastavalt Praha deklaratsioonile põhineb partnerlus rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega seotud kohustustel; arvestades, et Riia deklaratsioonis nimetati soolist võrdõiguslikkust paljulubavaks uueks koostöövaldkonnaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt Praha deklaratsioonile põhineb partnerlus rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega seotud kohustustel; arvestades, et Riia deklaratsioonis nimetati soolist võrdõiguslikkust paljulubavaks uueks koostöövaldkonnaks;

| B. | arvestades, et tõhusam vahetegemine partnerriikide vahel ja nende riikide suurem isevastutus on läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika aluspõhimõtted, millega võetakse arvesse iga riigi konkreetset olukorda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tõhusam vahetegemine partnerriikide vahel ja nende riikide suurem isevastutus on läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika aluspõhimõtted, millega võetakse arvesse iga riigi konkreetset olukorda;

| C. | arvestades, et nõuetekohast tähelepanu tuleks pöörata eesmärgile saavutada sooline võrdõiguslikkus ning kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamine, mis on sätestatud viienda kestliku arengu eesmärgina aastateks 2016–2030 ja kiideti heaks 25.–27. septembril 2015. aastal ÜRO peakorteris New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõuetekohast tähelepanu tuleks pöörata eesmärgile saavutada sooline võrdõiguslikkus ning kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamine, mis on sätestatud viienda kestliku arengu eesmärgina aastateks 2016–2030 ja kiideti heaks 25.–27. septembril 2015. aastal ÜRO peakorteris New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel;

| D. | arvestades, et naiste ja meeste sooline võrdõiguslikkus on sätestatud kõigi Ida-Euroopa partnerriikide põhiseadustes ja õigussüsteemides ning kõik need riigid on reservatsioonideta ratifitseerinud enamiku selle valdkonna olulistest rahvusvahelistest konventsioonidest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naiste ja meeste sooline võrdõiguslikkus on sätestatud kõigi Ida-Euroopa partnerriikide põhiseadustes ja õigussüsteemides ning kõik need riigid on reservatsioonideta ratifitseerinud enamiku selle valdkonna olulistest rahvusvahelistest konventsioonidest;

| E. | arvestades, et kõik Ida-Euroopa partnerriigid on naiste olukorra parandamiseks välja töötanud strateegiad, programmid või tegevuskavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõik Ida-Euroopa partnerriigid on naiste olukorra parandamiseks välja töötanud strateegiad, programmid või tegevuskavad;

| F. | arvestades, et naiste tööhõive vertikaalne ja horisontaalne segregatsioon Ida-Euroopa partnerriikide tööturul on kultuuri- ja sotsiaalsetes normides endiselt juurdunud; arvestades, et naised on koormatud ka nn teise vahetuse töö ehk tasustamata majapidamistööga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste tööhõive vertikaalne ja horisontaalne segregatsioon Ida-Euroopa partnerriikide tööturul on kultuuri- ja sotsiaalsetes normides endiselt juurdunud; arvestades, et naised on koormatud ka nn teise vahetuse töö ehk tasustamata majapidamistööga;

| G. | arvestades, et stereotüüpidel võib olla ebasoodne mõju rollidele, mida naised võivad täita, ning stereotüübid võivad kajastuda hariduse ja koolituse vallas tehtavates valikutes ja isegi tööturul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et stereotüüpidel võib olla ebasoodne mõju rollidele, mida naised võivad täita, ning stereotüübid võivad kajastuda hariduse ja koolituse vallas tehtavates valikutes ja isegi tööturul;

| H. | arvestades, et kuigi naistevastase vägivalla esinemises on Ida-Euroopa partnerriikides märkimisväärseid erinevusi, on see määr suhteliselt kõrge; arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvatel naistel, nagu romadel, on palju suurem oht langeda vägivalla ohvriks; arvestades, et roma tütarlastele ja naistele saab osaks kahekordne diskrimineerimine oma soo ja etnilise päritolu tõttu, mida kinnitab ka ülejäänud elanikkonnast madalam haridustase, märkimisväärselt suurem töötuse määr ja halvem tervis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuigi naistevastase vägivalla esinemises on Ida-Euroopa partnerriikides märkimisväärseid erinevusi, on see määr suhteliselt kõrge; arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvatel naistel, nagu romadel, on palju suurem oht langeda vägivalla ohvriks; arvestades, et roma tütarlastele ja naistele saab osaks kahekordne diskrimineerimine oma soo ja etnilise päritolu tõttu, mida kinnitab ka ülejäänud elanikkonnast madalam haridustase, märkimisväärselt suurem töötuse määr ja halvem tervis;

| I. | arvestades, et Ukrainas on terrorijõudude rünnakute algusest alates enam kui 1,5 miljonit riigisisest põgenikku – neist kaks kolmandikku naised ja lapsed – ning nad kannatavad tervishoiuteenuste, eluaseme ja tööhõive piiratud kättesaadavuse tõttu; arvestades, et võrreldes mitteroma tütarlastega, kes käivad koolis 11 aastat, käivad Moldova roma tütarlapsed koolis keskmiselt vähem kui neli aastat, mille põhjuseks on lastega sõlmitud ja varajased abielud, plaanimata rasedused ja laste kasvatamisega seotud kohustused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ukrainas on terrorijõudude rünnakute algusest alates enam kui 1,5 miljonit riigisisest põgenikku – neist kaks kolmandikku naised ja lapsed – ning nad kannatavad tervishoiuteenuste, eluaseme ja tööhõive piiratud kättesaadavuse tõttu; arvestades, et võrreldes mitteroma tütarlastega, kes käivad koolis 11 aastat, käivad Moldova roma tütarlapsed koolis keskmiselt vähem kui neli aastat, mille põhjuseks on lastega sõlmitud ja varajased abielud, plaanimata rasedused ja laste kasvatamisega seotud kohustused;

| J. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on pühendunud naiste ja tütarlaste inimõiguste kaitsele, täitmisele ja kasutamisele; arvestades, et soolist võrdõiguslikkust peetakse endiselt Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi horisontaalseks prioriteediks, ning arvestades, et läbivaadatud naabruspoliitikas tuleks ette näha suurem toetus kodanikuühiskonnale ja pöörata rohkem tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse tähtsusele; arvestades, et kodanikuühiskonnal on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel idapartnerluse riikides väga oluline roll; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on pühendunud naiste ja tütarlaste inimõiguste kaitsele, täitmisele ja kasutamisele; arvestades, et soolist võrdõiguslikkust peetakse endiselt Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi horisontaalseks prioriteediks, ning arvestades, et läbivaadatud naabruspoliitikas tuleks ette näha suurem toetus kodanikuühiskonnale ja pöörata rohkem tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse tähtsusele; arvestades, et kodanikuühiskonnal on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel idapartnerluse riikides väga oluline roll;

Soolise võrdõiguslikkuse õigusraamistik

| 1. | rõhutab, et kõik ELi liikmesriigid ja kõik Ida-Euroopa partnerriigid on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kõik ELi liikmesriigid ja kõik Ida-Euroopa partnerriigid on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

| 2. | tuletab meelde, et konventsiooni III osas (artiklid 10–14) käsitletakse naiste majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi ning artiklis 11 keskendutakse konkreetselt tööhõivele: õigus ühesugustele töövõimalustele, vabale elukutse valikule, edutamisele, õigus olla tööhõivega kindlustatud, õigus kõigile töösoodustustele ja -tingimustele, õigus saada kutseharidust, õigus võrdsele tasustamisele, sotsiaalkindlustusele ning rasedus- ja sünnituspuhkusele ning raseduse tõttu vallandamise keeld; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et konventsiooni III osas (artiklid 10–14) käsitletakse naiste majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi ning artiklis 11 keskendutakse konkreetselt tööhõivele: õigus ühesugustele töövõimalustele, vabale elukutse valikule, edutamisele, õigus olla tööhõivega kindlustatud, õigus kõigile töösoodustustele ja -tingimustele, õigus saada kutseharidust, õigus võrdsele tasustamisele, sotsiaalkindlustusele ning rasedus- ja sünnituspuhkusele ning raseduse tõttu vallandamise keeld;

| 3. | rõhutab ühtlasi, et Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja artikli 3 lõikega 3 sätestatakse sooline võrdõiguslikkus ELi ühe aluspõhimõttena; tuletab meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 23 kohaselt tuleb naiste ja meeste võrdõiguslikkus tagada kõikides valdkondades, sealhulgas tööhõive, töö ja palga osas; |
| --- | --- |

3.

rõhutab ühtlasi, et Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja artikli 3 lõikega 3 sätestatakse sooline võrdõiguslikkus ELi ühe aluspõhimõttena; tuletab meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 23 kohaselt tuleb naiste ja meeste võrdõiguslikkus tagada kõikides valdkondades, sealhulgas tööhõive, töö ja palga osas;

| 4. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 rõhutatakse, et ELi rahvusvahelises tegevuses tuleb juhinduda põhimõtetest, millest lähtuti liidu enda loomisel; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 rõhutatakse, et ELi rahvusvahelises tegevuses tuleb juhinduda põhimõtetest, millest lähtuti liidu enda loomisel;

| 5. | rõhutab, et ELi väljatöötatud soolise võrdõiguslikkuse õigustik on selles suhtes oluline ja asjakohane tegur; rõhutab, et õigustik hõlmab nii õigusakte kui ka Euroopa Liidu Kohtu praktikat soolise võrdõiguslikkuse küsimustes; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi väljatöötatud soolise võrdõiguslikkuse õigustik on selles suhtes oluline ja asjakohane tegur; rõhutab, et õigustik hõlmab nii õigusakte kui ka Euroopa Liidu Kohtu praktikat soolise võrdõiguslikkuse küsimustes;

| 6. | on samas veendunud, et nii ELis kui ka Ida-Euroopa partnerriikides on arenguruumi soolise võrdõiguslikkuse edasiseks parandamiseks ja heade tavade vahetamisest oleks kasu kõigile; |
| --- | --- |

6.

on samas veendunud, et nii ELis kui ka Ida-Euroopa partnerriikides on arenguruumi soolise võrdõiguslikkuse edasiseks parandamiseks ja heade tavade vahetamisest oleks kasu kõigile;

Ida-Euroopa partnerriikide arengusuunad

| 7. | mõistab, et naiste olukord Ida-Euroopa partnerriikide tööturul on riikide lõikes ja kohalikul tasandil erinev; tundub siiski, et on võimalik täheldada mõningaid ühiseid suundumusi, nagu meeste ja naiste tööhõive määra suhteliselt väike erinevus, naiste kõrge haridustase või suur esindatus teatavates majandussektorites; |
| --- | --- |

7.

mõistab, et naiste olukord Ida-Euroopa partnerriikide tööturul on riikide lõikes ja kohalikul tasandil erinev; tundub siiski, et on võimalik täheldada mõningaid ühiseid suundumusi, nagu meeste ja naiste tööhõive määra suhteliselt väike erinevus, naiste kõrge haridustase või suur esindatus teatavates majandussektorites;

| 8. | tuletab meelde, et vastavalt Maailma Majandusfoorumi ülemaailmse soolise ebavõrdsuse aruandele ning selle majandustegevuses osalemise ja majanduslike võimaluste osaindeksile, millega mõõdetakse mitme teguri keskmist, sealhulgas tööjõu osalemist või töötasu võrdsust, jäävad Ida-Euroopa partnerriikide punktid 66 (Armeenia) ja 74 (Moldova) vahemikku ning nad moodustavad seega ühtlasema rühma kui ELi riigid, kellel on punkte 67 (Ungari) kuni 85 (Soome); |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et vastavalt Maailma Majandusfoorumi ülemaailmse soolise ebavõrdsuse aruandele ning selle majandustegevuses osalemise ja majanduslike võimaluste osaindeksile, millega mõõdetakse mitme teguri keskmist, sealhulgas tööjõu osalemist või töötasu võrdsust, jäävad Ida-Euroopa partnerriikide punktid 66 (Armeenia) ja 74 (Moldova) vahemikku ning nad moodustavad seega ühtlasema rühma kui ELi riigid, kellel on punkte 67 (Ungari) kuni 85 (Soome);

| 9. | tunneb seega heameelt naiste suhteliselt suure tööturule integreerituse üle idapartnerluse riikides, mis tuleneb ilmselt nende ühisest ajaloost; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et naiste tööturul osalemine näib viimastel kümnenditel vähenevat, kuna partnerriikides on täheldatud vanade traditsioonide esilekerkimist; |
| --- | --- |

9.

tunneb seega heameelt naiste suhteliselt suure tööturule integreerituse üle idapartnerluse riikides, mis tuleneb ilmselt nende ühisest ajaloost; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et naiste tööturul osalemine näib viimastel kümnenditel vähenevat, kuna partnerriikides on täheldatud vanade traditsioonide esilekerkimist;

| 10. | rõhutab asjaolu, et kuigi Ida-Euroopa partnerriikide vahel säilivad mõned erinevused, võivad standarditud ametliku statistika puudumise tõttu jääda märkamatuks mõned erinevused, nagu tegelik mitteaktiivsus (tööturult tõrjutus) ja naiste vaesus pika rasedus- ja sünnituspuhkuse ning varakult pensionile jäämise tõttu; juhib ühtlasi tähelepanu muudele võimalikele erinevustele seoses töökohakindlusega või töötajate õiguste järgimisega ja töötasuga, eriti ametlikus ja mitteametlikus ning avalikus ja erasektoris; |
| --- | --- |

10.

rõhutab asjaolu, et kuigi Ida-Euroopa partnerriikide vahel säilivad mõned erinevused, võivad standarditud ametliku statistika puudumise tõttu jääda märkamatuks mõned erinevused, nagu tegelik mitteaktiivsus (tööturult tõrjutus) ja naiste vaesus pika rasedus- ja sünnituspuhkuse ning varakult pensionile jäämise tõttu; juhib ühtlasi tähelepanu muudele võimalikele erinevustele seoses töökohakindlusega või töötajate õiguste järgimisega ja töötasuga, eriti ametlikus ja mitteametlikus ning avalikus ja erasektoris;

| 11. | peab muret tekitavaks, et sooline palgalõhe on endiselt suur ja võib ulatuda kuni 50 protsendini vaatamata tõsiasjale, et mõnes idapartnerluse riigis on rohkem kõrgharidusega noori naisi kui mehi ning naistel on kultuurilisi ja sotsioloogilisi takistusi juhtivatele ametikohtadele saamisel, mida esineb samuti sageli ELis; |
| --- | --- |

11.

peab muret tekitavaks, et sooline palgalõhe on endiselt suur ja võib ulatuda kuni 50 protsendini vaatamata tõsiasjale, et mõnes idapartnerluse riigis on rohkem kõrgharidusega noori naisi kui mehi ning naistel on kultuurilisi ja sotsioloogilisi takistusi juhtivatele ametikohtadele saamisel, mida esineb samuti sageli ELis;

| 12. | rõhutab, et naiste ettevõtluses osalemist võivad lisaks takistada stereotüübid, piiratud juurdepääs kapitalile ja võrgustikule, korruptsioon ja vahel suur regulatiivne koormus; on seisukohal, et nii nagu ELiski on naistele koormaks ka nn teise vahetuse tasustamata töö koduses majapidamises, mida mõnel juhul süvendab sotsiaalkindlustusprogrammide kaotamine pärast üleminekut turumajandusele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et naiste ettevõtluses osalemist võivad lisaks takistada stereotüübid, piiratud juurdepääs kapitalile ja võrgustikule, korruptsioon ja vahel suur regulatiivne koormus; on seisukohal, et nii nagu ELiski on naistele koormaks ka nn teise vahetuse tasustamata töö koduses majapidamises, mida mõnel juhul süvendab sotsiaalkindlustusprogrammide kaotamine pärast üleminekut turumajandusele;

| 13. | rõhutab ühtlasi, et töötus, vaegtööhõive ning ebakindlad ja alatasustatud töökohad võivad asetada naised pikaajalise vaesuse ohtu; kardab, et see võib tekitada ebaseaduslikku rännet ja naised võivad sattuda ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate ohvriks; rõhutab eriti, et haavatavad elanikkonnarühmad, nagu roma naised, on rohkem ohustatud ning ainult vähesed inimkaubitsejate ohvritest roma naised ja lapsed annavad inimkaubandusega tegelejatest ametivõimudele teada ning pöörduvad ohvristumise ennetamise ja ohvrikaitse teenistuste poole; |
| --- | --- |

13.

rõhutab ühtlasi, et töötus, vaegtööhõive ning ebakindlad ja alatasustatud töökohad võivad asetada naised pikaajalise vaesuse ohtu; kardab, et see võib tekitada ebaseaduslikku rännet ja naised võivad sattuda ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate ohvriks; rõhutab eriti, et haavatavad elanikkonnarühmad, nagu roma naised, on rohkem ohustatud ning ainult vähesed inimkaubitsejate ohvritest roma naised ja lapsed annavad inimkaubandusega tegelejatest ametivõimudele teada ning pöörduvad ohvristumise ennetamise ja ohvrikaitse teenistuste poole;

| 14. | rõhutab, et teistest enam on kuritarvitamise ja diskrimineerimise ohus Ida-Euroopa partnerriikidest sisserännanud naiste kategooriad, kes töötavad madalalt tasustatavatel kohtadel ja erinevalt ametlikest võõrtöötajatest ei saa kunagi riigis, kus nad töötavad, alalist elamisluba või kodakondsust; kardab, et see võib tekitada tõsiseid probleeme tervishoiuteenuste, sealhulgas reproduktiivtervishoiuteenuste kättesaadavusega, sest kindlustusskeemid ja riiklik tervisekindlustussüsteem ei ole neile kättesaadavad või tuleb nende eest maksta üle jõu käivalt suurt tasu; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et teistest enam on kuritarvitamise ja diskrimineerimise ohus Ida-Euroopa partnerriikidest sisserännanud naiste kategooriad, kes töötavad madalalt tasustatavatel kohtadel ja erinevalt ametlikest võõrtöötajatest ei saa kunagi riigis, kus nad töötavad, alalist elamisluba või kodakondsust; kardab, et see võib tekitada tõsiseid probleeme tervishoiuteenuste, sealhulgas reproduktiivtervishoiuteenuste kättesaadavusega, sest kindlustusskeemid ja riiklik tervisekindlustussüsteem ei ole neile kättesaadavad või tuleb nende eest maksta üle jõu käivalt suurt tasu;

ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide koostöö selles valdkonnas

| 15. | peab tervitatavaks asjaolu, et naabruspoliitika 2014.–2020. aasta strateegilistes prioriteetides rõhutati, et sooline võrdõiguslikkus on valdkondadevaheline küsimus, millega tuleb tegelda ja mida tuleb arvesse võtta kõigis asjakohastes tegevustes; |
| --- | --- |

15.

peab tervitatavaks asjaolu, et naabruspoliitika 2014.–2020. aasta strateegilistes prioriteetides rõhutati, et sooline võrdõiguslikkus on valdkondadevaheline küsimus, millega tuleb tegelda ja mida tuleb arvesse võtta kõigis asjakohastes tegevustes;

| 16. | tunneb samuti heameelt asjaolu üle, et kõigi idapartnerluse riikide (välja arvatud Valgevene) naabruspoliitika tegevuskavades käsitletakse soolist võrdõiguslikkust eesmärgiga liikuda järk-järgult ELi standardite suunas; |
| --- | --- |

16.

tunneb samuti heameelt asjaolu üle, et kõigi idapartnerluse riikide (välja arvatud Valgevene) naabruspoliitika tegevuskavades käsitletakse soolist võrdõiguslikkust eesmärgiga liikuda järk-järgult ELi standardite suunas;

| 17. | peab julgustavaks tõsiasja, et assotsieerimislepingud Ukraina, Moldova ja Gruusiaga sisaldavad kõik soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid artikleid ja lepingutes on loetletud ELi direktiivid, millega riikidel tuleks oma õigusaktid paari lähema aasta jooksul vastavusse viia; rõhutab, et seepärast on väärtuslik, kui üle kogu Euroopa on koondatud ühisesse õigustikku konkreetsed õigused sellistes küsimustes nagu võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, vanemapuhkus, rasedate töötajate töötervishoiu ja -ohutuse parandamine ning sotsiaalkindlustuse küsimused; |
| --- | --- |

17.

peab julgustavaks tõsiasja, et assotsieerimislepingud Ukraina, Moldova ja Gruusiaga sisaldavad kõik soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid artikleid ja lepingutes on loetletud ELi direktiivid, millega riikidel tuleks oma õigusaktid paari lähema aasta jooksul vastavusse viia; rõhutab, et seepärast on väärtuslik, kui üle kogu Euroopa on koondatud ühisesse õigustikku konkreetsed õigused sellistes küsimustes nagu võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, vanemapuhkus, rasedate töötajate töötervishoiu ja -ohutuse parandamine ning sotsiaalkindlustuse küsimused;

| 18. | toonitab siiski, et nimetatud küsimusi ei ole käsitletud partnerlus- ja koostöölepingutes, mille üle pidas komisjon läbirääkimisi Armeenia ja Aserbaidžaaniga 90. aastate lõpus; tunneb heameelt parafeeritud ELi ja Armeenia vahelise laiaulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu üle, millele kirjutatakse alla 2017. aasta novembris Brüsselis, ning käimasolevate ELi ja Aserbaidžaani vahelise laiaulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu läbirääkimiste üle ning usub, et uutesse lepingutesse lisatakse sooline mõõde; |
| --- | --- |

18.

toonitab siiski, et nimetatud küsimusi ei ole käsitletud partnerlus- ja koostöölepingutes, mille üle pidas komisjon läbirääkimisi Armeenia ja Aserbaidžaaniga 90. aastate lõpus; tunneb heameelt parafeeritud ELi ja Armeenia vahelise laiaulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu üle, millele kirjutatakse alla 2017. aasta novembris Brüsselis, ning käimasolevate ELi ja Aserbaidžaani vahelise laiaulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu läbirääkimiste üle ning usub, et uutesse lepingutesse lisatakse sooline mõõde;

| 19. | tuletab meelde, et konkreetselt naiste mõjuvõimu suurendamise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise projekte rahastatakse praegu idapartnerluse raames ELi demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ning ELi regionaalabi andmisel keskendutakse naisettevõtluse edendamisele riikide poliitikavaldkondade kavandamise, naisettevõtjate ühenduste ja naiste juhitavate VKEde toetamise ning koolituse ja juhendamise tagamise abil; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et konkreetselt naiste mõjuvõimu suurendamise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise projekte rahastatakse praegu idapartnerluse raames ELi demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ning ELi regionaalabi andmisel keskendutakse naisettevõtluse edendamisele riikide poliitikavaldkondade kavandamise, naisettevõtjate ühenduste ja naiste juhitavate VKEde toetamise ning koolituse ja juhendamise tagamise abil;

Tulevikuväljavaated: edasise tegevuse võimalikud prioriteedid

| 20. | nõuab, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid loeksid selge sõnaga soolise võrdõiguslikkuse ühiseks põhiväärtuseks ja selle saavutamise oma koostöö eesmärgiks; rõhutab, et kuigi enamik probleeme on ELile ja tema partnerriikidele oma olemuselt ühised, võib poliitiline impulss aidata kaasa naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse suuremale tähtsustamisele idapartnerluse poliitilistes prioriteetides; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid loeksid selge sõnaga soolise võrdõiguslikkuse ühiseks põhiväärtuseks ja selle saavutamise oma koostöö eesmärgiks; rõhutab, et kuigi enamik probleeme on ELile ja tema partnerriikidele oma olemuselt ühised, võib poliitiline impulss aidata kaasa naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse suuremale tähtsustamisele idapartnerluse poliitilistes prioriteetides;

| 21. | toonitab, et sellised põhiväärtused nagu võrdne majanduslik sõltumatus, võrdse töö või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmine ja võrdsus otsustusprotsessis tuleks seega tunnistada juhtpõhimõteteks ja ühisteks prioriteetideks; kutsub Ida-Euroopa partnerriike kaaluma töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmete kehtestamist, et kõrvaldada naiste tööhõive takistused ja vähendada soolist pensionilõhet; rõhutab ühtlasi, et aegunud õigussätted, mis keelavad naiste töötamise konkreetsetel ametikohtadel, tuleks läbi vaadata, kuna need piiravad põhjendamatult naiste juurdepääsu teatavatele kutsealadele ja töökohtadele; |
| --- | --- |

21.

toonitab, et sellised põhiväärtused nagu võrdne majanduslik sõltumatus, võrdse töö või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmine ja võrdsus otsustusprotsessis tuleks seega tunnistada juhtpõhimõteteks ja ühisteks prioriteetideks; kutsub Ida-Euroopa partnerriike kaaluma töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmete kehtestamist, et kõrvaldada naiste tööhõive takistused ja vähendada soolist pensionilõhet; rõhutab ühtlasi, et aegunud õigussätted, mis keelavad naiste töötamise konkreetsetel ametikohtadel, tuleks läbi vaadata, kuna need piiravad põhjendamatult naiste juurdepääsu teatavatele kutsealadele ja töökohtadele;

| 22. | pooldab kindlalt igat liiki meetmeid, mille eesmärk on suurendada naiste õigusi tööturul, nagu kehtiva õigusraamistiku tõhus rakendamine, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamine, naisettevõtluse edendamise meetmed, olukorrast teadlikkuse suurendamise kampaaniad, parem andmete kogumine, nende hindamine ja järelevalve, et teha ettepanekuid kohandatud meetmete esildamiseks, ning naiste võrgustike ja rohujuuretasandi organisatsioonide toetamine; juhib tähelepanu sellele, et naiste uusi võimalusi võivad toetada digiteerimise ja koostöömajanduse areng idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

22.

pooldab kindlalt igat liiki meetmeid, mille eesmärk on suurendada naiste õigusi tööturul, nagu kehtiva õigusraamistiku tõhus rakendamine, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamine, naisettevõtluse edendamise meetmed, olukorrast teadlikkuse suurendamise kampaaniad, parem andmete kogumine, nende hindamine ja järelevalve, et teha ettepanekuid kohandatud meetmete esildamiseks, ning naiste võrgustike ja rohujuuretasandi organisatsioonide toetamine; juhib tähelepanu sellele, et naiste uusi võimalusi võivad toetada digiteerimise ja koostöömajanduse areng idapartnerluse riikides;

| 23. | rõhutab vajadust koostada sooliselt tundlik ja õigustel põhinev poliitika, mille aluseks on võrdõiguslikkus ja diskrimineerimise lubamatus, reguleerida ja hallata rände kõiki aspekte ja järke ning hõlbustada naissoost võõrtöötajate juurdepääsu töövõimalustele välismaal, edendades sellega turvalist rännet ja tagades naissoost võõrtöötajate õiguste kaitse; kutsub Ida-Euroopa partnerriike kavandama ja kontrollima igakülgseid sotsiaal-majanduslikke, psühholoogilisi ja õigusteenuseid, mille eesmärk on hõlbustada päritoluriiki tagasi pöördunud naiste taasintegreerimist; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust koostada sooliselt tundlik ja õigustel põhinev poliitika, mille aluseks on võrdõiguslikkus ja diskrimineerimise lubamatus, reguleerida ja hallata rände kõiki aspekte ja järke ning hõlbustada naissoost võõrtöötajate juurdepääsu töövõimalustele välismaal, edendades sellega turvalist rännet ja tagades naissoost võõrtöötajate õiguste kaitse; kutsub Ida-Euroopa partnerriike kavandama ja kontrollima igakülgseid sotsiaal-majanduslikke, psühholoogilisi ja õigusteenuseid, mille eesmärk on hõlbustada päritoluriiki tagasi pöördunud naiste taasintegreerimist;

| 24. | on seisukohal, et isade rolli suurendamine lastekasvatamisel võib parandada ja soodustada nii meeste kui ka naiste töö- ja eraelu ühitamist; juhib tähelepanu asjaolule, et kõigis töötajakategooriates tuleks soodustada meeste ja naiste võrdset puhkuse kasutamist, et parandada naiste pääsu tööturule ja nende positsiooni tööturul; rõhutab, et lastetoetuse süsteemid, sealhulgas pere- ja lapsetoetused, peaksid olema piisavad tagamaks, et naised suudaksid ise oma peret ülal pidada; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et isade rolli suurendamine lastekasvatamisel võib parandada ja soodustada nii meeste kui ka naiste töö- ja eraelu ühitamist; juhib tähelepanu asjaolule, et kõigis töötajakategooriates tuleks soodustada meeste ja naiste võrdset puhkuse kasutamist, et parandada naiste pääsu tööturule ja nende positsiooni tööturul; rõhutab, et lastetoetuse süsteemid, sealhulgas pere- ja lapsetoetused, peaksid olema piisavad tagamaks, et naised suudaksid ise oma peret ülal pidada;

| 25. | rõhutab, et kõikide osalisriikide parlamendiliikmed võiksid rohkem tähelepanu pöörata soospetsiifilistele küsimustele; seejuures võiks keskenduda ELi õigustiku rakendamisele, st tagada, et kolmes ELiga assotsieerimislepingule allakirjutanud riigis (Gruusia, Moldova ja Ukraina) kohaldataks nõuetekohaselt asjakohaseid direktiive, ja samuti tagada, et liikmesriigid jälgiksid tähelepanelikult käimasolevaid läbirääkimisi, mille eesmärk on asendada aegunud partnerlus- ja koostöölepingud, et tagada asjakohaste sätete lisamine uue põlvkonna tekstidesse; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kõikide osalisriikide parlamendiliikmed võiksid rohkem tähelepanu pöörata soospetsiifilistele küsimustele; seejuures võiks keskenduda ELi õigustiku rakendamisele, st tagada, et kolmes ELiga assotsieerimislepingule allakirjutanud riigis (Gruusia, Moldova ja Ukraina) kohaldataks nõuetekohaselt asjakohaseid direktiive, ja samuti tagada, et liikmesriigid jälgiksid tähelepanelikult käimasolevaid läbirääkimisi, mille eesmärk on asendada aegunud partnerlus- ja koostöölepingud, et tagada asjakohaste sätete lisamine uue põlvkonna tekstidesse;

| 26. | rõhutab, et kuigi sooline võrdõiguslikkus on Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi horisontaalne põhimõte, tuleks püüelda täpsemate ja mõõdetavate eesmärkide poole, pidades silmas ka uut tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse kohta arengukoostöös (2016–2020); |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kuigi sooline võrdõiguslikkus on Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi horisontaalne põhimõte, tuleks püüelda täpsemate ja mõõdetavate eesmärkide poole, pidades silmas ka uut tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse kohta arengukoostöös (2016–2020);

| 27. | nõuab, et läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika raames koostatavates riigipõhistes aruannetes keskendutaks partnerriikidega kokkulepitud prioriteetidele, sealhulgas soolisele võrdõiguslikkusele; teeb nende eesmärkide saavutamiseks ettepaneku koguda Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames, eelkõige Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi väljatöötatud soolise võrdõiguslikkuse indeksi kasutuselevõtmisega, ühtlustatud andmeid naiste olukorra kohta Ida-Euroopa partnerriikides; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika raames koostatavates riigipõhistes aruannetes keskendutaks partnerriikidega kokkulepitud prioriteetidele, sealhulgas soolisele võrdõiguslikkusele; teeb nende eesmärkide saavutamiseks ettepaneku koguda Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames, eelkõige Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi väljatöötatud soolise võrdõiguslikkuse indeksi kasutuselevõtmisega, ühtlustatud andmeid naiste olukorra kohta Ida-Euroopa partnerriikides;

| 28. | rõhutab, et EL peaks tegema rohkem, et aidata partnerriikidel parandada kooskõlas oma strateegiate, programmide või tegevuskavadega naiste olukorda, ning pakkuda eksperditeadmisi, et kohandada soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid tööõigusakte ja suurendada naiste osalemist tööturul ja otsuste tegemisel; rõhutab ühtlasi, et kiiremas korras tuleb igakülgselt arvesse võtta soolist aspekti kui strateegiat, mis aitab saavutada soolist võrdõiguslikkust, ja võtta positiivseid meetmeid Euroopa naabruspoliitika riiklikes tegevuskavades; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et EL peaks tegema rohkem, et aidata partnerriikidel parandada kooskõlas oma strateegiate, programmide või tegevuskavadega naiste olukorda, ning pakkuda eksperditeadmisi, et kohandada soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid tööõigusakte ja suurendada naiste osalemist tööturul ja otsuste tegemisel; rõhutab ühtlasi, et kiiremas korras tuleb igakülgselt arvesse võtta soolist aspekti kui strateegiat, mis aitab saavutada soolist võrdõiguslikkust, ja võtta positiivseid meetmeid Euroopa naabruspoliitika riiklikes tegevuskavades;

| 29. | on seisukohal, et naiste arvu suurendamine otsustusprotsessis, eelkõige poliitilisel tasandil, on võimalik, kui muudetakse Ida-Euroopa partnerriikide poliitilist kultuuri ja järgitakse erakondade kujundamisel Euroopa häid tavasid; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et naiste arvu suurendamine otsustusprotsessis, eelkõige poliitilisel tasandil, on võimalik, kui muudetakse Ida-Euroopa partnerriikide poliitilist kultuuri ja järgitakse erakondade kujundamisel Euroopa häid tavasid;

| 30. | tõstab esile vajaduse kõnesolevaid strateegiaid, programme ja tegevuskavu tulemuslikult rakendada ning esitada igal aastal Ida-Euroopa partnerriikide parlamentidele seirearuanne, mis saadetakse ka Euronesti parlamentaarsele assambleele; soovitab poliitilise nähtavuse huvides korraldada soolist aspekti käsitlevaid kaasnevaid üritusi idapartnerluse tippkohtumistega samal ajal; |
| --- | --- |

30.

tõstab esile vajaduse kõnesolevaid strateegiaid, programme ja tegevuskavu tulemuslikult rakendada ning esitada igal aastal Ida-Euroopa partnerriikide parlamentidele seirearuanne, mis saadetakse ka Euronesti parlamentaarsele assambleele; soovitab poliitilise nähtavuse huvides korraldada soolist aspekti käsitlevaid kaasnevaid üritusi idapartnerluse tippkohtumistega samal ajal;

| 31. | nõuab naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ja kavandatavate meetmete süstemaatilist lisamist kõikidesse korrapäraselt korraldatavatesse poliitilistesse ja inimõigustealastesse dialoogidesse; |
| --- | --- |

31.

nõuab naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ja kavandatavate meetmete süstemaatilist lisamist kõikidesse korrapäraselt korraldatavatesse poliitilistesse ja inimõigustealastesse dialoogidesse;

| 32. | soovitab liikmesriikidel luua Ida-Euroopa partnerriikidega tihedamad kahe- ja mitmepoolsed sidemed ning anda aktiivselt üleminekuabi ja tehnilist tuge ning jagada oma kogemusi; usub, et idapartnerluse riikidele geograafiliselt lähedal paiknevad liikmesriigid võivad täita olulist osa tugevamate suhete edendamisel ja teiste liikmesriikide kaasamisel partnerlusse; rõhutab naistele kutsehariduse ja -koolituse tagamise tähtsust; soovitab teha rohkem investeeringuid, millega toetatakse naiste tööhõivet kvaliteetsetel töökohtadel, eelkõige sektorites ja ametikohtadel, kus naised on alaesindatud; |
| --- | --- |

32.

soovitab liikmesriikidel luua Ida-Euroopa partnerriikidega tihedamad kahe- ja mitmepoolsed sidemed ning anda aktiivselt üleminekuabi ja tehnilist tuge ning jagada oma kogemusi; usub, et idapartnerluse riikidele geograafiliselt lähedal paiknevad liikmesriigid võivad täita olulist osa tugevamate suhete edendamisel ja teiste liikmesriikide kaasamisel partnerlusse; rõhutab naistele kutsehariduse ja -koolituse tagamise tähtsust; soovitab teha rohkem investeeringuid, millega toetatakse naiste tööhõivet kvaliteetsetel töökohtadel, eelkõige sektorites ja ametikohtadel, kus naised on alaesindatud;

| 33. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

33.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0487.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0446.

---