# Uradni list C 101/16.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 101 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6116. marec 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 101

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6116. marec 2018

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seje: 4.–7. julij 2016
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 289, 31.8.2017 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seje: 4.–7. julij 2016
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 289, 31.8.2017 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 289, 31.8.2017

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 5. julij 2016 |
| 2018/C 101/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o beguncih: vključevanje v družbo in na trg dela (2015/2321(INI)) | 2 |
| 2018/C 101/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o izvajanju priporočil Parlamenta iz leta 2010 o socialnih in okoljskih standardih, človekovih pravicah in družbeni odgovornosti gospodarskih družb (2015/2038(INI)) | 19 |
| 2018/C 101/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (2015/2105(INI)) | 30 |
| 2018/C 101/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (2015/2340(INI)) | 47 |
| | Sreda, 6. julij 2016 |
| 2018/C 101/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o pripravah na povolilno revizijo večletnega finančnega okvira 2014–2020: prispevek Parlamenta pred predložitvijo predloga Komisije (2015/2353(INI)) | 64 |
| 2018/C 101/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (2016/2038(INI)) | 79 |
| 2018/C 101/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o sinergijah za inovacije: evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 ter drugi evropski inovacijski skladi in programi EU (2016/2695(RSP)) | 111 |
| 2018/C 101/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o strateških prednostnih nalogah v delovnem programu Komisije za leto 2017 (2016/2773(RSP)) | 116 |
| 2018/C 101/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o odločitvi Japonske o obnovi kitolova v sezoni 2015–2016 (2016/2600(RSP)) | 123 |
| | Četrtek, 7. julij 2016 |
| 2018/C 101/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o položaju oseb z albinizmom v Afriki, zlasti v Malaviju (2016/2807(RSP)) | 126 |
| 2018/C 101/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o Bahrajnu (2016/2808(RSP)) | 130 |
| 2018/C 101/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o Mjanmarju, zlasti položaju ljudstva Rohinga (2016/2809(RSP)) | 134 |
| 2018/C 101/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Združenih narodov za pravice invalidov (2015/2258(INI)) | 138 |
| 2018/C 101/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 432/2012 o seznamu dovoljenih zdravstvenih trditev na živilih, razen trditev, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok (D44599/02 – 2016/2708(RPS)) | 163 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 7. julij 2016 |
| 2018/C 101/15 | Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (2016/2020(INI)) | 166 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 5. julij 2016

2018/C 101/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o beguncih: vključevanje v družbo in na trg dela (2015/2321(INI))

2

2018/C 101/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o izvajanju priporočil Parlamenta iz leta 2010 o socialnih in okoljskih standardih, človekovih pravicah in družbeni odgovornosti gospodarskih družb (2015/2038(INI))

19

2018/C 101/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (2015/2105(INI))

30

2018/C 101/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (2015/2340(INI))

47

Sreda, 6. julij 2016

2018/C 101/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o pripravah na povolilno revizijo večletnega finančnega okvira 2014–2020: prispevek Parlamenta pred predložitvijo predloga Komisije (2015/2353(INI))

64

2018/C 101/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (2016/2038(INI))

79

2018/C 101/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o sinergijah za inovacije: evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 ter drugi evropski inovacijski skladi in programi EU (2016/2695(RSP))

111

2018/C 101/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o strateških prednostnih nalogah v delovnem programu Komisije za leto 2017 (2016/2773(RSP))

116

2018/C 101/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o odločitvi Japonske o obnovi kitolova v sezoni 2015–2016 (2016/2600(RSP))

123

Četrtek, 7. julij 2016

2018/C 101/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o položaju oseb z albinizmom v Afriki, zlasti v Malaviju (2016/2807(RSP))

126

2018/C 101/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o Bahrajnu (2016/2808(RSP))

130

2018/C 101/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o Mjanmarju, zlasti položaju ljudstva Rohinga (2016/2809(RSP))

134

2018/C 101/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Združenih narodov za pravice invalidov (2015/2258(INI))

138

2018/C 101/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 432/2012 o seznamu dovoljenih zdravstvenih trditev na živilih, razen trditev, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

163

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Četrtek, 7. julij 2016

2018/C 101/15

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (2016/2020(INI))

166

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 5. julij 2016 |
| 2018/C 101/16 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Peru o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE)) | 176 |
| 2018/C 101/17 | P8_TA(2016)0296Mejne vrednosti emisij za necestno mobilno mehanizacijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES | 177 |
| | Sreda, 6. julij 2016 |
| 2018/C 101/18 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE)) | 178 |
| 2018/C 101/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2016 za proračunsko leto 2016: vključitev presežka iz proračunskega leta 2015 (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD)) | 179 |
| 2018/C 101/20 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD)) | 181 |
| 2018/C 101/21 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje energijske učinkovitosti in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) | 182 |
| 2018/C 101/22 | P8_TA(2016)0305Evropska mejna in obalna straža ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2007/2004, Uredbe (ES) št. 863/2007 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mejni in obalni straži spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES | 222 |
| 2018/C 101/23 | P8_TA(2016)0306Evropska agencija za pomorsko varnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost | 223 |
| 2018/C 101/24 | P8_TA(2016)0307Agencija Skupnosti za nadzor ribištva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva | 224 |
| 2018/C 101/25 | P8_TA(2016)0308Sekretariat nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sekretariata nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sekretariata nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) | 225 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 5. julij 2016

2018/C 101/16

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Peru o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

176

2018/C 101/17

P8_TA(2016)0296Mejne vrednosti emisij za necestno mobilno mehanizacijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES

177

Sreda, 6. julij 2016

2018/C 101/18

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

178

2018/C 101/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2016 za proračunsko leto 2016: vključitev presežka iz proračunskega leta 2015 (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

179

2018/C 101/20

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

181

2018/C 101/21

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje energijske učinkovitosti in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

182

2018/C 101/22

P8_TA(2016)0305Evropska mejna in obalna straža ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2007/2004, Uredbe (ES) št. 863/2007 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mejni in obalni straži spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES

222

2018/C 101/23

P8_TA(2016)0306Evropska agencija za pomorsko varnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost

223

2018/C 101/24

P8_TA(2016)0307Agencija Skupnosti za nadzor ribištva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva

224

2018/C 101/25

P8_TA(2016)0308Sekretariat nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sekretariata nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sekretariata nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

225

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

16.3.2018

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2016–2017

Seje: 4.–7. julij 2016

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 289, 31.8.2017
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 5. julij 2016

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/2

---

P8_TA(2016)0297

Begunci: vključevanje v družbo in na trg dela

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o beguncih: vključevanje v družbo in na trg dela (2015/2321(INI))

(2018/C 101/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 78 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1951 in njenih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1951 in njenih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Europi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Europi (2),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije o migracijah v desetih točkah, predstavljenega na skupnem zasedanju Sveta za zunanje in Sveta za notranje zadeve v Luxembourgu dne 20. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije o migracijah v desetih točkah, predstavljenega na skupnem zasedanju Sveta za zunanje in Sveta za notranje zadeve v Luxembourgu dne 20. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska agenda o migracijah (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska agenda o migracijah (COM(2015)0240),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2016 z naslovom „Evropski program za vključevanje državljanov tretjih držav“ (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2016 z naslovom „Evropski program za vključevanje državljanov tretjih držav“ (COM(2016)0377),

| — | ob upoštevanju predloga za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (COM(2016)0378),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo“ (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega evropskega seznama varnih izvornih držav za namene Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih postopkih za priznanje in odvzem mednarodne zaščite in o spremembi Direktive 2013/32/EU (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega evropskega seznama varnih izvornih držav za namene Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih postopkih za priznanje in odvzem mednarodne zaščite in o spremembi Direktive 2013/32/EU (COM(2015)0452),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt EU o vračanju“ (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt EU o vračanju“ (COM(2015)0453),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije o skupnem priročniku o vračanju, ki bi ga uporabljali pristojni organi držav članic pri izvajanju nalog v zvezi z vračanjem (C(2015)6250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije o skupnem priročniku o vračanju, ki bi ga uporabljali pristojni organi držav članic pri izvajanju nalog v zvezi z vračanjem (C(2015)6250),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o predpisih o javnem naročanju v okviru sedanje krize na področju azila (COM(2015)0454), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o predpisih o javnem naročanju v okviru sedanje krize na področju azila (COM(2015)0454),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o reševanju begunske krize v Evropi: vloga zunanjega delovanja EU (JOIN(2015)0040), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o reševanju begunske krize v Evropi: vloga zunanjega delovanja EU (JOIN(2015)0040),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije o vzpostavitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (Commission Decision on the establishment of a European Union Emergency Trust Fund for stability and addressing root causes of irregular migration and displaced persons in Africa) (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije o vzpostavitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (Commission Decision on the establishment of a European Union Emergency Trust Fund for stability and addressing root causes of irregular migration and displaced persons in Africa) (C(2015)7293),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o obvladovanju begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o obvladovanju begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0490),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2015 z naslovom Akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020) (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2015 z naslovom Akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020) (COM(2015)0285),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskem programu za vključevanje državljanov tretjih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskem programu za vključevanje državljanov tretjih držav,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o obvladovanju begunske krize: stanje izvajanja prednostnih ukrepov v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o obvladovanju begunske krize: stanje izvajanja prednostnih ukrepov v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0510),

| — | ob upoštevanju sklepov, ki jih je sprejel Evropski svet na zasedanju junija 2014, izrednem zasedanju 23. aprila 2015, zasedanju 25. in 26. junija 2015, neformalnem srečanju voditeljev držav ali vlad članic EU o migracijah 23. septembra 2015, zasedanju 15. oktobra 2015 ter zasedanjih 17. in 18. decembra 2015 ter 18. in 19. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, ki jih je sprejel Evropski svet na zasedanju junija 2014, izrednem zasedanju 23. aprila 2015, zasedanju 25. in 26. junija 2015, neformalnem srečanju voditeljev držav ali vlad članic EU o migracijah 23. septembra 2015, zasedanju 15. oktobra 2015 ter zasedanjih 17. in 18. decembra 2015 ter 18. in 19. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o varnih izvornih državah na zasedanju 20. julija 2015, o migracijah na zasedanju 20. julija 2015, o prihodnosti politike vračanja oseb na zasedanju 8. oktobra 2015, o migracijah na zasedanju 12. oktobra 2015, o ukrepih za reševanje begunske in migracijske krize na zasedanju 9. novembra 2015 ter o apatridnosti na zasedanju 4. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o varnih izvornih državah na zasedanju 20. julija 2015, o migracijah na zasedanju 20. julija 2015, o prihodnosti politike vračanja oseb na zasedanju 8. oktobra 2015, o migracijah na zasedanju 12. oktobra 2015, o ukrepih za reševanje begunske in migracijske krize na zasedanju 9. novembra 2015 ter o apatridnosti na zasedanju 4. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o preselitvi 20 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, v okviru večstranskih in nacionalnih shem, sprejetih na zasedanju 20. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o preselitvi 20 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, v okviru večstranskih in nacionalnih shem, sprejetih na zasedanju 20. julija 2015,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta EU in Turčije z dne 15. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta EU in Turčije z dne 15. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave s konference na visoki ravni o vzhodnosredozemski in zahodnobalkanski poti, sprejete dne 8. oktobra 2015, ter izjave voditeljev, sprejete ob srečanju o begunskih tokovih na zahodnobalkanski poti dne 25. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave s konference na visoki ravni o vzhodnosredozemski in zahodnobalkanski poti, sprejete dne 8. oktobra 2015, ter izjave voditeljev, sprejete ob srečanju o begunskih tokovih na zahodnobalkanski poti dne 25. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta in politične izjave, sprejetih na vrhu med EU in Afriko o migracijah, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015 v Valletti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta in politične izjave, sprejetih na vrhu med EU in Afriko o migracijah, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015 v Valletti,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju k sporočilu o letnem pregledu rasti za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju k sporočilu o letnem pregledu rasti za leto 2016,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 1994 (2014) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 1994 (2014) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju dejavnosti in poročil Evropskega azilnega podpornega urada, zlasti letnega poročila o razmerah na področju azila v Evropski uniji za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in poročil Evropskega azilnega podpornega urada, zlasti letnega poročila o razmerah na področju azila v Evropski uniji za leto 2014,

| — | ob upoštevanju členov 33(1) in 33(2) Konvencije OZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja iz leta 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 33(1) in 33(2) Konvencije OZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja iz leta 1984,

| — | ob upoštevanju dejavnosti, letnih poročil in študij Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA), zlasti študij o hudih oblikah izkoriščanja delovne sile, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti, letnih poročil in študij Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA), zlasti študij o hudih oblikah izkoriščanja delovne sile,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja A o integraciji migrantov in njenih vplivih na trg dela, študij tematskega sektorja C o izvajanju člena 80 PDEU, o novih pristopih, alternativnih načinih in sredstvih za dostop do azilnega postopka za osebe, ki iščejo mednarodno zaščito, o preučitvi novih zakonodajnih možnosti na področju delovne migracije v EU, o okrepitvi skupnega evropskega azilnega sistema in alternativah dublinski uredbi, o sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracije ter ob upoštevanju zapisov tematskih sektorjev A in D o sredstvih EU za migracijsko politiko in integracijo beguncev: analiza učinkovitosti in najboljša praksa za prihodnost, ter študije tematskega sektorja EXPO o migrantih v Sredozemskem morju: varstvo človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja A o integraciji migrantov in njenih vplivih na trg dela, študij tematskega sektorja C o izvajanju člena 80 PDEU, o novih pristopih, alternativnih načinih in sredstvih za dostop do azilnega postopka za osebe, ki iščejo mednarodno zaščito, o preučitvi novih zakonodajnih možnosti na področju delovne migracije v EU, o okrepitvi skupnega evropskega azilnega sistema in alternativah dublinski uredbi, o sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracije ter ob upoštevanju zapisov tematskih sektorjev A in D o sredstvih EU za migracijsko politiko in integracijo beguncev: analiza učinkovitosti in najboljša praksa za prihodnost, ter študije tematskega sektorja EXPO o migrantih v Sredozemskem morju: varstvo človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju študij Evropske migracijske mreže, zlasti študije o politikah, praksah in podatkih o mladoletnikih brez spremstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij Evropske migracijske mreže, zlasti študije o politikah, praksah in podatkih o mladoletnikih brez spremstva,

| — | ob upoštevanju dejavnosti in poročil visokega komisarja Združenih narodov za begunce, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in poročil visokega komisarja Združenih narodov za begunce,

| — | ob upoštevanju dejavnosti in poročil posebnega poročevalca Združenih narodov o človekovih pravicah migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in poročil posebnega poročevalca Združenih narodov o človekovih pravicah migrantov,

| — | ob upoštevanju dejavnosti in poročil Mednarodne organizacije za migracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in poročil Mednarodne organizacije za migracije,

| — | ob upoštevanju dela in poročil Evropskega sveta za begunce in izgnance, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela in poročil Evropskega sveta za begunce in izgnance,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij – Evropska agenda o migracijah, sprejetega na 115. plenarnem zasedanju 3. in 4. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij – Evropska agenda o migracijah, sprejetega na 115. plenarnem zasedanju 3. in 4. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2015 o evropski agendi o migracijah ter o akcijskem načrtu EU za boj proti tihotapljenju migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2015 o evropski agendi o migracijah ter o akcijskem načrtu EU za boj proti tihotapljenju migrantov,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 o vključevanju beguncev v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 o vključevanju beguncev v EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (3),

| — | ob upoštevanju izkušenj iz programa Equal in pridobljenih spoznanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izkušenj iz programa Equal in pridobljenih spoznanj,

| — | ob upoštevanju skupnih osnovnih načel o politiki vključevanja priseljencev v EU, ki jih je sprejel Svet za pravosodje in notranje zadeve novembra 2004, zlasti načel 3, 5 in 7, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih osnovnih načel o politiki vključevanja priseljencev v EU, ki jih je sprejel Svet za pravosodje in notranje zadeve novembra 2004, zlasti načel 3, 5 in 7,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela in zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela in zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo (4),

| — | ob upoštevanju ustreznih publikacij Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, zlasti publikacij o pokazateljih integracije priseljencev leta 2015: namestitev (Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In), zagotovitvi delovanja integracije: begunci in drugi, potrebni zaščite (Making Integration Work: Refugees and others in need of protection) in o novem profilu migrantov zaradi nedavne gospodarske krize (A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih publikacij Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, zlasti publikacij o pokazateljih integracije priseljencev leta 2015: namestitev (Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In), zagotovitvi delovanja integracije: begunci in drugi, potrebni zaščite (Making Integration Work: Refugees and others in need of protection) in o novem profilu migrantov zaradi nedavne gospodarske krize (A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis),

| — | ob upoštevanju ustreznih publikacij Eurofounda, zlasti o izzivih na področju usklajevanja politik za državljane tretjih držav (Challenges of policy coordination for third-country nationals) in pristopih k integraciji beguncev na trg dela v EU (Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih publikacij Eurofounda, zlasti o izzivih na področju usklajevanja politik za državljane tretjih držav (Challenges of policy coordination for third-country nationals) in pristopih k integraciji beguncev na trg dela v EU (Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU),

| — | ob upoštevanju zabeležke razprave osebja Mednarodnega denarnega sklada o valu beguncev v Evropi: ekonomski izzivi (The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zabeležke razprave osebja Mednarodnega denarnega sklada o valu beguncev v Evropi: ekonomski izzivi (The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges),

| — | ob upoštevanju letnega poročila zbirke podatkov o azilu za obdobje 2014–2015 Preobrat v skupnem azilnem sistemu: begunci sredi solidarnostne krize Evrope (Common Asylum System at a turning point: Refugees caught in Europe's solidarity crisis), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila zbirke podatkov o azilu za obdobje 2014–2015 Preobrat v skupnem azilnem sistemu: begunci sredi solidarnostne krize Evrope (Common Asylum System at a turning point: Refugees caught in Europe's solidarity crisis),

| — | ob upoštevanju premislekov Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce z dne 22. oktobra 2013 (druga posodobitev) o mednarodni zaščiti v povezavi z osebami, ki bežijo iz Sirske arabske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju premislekov Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce z dne 22. oktobra 2013 (druga posodobitev) o mednarodni zaščiti v povezavi z osebami, ki bežijo iz Sirske arabske republike,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o politikah za pridobivanje spretnosti v boju proti brezposelnosti mladih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o politikah za pridobivanje spretnosti v boju proti brezposelnosti mladih (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (7),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Evropskega parlamenta iz februarja 2016 o begunkah in prosilkah za azil: vprašanje vključevanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Evropskega parlamenta iz februarja 2016 o begunkah in prosilkah za azil: vprašanje vključevanja,

| — | ob upoštevanju zaključkov z evropskega tristranskega socialnega vrha 16. marca 2016, zlasti izjave evropskih ekonomskih in socialnih partnerjev o begunski krizi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov z evropskega tristranskega socialnega vrha 16. marca 2016, zlasti izjave evropskih ekonomskih in socialnih partnerjev o begunski krizi,

| — | ob upoštevanju mednarodnih obvez iz Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter ob upoštevanju temeljne pravice vseh otrok do dostopa do brezplačnega osnovnošolskega izobraževanja ne glede na spol, raso, etnično ali socialno poreklo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih obvez iz Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter ob upoštevanju temeljne pravice vseh otrok do dostopa do brezplačnega osnovnošolskega izobraževanja ne glede na spol, raso, etnično ali socialno poreklo,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2015 o izobraževanju otrok v izrednih razmerah in dolgotrajnih krizah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2015 o izobraževanju otrok v izrednih razmerah in dolgotrajnih krizah (8),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0204/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0204/2016),

| A. | ker je begunska kriza predvsem humanitarna kriza, ki jo je sprožila tudi destabilizacija držav v sosedstvu EU, vendar ima dolgoročne vplive na njene trge dela in civilno družbo, zaradi česar so potrebni dolgoročni in premišljeni odzivi, da bi zagotovili socialno kohezijo na lokalni ravni in uspešno vključitev prišlekov v naše družbe; |
| --- | --- |

A.

ker je begunska kriza predvsem humanitarna kriza, ki jo je sprožila tudi destabilizacija držav v sosedstvu EU, vendar ima dolgoročne vplive na njene trge dela in civilno družbo, zaradi česar so potrebni dolgoročni in premišljeni odzivi, da bi zagotovili socialno kohezijo na lokalni ravni in uspešno vključitev prišlekov v naše družbe;

| B. | ker je bila Ženevska konvencija oblikovana zato, da bi zaščitili evropske begunce po drugi svetovni vojni, v njej pa je opredeljeno, kdo so begunci, katere so njihove pravice, pa tudi obveznosti držav; |
| --- | --- |

B.

ker je bila Ženevska konvencija oblikovana zato, da bi zaščitili evropske begunce po drugi svetovni vojni, v njej pa je opredeljeno, kdo so begunci, katere so njihove pravice, pa tudi obveznosti držav;

| C. | ker obstajajo tri vrste pravnega statusa, na podlagi katerega so osebe upravičene oziroma lahko upravičene do mednarodne zaščite, in sicer osebe s statusom begunca, prosilci za azil in osebe, upravičene do subsidiarne zaščite; ker je treba politike socialnega vključevanja in vključevanja na trg dela prilagoditi njihovim specifičnim potrebam; |
| --- | --- |

C.

ker obstajajo tri vrste pravnega statusa, na podlagi katerega so osebe upravičene oziroma lahko upravičene do mednarodne zaščite, in sicer osebe s statusom begunca, prosilci za azil in osebe, upravičene do subsidiarne zaščite; ker je treba politike socialnega vključevanja in vključevanja na trg dela prilagoditi njihovim specifičnim potrebam;

| D. | ker je treba za učinkovito in takojšnje ukrepanje preučiti vzroke begunske krize; ker so med njenimi glavnimi vzroki konflikti in ker bi z njihovo odpravo lahko močno zmanjšali število beguncev, saj bi se ti lahko vrnili v svoje države; |
| --- | --- |

D.

ker je treba za učinkovito in takojšnje ukrepanje preučiti vzroke begunske krize; ker so med njenimi glavnimi vzroki konflikti in ker bi z njihovo odpravo lahko močno zmanjšali število beguncev, saj bi se ti lahko vrnili v svoje države;

| E. | ker je število prosilcev za azil in beguncev, registriranih v Evropi v letih 2014 in 2015, izjemno, kar je posledica težkih humanitarnih razmer v nekaterih sosednjih državah EU; ker bi boljši dostop do informacij s pomočjo novih tehnologij lahko pripomogel k preprečevanju cvetoče dejavnosti trgovcev z ljudmi in tihotapcev ljudi; |
| --- | --- |

E.

ker je število prosilcev za azil in beguncev, registriranih v Evropi v letih 2014 in 2015, izjemno, kar je posledica težkih humanitarnih razmer v nekaterih sosednjih državah EU; ker bi boljši dostop do informacij s pomočjo novih tehnologij lahko pripomogel k preprečevanju cvetoče dejavnosti trgovcev z ljudmi in tihotapcev ljudi;

| F. | ker akcijski načrt in politična izjava, sprejeta na vrhu EU–Afrika o migracijah v Valletti 11. in 12. novembra 2015, nista prinesla konkretnih in odločnih ukrepov; |
| --- | --- |

F.

ker akcijski načrt in politična izjava, sprejeta na vrhu EU–Afrika o migracijah v Valletti 11. in 12. novembra 2015, nista prinesla konkretnih in odločnih ukrepov;

| G. | ker bo vključevanje beguncev v družbo in na trg dela mogoče le, če bodo države članice in njihove družbe solidarne in če bodo prevzele skupne obveznosti; |
| --- | --- |

G.

ker bo vključevanje beguncev v družbo in na trg dela mogoče le, če bodo države članice in njihove družbe solidarne in če bodo prevzele skupne obveznosti;

| H. | ker naj bi se glede na projekcije delovno sposobno prebivalstvo v EU do leta 2020 zmanjšalo za 7,5 milijona; ker projekcije o razvoju potreb na trgu dela v EU kažejo na trenutno in nadaljnje pomanjkanje delovne sile na posameznih področjih; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi se glede na projekcije delovno sposobno prebivalstvo v EU do leta 2020 zmanjšalo za 7,5 milijona; ker projekcije o razvoju potreb na trgu dela v EU kažejo na trenutno in nadaljnje pomanjkanje delovne sile na posameznih področjih;

| I. | ker je vključevanje v zaposlitev korak na poti k vključevanju v družbo; |
| --- | --- |

I.

ker je vključevanje v zaposlitev korak na poti k vključevanju v družbo;

| J. | ker je vključevanje beguncev v družbe gostiteljice in zlasti na njihove trge dela dinamičen dvosmeren, pa tudi dvorazsežnostni (ker vključuje pravice in dolžnosti) proces, ki predstavlja izziv in priložnost, saj vključevanje beguncev zahteva usklajeno, toda razmejeno odgovornost in prizadevanja od samih beguncev kot tudi od držav članic, njihovih lokalnih in po potrebi regionalnih uprav in skupnosti gostiteljic, potrebna pa sta tudi sodelovanje in podpora socialnih partnerjev, civilne družbe ter prostovoljskih organizacij; |
| --- | --- |

J.

ker je vključevanje beguncev v družbe gostiteljice in zlasti na njihove trge dela dinamičen dvosmeren, pa tudi dvorazsežnostni (ker vključuje pravice in dolžnosti) proces, ki predstavlja izziv in priložnost, saj vključevanje beguncev zahteva usklajeno, toda razmejeno odgovornost in prizadevanja od samih beguncev kot tudi od držav članic, njihovih lokalnih in po potrebi regionalnih uprav in skupnosti gostiteljic, potrebna pa sta tudi sodelovanje in podpora socialnih partnerjev, civilne družbe ter prostovoljskih organizacij;

| K. | ker za uspešno vključevanje ni nujno zgolj vključevanje na trg dela, temveč tudi dostop do jezikovnih tečajev ob prihodu, stanovanja, izobraževanja in usposabljanja, socialne zaščite in zdravstvenega varstva, vključno s podporo za duševno zdravje; |
| --- | --- |

K.

ker za uspešno vključevanje ni nujno zgolj vključevanje na trg dela, temveč tudi dostop do jezikovnih tečajev ob prihodu, stanovanja, izobraževanja in usposabljanja, socialne zaščite in zdravstvenega varstva, vključno s podporo za duševno zdravje;

| L. | ker so razmere na trgu dela v državah gostiteljicah odločujoč dejavnik za uspešno in trajno vključevanje beguncev; ker je stopnja brezposelnosti v EU, zlasti brezposelnosti mladih in dolgoročne brezposelnosti še vedno izjemno visoka, stalen izziv pa je tudi usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela; |
| --- | --- |

L.

ker so razmere na trgu dela v državah gostiteljicah odločujoč dejavnik za uspešno in trajno vključevanje beguncev; ker je stopnja brezposelnosti v EU, zlasti brezposelnosti mladih in dolgoročne brezposelnosti še vedno izjemno visoka, stalen izziv pa je tudi usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela;

| M. | ker je vsak begunec posameznik z osebnimi okoliščinami, znanjem, spretnostmi, kvalifikacijami, delovnimi in življenjskimi izkušnjami in potrebami, ki jih je treba priznati; ker begunci lahko izvajajo in ustvarijo gospodarske dejavnosti, ki bodo imele pozitivne donose za skupnosti gostiteljice; |
| --- | --- |

M.

ker je vsak begunec posameznik z osebnimi okoliščinami, znanjem, spretnostmi, kvalifikacijami, delovnimi in življenjskimi izkušnjami in potrebami, ki jih je treba priznati; ker begunci lahko izvajajo in ustvarijo gospodarske dejavnosti, ki bodo imele pozitivne donose za skupnosti gostiteljice;

| N. | ker poleg tega 24,4 % celotnega prebivalstva v EU grozi revščina in socialna izključenost, skoraj 10 % pa živi v hudem materialnem pomanjkanju; |
| --- | --- |

N.

ker poleg tega 24,4 % celotnega prebivalstva v EU grozi revščina in socialna izključenost, skoraj 10 % pa živi v hudem materialnem pomanjkanju;

| O. | ker se državljani tretjih držav soočajo s številnimi težavami v postopku priznavanja svojega znanja in spretnosti ter kvalifikacij; ker je priznavanje kvalifikacij iz tretjih držav tesno povezano s preverjanjem znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

O.

ker se državljani tretjih držav soočajo s številnimi težavami v postopku priznavanja svojega znanja in spretnosti ter kvalifikacij; ker je priznavanje kvalifikacij iz tretjih držav tesno povezano s preverjanjem znanja in spretnosti;

| P. | ker je za vstop odraslih beguncev na trg dela nujno, da se jim prizna opravljeno usposabljanje in kvalifikacije, potrebni pa so tudi posebni ukrepi za pridobitev akademskih kvalifikacij in posebnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

P.

ker je za vstop odraslih beguncev na trg dela nujno, da se jim prizna opravljeno usposabljanje in kvalifikacije, potrebni pa so tudi posebni ukrepi za pridobitev akademskih kvalifikacij in posebnih znanj in spretnosti;

| Q. | ker je zagotavljanje učinkovitega dostopa do trga dela za begunce in prosilce za azil pomembno za povrnitev njihovega človekovega dostojanstva in lastne vrednosti, poleg tega je to stroškovno učinkovit in odgovoren pristop do javnih financ, saj bi se tako znižali stroški držav članic in lokalnih organov, begunci in prosilci za azil pa bi lahko dejavno prispevali v davčno blagajno; |
| --- | --- |

Q.

ker je zagotavljanje učinkovitega dostopa do trga dela za begunce in prosilce za azil pomembno za povrnitev njihovega človekovega dostojanstva in lastne vrednosti, poleg tega je to stroškovno učinkovit in odgovoren pristop do javnih financ, saj bi se tako znižali stroški držav članic in lokalnih organov, begunci in prosilci za azil pa bi lahko dejavno prispevali v davčno blagajno;

| R. | ker imajo ženske in mladoletniki, tako begunci kot prosilci za azil, posebne potrebe glede zaščite; ker je treba v vse politike vključevanja v družbo in na trga dela vključiti vidik spola in varstva otrok; |
| --- | --- |

R.

ker imajo ženske in mladoletniki, tako begunci kot prosilci za azil, posebne potrebe glede zaščite; ker je treba v vse politike vključevanja v družbo in na trga dela vključiti vidik spola in varstva otrok;

| S. | ker je leta 2015 po podatkih Europola deset tisoč otrok brez spremstva po prihodu v Evropo izginilo; |
| --- | --- |

S.

ker je leta 2015 po podatkih Europola deset tisoč otrok brez spremstva po prihodu v Evropo izginilo;

| T. | ker imajo prisilno razseljevanje, konflikti, kršitve človekovih pravic in vojne hude posledice za telesno in duševno zdravje ljudi, ki jih prizadenejo; ker je poleg tega zelo veliko begunk in prosilk za azil žrtev nasilja zaradi spola; |
| --- | --- |

T.

ker imajo prisilno razseljevanje, konflikti, kršitve človekovih pravic in vojne hude posledice za telesno in duševno zdravje ljudi, ki jih prizadenejo; ker je poleg tega zelo veliko begunk in prosilk za azil žrtev nasilja zaradi spola;

| U. | ker so mnogi prosilci za azil, ki so prispeli v Evropo, soočeni z nečloveškimi in negotovimi razmerami, saj živijo v taboriščih, kjer nimajo dostopa do sredstev in dovolj kakovostnih storitev, s katerimi bi zadovoljili svoje osnovne potrebe; |
| --- | --- |

U.

ker so mnogi prosilci za azil, ki so prispeli v Evropo, soočeni z nečloveškimi in negotovimi razmerami, saj živijo v taboriščih, kjer nimajo dostopa do sredstev in dovolj kakovostnih storitev, s katerimi bi zadovoljili svoje osnovne potrebe;

| V. | ker člen 33(1) Konvencije Združenih narodov o statusu beguncev iz leta 1951 določa, da nobena država pogodbenica begunca na nikakršen način ne sme izgnati ali prisilno vrniti na meje ozemlja, kjer bi bila njegovo življenje ali svoboda ogrožena zaradi njegove rase, vere, državljanstva, pripadnosti določeni družbeni skupini ali določenega političnega prepričanja; |
| --- | --- |

V.

ker člen 33(1) Konvencije Združenih narodov o statusu beguncev iz leta 1951 določa, da nobena država pogodbenica begunca na nikakršen način ne sme izgnati ali prisilno vrniti na meje ozemlja, kjer bi bila njegovo življenje ali svoboda ogrožena zaradi njegove rase, vere, državljanstva, pripadnosti določeni družbeni skupini ali določenega političnega prepričanja;

| W. | ker člena 3(1) in 3(2) Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984 določata, da nobena država pogodbenica ne sme osebe izgnati, vrniti ali izročiti drugi državi, če obstaja utemeljen sum, da bo podvržena mučenju [...] pristojni organi upoštevajo vse s tem povezane dejavnike, po potrebi tudi obstoj doslednega vzorca hudih, grobih ali množičnih kršitev človekovih pravic v zadevni državi; |
| --- | --- |

W.

ker člena 3(1) in 3(2) Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984 določata, da nobena država pogodbenica ne sme osebe izgnati, vrniti ali izročiti drugi državi, če obstaja utemeljen sum, da bo podvržena mučenju [...] pristojni organi upoštevajo vse s tem povezane dejavnike, po potrebi tudi obstoj doslednega vzorca hudih, grobih ali množičnih kršitev človekovih pravic v zadevni državi;

| X. | ker je diskriminacija skupaj z jezikovnimi, izobraževalnimi in institucionalnimi dejavniki na splošno ena izmed pomembnih ovir, ki migrantom preprečuje polno udeležbo na trgu dela in v družbi (9); |
| --- | --- |

X.

ker je diskriminacija skupaj z jezikovnimi, izobraževalnimi in institucionalnimi dejavniki na splošno ena izmed pomembnih ovir, ki migrantom preprečuje polno udeležbo na trgu dela in v družbi (9);

| Y. | ker je med prosilci za azil in begunci, ki so prišli v EU v let 2015, četrtina otrok, polovica pa jih je starih od 18 do 34 let; ker ti otroci prihajajo z območij konfliktov, kjer obiskovanje šole tudi dalj časa ni bilo mogoče ali pa je bilo omejeno, oziroma iz begunskih taborišč, kjer je imela le manjšina dostop do izobraževanja ali do obiskovanja lokalnih šol; |
| --- | --- |

Y.

ker je med prosilci za azil in begunci, ki so prišli v EU v let 2015, četrtina otrok, polovica pa jih je starih od 18 do 34 let; ker ti otroci prihajajo z območij konfliktov, kjer obiskovanje šole tudi dalj časa ni bilo mogoče ali pa je bilo omejeno, oziroma iz begunskih taborišč, kjer je imela le manjšina dostop do izobraževanja ali do obiskovanja lokalnih šol;

| Z. | ker je v Direktivi 2003/86/ES na področju združitve družine beguncev določeno, da države EU ne smejo uvesti pogojev o minimalnem obdobju bivanja na ozemlju, preden se jim lahko pridružijo družinski člani; |
| --- | --- |

Z.

ker je v Direktivi 2003/86/ES na področju združitve družine beguncev določeno, da države EU ne smejo uvesti pogojev o minimalnem obdobju bivanja na ozemlju, preden se jim lahko pridružijo družinski člani;

| 1. | poudarja, da mora takojšnji odziv EU na razmere temeljiti na načelu solidarnosti in pravične delitve odgovornosti, kot je določeno v členu 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in na celostnem pristopu, pri katerem se bo upoštevalo, da je treba izboljšati poti za varno in zakonito migracijo ter se bodo popolnoma spoštovali veljavni ter temeljne evropske pravice in vrednote; poudarja, da je pritok beguncev in prosilcev za azil mogoče obvladovati le tako, da se čim prej vzpostavi stalen mehanizem premestitev za vse države članice; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da mora takojšnji odziv EU na razmere temeljiti na načelu solidarnosti in pravične delitve odgovornosti, kot je določeno v členu 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in na celostnem pristopu, pri katerem se bo upoštevalo, da je treba izboljšati poti za varno in zakonito migracijo ter se bodo popolnoma spoštovali veljavni ter temeljne evropske pravice in vrednote; poudarja, da je pritok beguncev in prosilcev za azil mogoče obvladovati le tako, da se čim prej vzpostavi stalen mehanizem premestitev za vse države članice;

| 2. | ugotavlja visoko stopnjo heterogenosti in nejasnosti pri uporabi izraza begunec v javnem in političnem diskurzu; poudarja pomen jasnega evidentiranja beguncev v skladu s pravno opredelitvijo iz Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951, kakor je bila spremenjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in zakonodaje EU, zlasti direktive o izpolnjevanju pogojev (2011/95/EU) (10), kot je opredeljeno v členu 2(c), (d), (e), (f) in (g), ter direktive o pogojih za sprejem, kot je opredeljeno v členu 2(a), (b) in (c); poudarja, da je treba za namen izvajanja različnih evropskih in mednarodnih politik jasno razločevati begunce od ekonomskih migrantov; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja visoko stopnjo heterogenosti in nejasnosti pri uporabi izraza begunec v javnem in političnem diskurzu; poudarja pomen jasnega evidentiranja beguncev v skladu s pravno opredelitvijo iz Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951, kakor je bila spremenjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in zakonodaje EU, zlasti direktive o izpolnjevanju pogojev (2011/95/EU) (10), kot je opredeljeno v členu 2(c), (d), (e), (f) in (g), ter direktive o pogojih za sprejem, kot je opredeljeno v členu 2(a), (b) in (c); poudarja, da je treba za namen izvajanja različnih evropskih in mednarodnih politik jasno razločevati begunce od ekonomskih migrantov;

| 3. | poudarja, da je oseba, ki izpolnjuje pogoje za subsidiarno zaščito, državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki ne izpolnjuje pogojev za priznanje statusa begunca, a ji prav tako grozi resno tveganje za trpljenje, mučenje, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, oz. civilist, čigar življenje je resno in individualno ogroženo zaradi samovoljnega nasilja v situacijah mednarodnega ali notranjega oboroženega spopada (glej direktivo o izpolnjevanju pogojev); |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je oseba, ki izpolnjuje pogoje za subsidiarno zaščito, državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki ne izpolnjuje pogojev za priznanje statusa begunca, a ji prav tako grozi resno tveganje za trpljenje, mučenje, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, oz. civilist, čigar življenje je resno in individualno ogroženo zaradi samovoljnega nasilja v situacijah mednarodnega ali notranjega oboroženega spopada (glej direktivo o izpolnjevanju pogojev);

| 4. | poudarja, da obstajajo znotraj držav članic bistvene razlike v času in načinu obravnave prošenj za mednarodno zaščito; poudarja, da lahko počasni in pretirano birokratski postopki ovirajo dostop beguncev in prosilcev za azil do izobraževanja in usposabljanja, poklicnega usmerjanja, trga dela in začetek izvajanja programov EU in držav članic ter učinkovito in usklajeno uporabo sredstev na tem področju, povečajo pa lahko tudi ranljivost beguncev in prosilcev za azil za neprijavljeno delo in prekarne pogoje dela; opozarja, da je nujno treba vzpostaviti skupni azilni sistem, da bi izboljšali postopke za priznanje, obenem pa zagotovili najvišjo stopnjo varnosti za begunce in za evropske državljane; priporoča sprejetje ustreznih podpornih ukrepov za države članice, ki so iz geografskih razlogov najbolj udeležene pri prvem sprejemu; priznava, da trajanje odobrenega dovoljenja za prebivanje (zlasti za upravičence do subsidiarne zaščite) pomeni oviro za vključevanje na trg dela, če velja sorazmerno kratek čas; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da obstajajo znotraj držav članic bistvene razlike v času in načinu obravnave prošenj za mednarodno zaščito; poudarja, da lahko počasni in pretirano birokratski postopki ovirajo dostop beguncev in prosilcev za azil do izobraževanja in usposabljanja, poklicnega usmerjanja, trga dela in začetek izvajanja programov EU in držav članic ter učinkovito in usklajeno uporabo sredstev na tem področju, povečajo pa lahko tudi ranljivost beguncev in prosilcev za azil za neprijavljeno delo in prekarne pogoje dela; opozarja, da je nujno treba vzpostaviti skupni azilni sistem, da bi izboljšali postopke za priznanje, obenem pa zagotovili najvišjo stopnjo varnosti za begunce in za evropske državljane; priporoča sprejetje ustreznih podpornih ukrepov za države članice, ki so iz geografskih razlogov najbolj udeležene pri prvem sprejemu; priznava, da trajanje odobrenega dovoljenja za prebivanje (zlasti za upravičence do subsidiarne zaščite) pomeni oviro za vključevanje na trg dela, če velja sorazmerno kratek čas;

| 5. | poziva tudi, naj se sprejmejo učinkoviti ukrepi zunaj ozemlja EU, da bi tisti, ki so upravičeni, lahko varno vstopali v države gostiteljice, pa tudi zaradi obravnave prošenj za mednarodno zaščito in omejevanja nejasnih migracijskih tokov; |
| --- | --- |

5.

poziva tudi, naj se sprejmejo učinkoviti ukrepi zunaj ozemlja EU, da bi tisti, ki so upravičeni, lahko varno vstopali v države gostiteljice, pa tudi zaradi obravnave prošenj za mednarodno zaščito in omejevanja nejasnih migracijskih tokov;

| 6. | poudarja, da je za lažje socialno vključevanje in integracijo beguncev na trg dela nujno oblikovati pristop, ki bo določal ustrezno prilagoditev in predpostavljal sodelovanje ter bo obravnaval vrsto resnih in večplastnih težave, kot so: vse oblike diskriminacije; jezikovne ovire, ki so prva prepreka za vključevanje; potrjevanje znanja in spretnosti; različno družbeno-ekonomsko, izobrazbeno in kulturno okolje; stanovanje; zdravstvene potrebe, vključno s psihosocialno in posttravmatsko podporo; združitev družine ter velik ranljivih skupin med begunci, zlasti zaskrbljujoče število otrok, vključno z otroki brez spremstva, invalidi, starejše osebe in ženske (11), ki potrebujejo prilagojen odziv na njihove specifične težave; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je za lažje socialno vključevanje in integracijo beguncev na trg dela nujno oblikovati pristop, ki bo določal ustrezno prilagoditev in predpostavljal sodelovanje ter bo obravnaval vrsto resnih in večplastnih težave, kot so: vse oblike diskriminacije; jezikovne ovire, ki so prva prepreka za vključevanje; potrjevanje znanja in spretnosti; različno družbeno-ekonomsko, izobrazbeno in kulturno okolje; stanovanje; zdravstvene potrebe, vključno s psihosocialno in posttravmatsko podporo; združitev družine ter velik ranljivih skupin med begunci, zlasti zaskrbljujoče število otrok, vključno z otroki brez spremstva, invalidi, starejše osebe in ženske (11), ki potrebujejo prilagojen odziv na njihove specifične težave;

| 7. | odklanja vzpostavitev posebnih trgov dela za begunce; |
| --- | --- |

7.

odklanja vzpostavitev posebnih trgov dela za begunce;

| 8. | se zavzema, da bi nacionalna minimalna plača veljala tudi za begunce; |
| --- | --- |

8.

se zavzema, da bi nacionalna minimalna plača veljala tudi za begunce;

| 9. | opozarja na izredno zaskrbljujoč položaj žensk v begunskih taboriščih v Evropi, zlasti na življenjske in higienske razmere, ki zahtevajo nujne sanitarne ukrepe; poudarja, da imajo ženske drugačne zdravstvene potrebe kot moški, saj so bolj izpostavljene večplastnim tveganjem, vključno z nasiljem na podlagi spola, zapleti na področju reproduktivnega zdravja in kulturnimi ovirami pri dostopanju do zdravstvenega sistema; zato meni, da politike na tem področju ne morejo biti nevtralne glede na spol; |
| --- | --- |

9.

opozarja na izredno zaskrbljujoč položaj žensk v begunskih taboriščih v Evropi, zlasti na življenjske in higienske razmere, ki zahtevajo nujne sanitarne ukrepe; poudarja, da imajo ženske drugačne zdravstvene potrebe kot moški, saj so bolj izpostavljene večplastnim tveganjem, vključno z nasiljem na podlagi spola, zapleti na področju reproduktivnega zdravja in kulturnimi ovirami pri dostopanju do zdravstvenega sistema; zato meni, da politike na tem področju ne morejo biti nevtralne glede na spol;

| 10. | poudarja, da je treba razlikovati med ukrepi v primeru izrednih razmer in v srednje- do dolgoročnem obdobju, da bi se uspešno odzivali na različne potrebe; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba razlikovati med ukrepi v primeru izrednih razmer in v srednje- do dolgoročnem obdobju, da bi se uspešno odzivali na različne potrebe;

| 11. | ponavlja pomen priznavanja vidika spola in potreb žensk, ki zaprosijo za mednarodno zaščito, že od samega začetka pri obravnavanju prošenj za status begunca, pa tudi posebnih izzivov na področju vključevanja v družbo in na trg dela, s katerimi se soočajo; poziva k enakim možnostim za moške in ženske v vseh politikah in postopkih, ki so povezani z vključevanjem v družbo in na trg dela, azilom in migracijo, pri čemer je treba upoštevati, da ženske pogosteje skrbijo za otroke in starejše ter za bolne ali sicer odvisne družinske člane; želi opomniti, da sta zagotovljeno kakovostno in cenovno ugodno otroško varstvo ter prožna ureditev dela odločilna primera tega, kako se da izboljšati dostop do trga dela za vse starše ter omogočiti njihovo ekonomsko in socialno opolnomočenje; |
| --- | --- |

11.

ponavlja pomen priznavanja vidika spola in potreb žensk, ki zaprosijo za mednarodno zaščito, že od samega začetka pri obravnavanju prošenj za status begunca, pa tudi posebnih izzivov na področju vključevanja v družbo in na trg dela, s katerimi se soočajo; poziva k enakim možnostim za moške in ženske v vseh politikah in postopkih, ki so povezani z vključevanjem v družbo in na trg dela, azilom in migracijo, pri čemer je treba upoštevati, da ženske pogosteje skrbijo za otroke in starejše ter za bolne ali sicer odvisne družinske člane; želi opomniti, da sta zagotovljeno kakovostno in cenovno ugodno otroško varstvo ter prožna ureditev dela odločilna primera tega, kako se da izboljšati dostop do trga dela za vse starše ter omogočiti njihovo ekonomsko in socialno opolnomočenje;

| 12. | poudarja koristi izobraževanja o socialni vključenosti in vključevanju na trg dela; poudarja, kako pomembno je zagotoviti vsem beguncem, zlasti dekletom in ženskam, dostop do formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja ter vseživljenjskega učenja v povezavi z delovnimi izkušnjami (12); poleg tega poziva k robustnim in preglednim postopkom za priznavanje kvalifikacij, pridobljenih v tujini, zunaj Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

poudarja koristi izobraževanja o socialni vključenosti in vključevanju na trg dela; poudarja, kako pomembno je zagotoviti vsem beguncem, zlasti dekletom in ženskam, dostop do formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja ter vseživljenjskega učenja v povezavi z delovnimi izkušnjami (12); poleg tega poziva k robustnim in preglednim postopkom za priznavanje kvalifikacij, pridobljenih v tujini, zunaj Evropske unije;

| 13. | poziva države članice, naj vzpostavijo sistem jezikovnega izobraževanja, v katerem bosta splošno in poklicno jezikovno usposabljanje tesno povezana; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj vzpostavijo sistem jezikovnega izobraževanja, v katerem bosta splošno in poklicno jezikovno usposabljanje tesno povezana;

| 14. | poudarja pomen prilagojenega pristopa k vključevanju na podlagi enakih možnosti, pri katerem se posebna pozornost nameni potrebam in posebnim izzivom različnih ciljnih skupin; glede tega poudarja veliko povpraševanje po programih opismenjevanja; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen prilagojenega pristopa k vključevanju na podlagi enakih možnosti, pri katerem se posebna pozornost nameni potrebam in posebnim izzivom različnih ciljnih skupin; glede tega poudarja veliko povpraševanje po programih opismenjevanja;

Izzivi in priložnosti

| 15. | meni, da bi omogočanje učinkovitega dostopa do stanovanja, zdravstvenega varstva, izobraževanja, socialne zaščite in trga dela za begunce in prosilce za azil ob zagotavljanju spoštovanja njihovih temeljnih pravic in ob preoblikovanju trgov dela na lokalni in nacionalni ravni, da bi postali bolj vključujoči, lahko imelo pomembno vlogo za povrnitev njihovega človeškega dostojanstva in lastne vrednosti; poudarja, da je to tudi stroškovno učinkovito, saj bi jim omogočilo samozadostnost, ekonomsko neodvisnost ter pozitiven prispevek k družbi, kar je ključen korak pri njihovem vključevanju v družbo in odgovoren pristop k javnim financam, saj bi se tako znižali stroški, ki jih nosijo države članice in lokalni organi, beguncem pa bi bilo omogočeno vključevanje; s tem bi pridobili možnost, da dejavno prispevajo v davčno blagajno, kar bi koristilo njihovi osebnostni rasti, razvoju, samospoštovanju in priznavanju v družbi, pa tudi družbi in skupnosti kot celoti; opozarja, da zaradi zdravstvenih razlogov, starosti ali drugih težav niso vsi begunci, ki predejo v EU, zmožni dela; želi spomniti, da direktivi o zahtevanih pogojih in o pogojih za sprejem določata pravico do dostopa do trga dela in poklicnega usposabljanja tako za prosilce za azil kot za upravičence do mednarodne zaščite; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi omogočanje učinkovitega dostopa do stanovanja, zdravstvenega varstva, izobraževanja, socialne zaščite in trga dela za begunce in prosilce za azil ob zagotavljanju spoštovanja njihovih temeljnih pravic in ob preoblikovanju trgov dela na lokalni in nacionalni ravni, da bi postali bolj vključujoči, lahko imelo pomembno vlogo za povrnitev njihovega človeškega dostojanstva in lastne vrednosti; poudarja, da je to tudi stroškovno učinkovito, saj bi jim omogočilo samozadostnost, ekonomsko neodvisnost ter pozitiven prispevek k družbi, kar je ključen korak pri njihovem vključevanju v družbo in odgovoren pristop k javnim financam, saj bi se tako znižali stroški, ki jih nosijo države članice in lokalni organi, beguncem pa bi bilo omogočeno vključevanje; s tem bi pridobili možnost, da dejavno prispevajo v davčno blagajno, kar bi koristilo njihovi osebnostni rasti, razvoju, samospoštovanju in priznavanju v družbi, pa tudi družbi in skupnosti kot celoti; opozarja, da zaradi zdravstvenih razlogov, starosti ali drugih težav niso vsi begunci, ki predejo v EU, zmožni dela; želi spomniti, da direktivi o zahtevanih pogojih in o pogojih za sprejem določata pravico do dostopa do trga dela in poklicnega usposabljanja tako za prosilce za azil kot za upravičence do mednarodne zaščite;

| 16. | poziva države članice, naj si prizadevajo za izvajanje priporočil za posamezne države, določenih v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj si prizadevajo za izvajanje priporočil za posamezne države, določenih v okviru evropskega semestra;

| 17. | poudarja, da je zgodnje in stalno ukrepanje bistvenega pomena za čim hitrejše doseganje vključenosti in vključevanja beguncev v družbo in na trg dela ter v lokalne skupnosti, s tem pa se bo zmanjšalo tudi tveganje, da bi se pozneje počutili izolirani, neustrezni in odrinjeni; želi spomniti, da zgodnji intervencijski ukrepi lahko vključujejo zgodnjo udeležbo prek prostovoljstva, delovne prakse, mentorstva in dejavnosti v skupnosti; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je zgodnje in stalno ukrepanje bistvenega pomena za čim hitrejše doseganje vključenosti in vključevanja beguncev v družbo in na trg dela ter v lokalne skupnosti, s tem pa se bo zmanjšalo tudi tveganje, da bi se pozneje počutili izolirani, neustrezni in odrinjeni; želi spomniti, da zgodnji intervencijski ukrepi lahko vključujejo zgodnjo udeležbo prek prostovoljstva, delovne prakse, mentorstva in dejavnosti v skupnosti;

| 18. | priznava pomen dela civilne družbe in organizacij prostovoljcev, ki zagotavljajo podporo pri krepitvi vloge, vključevanju in prilagodljivosti vsem prosilcem za azil in beguncem pred in med njihovo udeležbo na trgu dela; poudarja, da bi bilo treba sprejeti potrebne ukrepe za ustrezno usposabljanje prostovoljcev, ki sodelujejo pri vključevanju in izobraževanju beguncev; je seznanjen s pomenom vzpostavljanja in gradnje družbenih in skupnostnih mrež med skupnostmi beguncev in migrantov in z njimi, da bi olajšali dostop do trga dela; |
| --- | --- |

18.

priznava pomen dela civilne družbe in organizacij prostovoljcev, ki zagotavljajo podporo pri krepitvi vloge, vključevanju in prilagodljivosti vsem prosilcem za azil in beguncem pred in med njihovo udeležbo na trgu dela; poudarja, da bi bilo treba sprejeti potrebne ukrepe za ustrezno usposabljanje prostovoljcev, ki sodelujejo pri vključevanju in izobraževanju beguncev; je seznanjen s pomenom vzpostavljanja in gradnje družbenih in skupnostnih mrež med skupnostmi beguncev in migrantov in z njimi, da bi olajšali dostop do trga dela;

| 19. | poudarja dejstvo, da so razmere na trgu dela v državah gostiteljicah eden od odločujočih dejavnikov za zagotavljanje trajnostnega in uspešnega vključevanja beguncev; se zaveda heterogenosti beguncev, kar zadeva starost ter znanja in spretnosti; poudarja, da je raven brezposelnosti v EU, zlasti med mladimi in dolgoročna brezposelnost, v nekaterih državah in regijah še vedno zaskrbljujoča, zato bi morale Komisija in države članice še naprej prednostno obravnavati politike in naložbe, katerih cilja sta ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za vso družbo, s posebnim poudarkom na najranljivejših osebah in na gospodarski rasti; želi spomniti, da morajo biti ukrepi za ustvarjanje kakovostnih zaposlitev, spodbujanje aktivnih trgov dela in spopadanje z brezposelnostjo v lokalnem okolju smiselni, sicer ne bodo učinkoviti; |
| --- | --- |

19.

poudarja dejstvo, da so razmere na trgu dela v državah gostiteljicah eden od odločujočih dejavnikov za zagotavljanje trajnostnega in uspešnega vključevanja beguncev; se zaveda heterogenosti beguncev, kar zadeva starost ter znanja in spretnosti; poudarja, da je raven brezposelnosti v EU, zlasti med mladimi in dolgoročna brezposelnost, v nekaterih državah in regijah še vedno zaskrbljujoča, zato bi morale Komisija in države članice še naprej prednostno obravnavati politike in naložbe, katerih cilja sta ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za vso družbo, s posebnim poudarkom na najranljivejših osebah in na gospodarski rasti; želi spomniti, da morajo biti ukrepi za ustvarjanje kakovostnih zaposlitev, spodbujanje aktivnih trgov dela in spopadanje z brezposelnostjo v lokalnem okolju smiselni, sicer ne bodo učinkoviti;

| 20. | nadalje opozarja na večje neenakosti na področju socialnih in gospodarskih razmer v EU; vztraja, da jih je treba upoštevati pri premestitvi beguncev, da bi kar v največji meri povečali njihove obete za vključitev na trg dela, saj se prepogosto dogaja, da so premeščeni v kraje, kjer se ne morejo vključiti na trg dela; |
| --- | --- |

20.

nadalje opozarja na večje neenakosti na področju socialnih in gospodarskih razmer v EU; vztraja, da jih je treba upoštevati pri premestitvi beguncev, da bi kar v največji meri povečali njihove obete za vključitev na trg dela, saj se prepogosto dogaja, da so premeščeni v kraje, kjer se ne morejo vključiti na trg dela;

| 21. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo dobrodošlico beguncem spremljala odločna politika vključevanja, kot so jezikovni tečaji in tečaji usmerjanja, ki zagotavljajo celovit vpogled v temeljne pravice in vrednote EU ter družbeno vključenost; poudarja, da je pri uspešnem vključevanju beguncev, zlasti na trg dela, bistveno pridobivanje jezikovnih spretnosti; poziva države članice, naj zahtevajo, da morajo begunci, ki jim bo verjetno dovoljeno ostati in bodo našli zaposlitev v državi gostiteljici, opraviti celovit splošno in poklicno usmerjen jezikovni tečaj, ter jim to zagotoviti; meni, da bi morali jezikovni tečaji potekati že na žariščnih točkah in v sprejemnih centrih; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bo dobrodošlico beguncem spremljala odločna politika vključevanja, kot so jezikovni tečaji in tečaji usmerjanja, ki zagotavljajo celovit vpogled v temeljne pravice in vrednote EU ter družbeno vključenost; poudarja, da je pri uspešnem vključevanju beguncev, zlasti na trg dela, bistveno pridobivanje jezikovnih spretnosti; poziva države članice, naj zahtevajo, da morajo begunci, ki jim bo verjetno dovoljeno ostati in bodo našli zaposlitev v državi gostiteljici, opraviti celovit splošno in poklicno usmerjen jezikovni tečaj, ter jim to zagotoviti; meni, da bi morali jezikovni tečaji potekati že na žariščnih točkah in v sprejemnih centrih;

| 22. | poudarja nujnost zgodnje, pravične, pregledne in brezplačne ocene formalnih in neformalnih znanj ter spretnosti beguncev in prosilcev za azil, pa tudi priznavanja in potrjevanja njihove usposobljenosti, da bi olajšali njihov dostop do aktivnih politik trga dela, zlasti prek usposabljanja in poklicnega usmerjanja; tu so potrebni še z ukrepi za zagotavljanje njihovega dostopa na trg dela in nediskiminatornih delovnih pogojev ter prilagojenih ukrepov, ki jim bodo omogočili celovito izkoriščanje njihovega potenciala, državam gostiteljicam pa olajšali usklajevanje ponudbe in povpraševanje po delovni sili; vztraja, da je treba čim prej okrepiti vlogo evropskega okvira kvalifikacij in čimprej uvesti učinkovitejšo ureditev za priznavanje in potrjevanje diplom, izkušenj, znanj in spretnosti; opozarja, da bi od take učinkovite ureditve imeli korist vsi državljani EU; vseeno poudarja, da ta ocena ne bi smela v nobenem primeru voditi do diskriminacije v zvezi s kvalifikacijami prosilcev za azil ter da znanja in spretnosti ter potencialna zaposljivost ne bi smeli biti merilo pri odločanju glede prošenj za azil; opozarja, da je treba omejena sredstva pazljivo porabiti za pravočasno obravnavo postopkov za azil, in za hitro in učinkovito vključevanje beguncev; |
| --- | --- |

22.

poudarja nujnost zgodnje, pravične, pregledne in brezplačne ocene formalnih in neformalnih znanj ter spretnosti beguncev in prosilcev za azil, pa tudi priznavanja in potrjevanja njihove usposobljenosti, da bi olajšali njihov dostop do aktivnih politik trga dela, zlasti prek usposabljanja in poklicnega usmerjanja; tu so potrebni še z ukrepi za zagotavljanje njihovega dostopa na trg dela in nediskiminatornih delovnih pogojev ter prilagojenih ukrepov, ki jim bodo omogočili celovito izkoriščanje njihovega potenciala, državam gostiteljicam pa olajšali usklajevanje ponudbe in povpraševanje po delovni sili; vztraja, da je treba čim prej okrepiti vlogo evropskega okvira kvalifikacij in čimprej uvesti učinkovitejšo ureditev za priznavanje in potrjevanje diplom, izkušenj, znanj in spretnosti; opozarja, da bi od take učinkovite ureditve imeli korist vsi državljani EU; vseeno poudarja, da ta ocena ne bi smela v nobenem primeru voditi do diskriminacije v zvezi s kvalifikacijami prosilcev za azil ter da znanja in spretnosti ter potencialna zaposljivost ne bi smeli biti merilo pri odločanju glede prošenj za azil; opozarja, da je treba omejena sredstva pazljivo porabiti za pravočasno obravnavo postopkov za azil, in za hitro in učinkovito vključevanje beguncev;

| 23. | poudarja, da bo javna poraba, ki bo zajemala izredne naložbe v ukrepe in programe za vključevanje v družbo in na trg dela, najbrž kratkoročno pozitivno vplivala na nacionalni bruto domači proizvod, medtem ko bodo srednje- in dolgoročni vplivi na javne finance odvisni od učinkovitosti teh ukrepov; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bo javna poraba, ki bo zajemala izredne naložbe v ukrepe in programe za vključevanje v družbo in na trg dela, najbrž kratkoročno pozitivno vplivala na nacionalni bruto domači proizvod, medtem ko bodo srednje- in dolgoročni vplivi na javne finance odvisni od učinkovitosti teh ukrepov;

| 24. | v zvezi s tem pozdravlja odločitev Komisije, da pri ocenjevanju morebitnih začasnih odstopanj od zahtev (13) iz Pakta za stabilnost in rast upošteva proračunski vpliv izjemnega pritoka beguncev, ki je povezan z izrednimi izdatki za države članice v preventivnem in korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

24.

v zvezi s tem pozdravlja odločitev Komisije, da pri ocenjevanju morebitnih začasnih odstopanj od zahtev (13) iz Pakta za stabilnost in rast upošteva proračunski vpliv izjemnega pritoka beguncev, ki je povezan z izrednimi izdatki za države članice v preventivnem in korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast;

| 25. | poudarja, da imajo glavna sredstva EU, ki so na voljo za vključevanje v družbo in na trg dela, zlasti Evropski socialni sklad (ESS), pa tudi Sklad za azil, migracije in vključevanje, Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), različna prednostna področja, ciljne skupine in načine upravljanja na ravni držav članic; poudarja, da ti skladi podpirajo ciljno usmerjene pobude za izboljšanje jezikovnih in poklicnih znanj in spretnosti, izboljšanje dostopa do storitev in dostopa do trga dela ter podporo kampanjam za ozaveščanje tako gostiteljskih skupnosti kot migrantov; želi spomniti na pomen uporabe skladov za vključevanje za dejanske ukrepe vključevanja in opozarja države članice na pomen partnerskega načela, da bi zagotovili učinkovito in bolj usklajeno uporabo teh skladov; vseeno poudarja, da se mora cilj vključevanja beguncev na trg dela odražati v večjem pomenu, ki ga bo pridobil Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da imajo glavna sredstva EU, ki so na voljo za vključevanje v družbo in na trg dela, zlasti Evropski socialni sklad (ESS), pa tudi Sklad za azil, migracije in vključevanje, Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), različna prednostna področja, ciljne skupine in načine upravljanja na ravni držav članic; poudarja, da ti skladi podpirajo ciljno usmerjene pobude za izboljšanje jezikovnih in poklicnih znanj in spretnosti, izboljšanje dostopa do storitev in dostopa do trga dela ter podporo kampanjam za ozaveščanje tako gostiteljskih skupnosti kot migrantov; želi spomniti na pomen uporabe skladov za vključevanje za dejanske ukrepe vključevanja in opozarja države članice na pomen partnerskega načela, da bi zagotovili učinkovito in bolj usklajeno uporabo teh skladov; vseeno poudarja, da se mora cilj vključevanja beguncev na trg dela odražati v večjem pomenu, ki ga bo pridobil Evropski socialni sklad;

| 26. | glede na nezadostnost teh sredstev poudarja, da so potrebni večje javne naložbe in dodatna sredstva, da bi lokalnim organom, socialnim partnerjem, socialnim in gospodarskim subjektom, civilni družbi in organizacijam prostovoljcev prednostno zagotovili neposredno finančno podporo za ukrepe, namenjene hitremu vključevanju beguncev in prosilcev za azil v družbo in na trg dela, ne nazadnje zato, da bi preprečili družbene napetosti, zlasti na področjih, kjer je brezposelnost največja; |
| --- | --- |

26.

glede na nezadostnost teh sredstev poudarja, da so potrebni večje javne naložbe in dodatna sredstva, da bi lokalnim organom, socialnim partnerjem, socialnim in gospodarskim subjektom, civilni družbi in organizacijam prostovoljcev prednostno zagotovili neposredno finančno podporo za ukrepe, namenjene hitremu vključevanju beguncev in prosilcev za azil v družbo in na trg dela, ne nazadnje zato, da bi preprečili družbene napetosti, zlasti na področjih, kjer je brezposelnost največja;

| 27. | priznava prizadevanja Komisije, da bi poenostavila in povečala sinergije med razpoložljivimi instrumenti financiranja; vseeno pa poudarja, da je treba še naprej razvijati dostopnost, dopolnilnost in preglednost teh skladov, da bi okrepili zmogljivosti držav članic za sprejemanje in vključevanje beguncev in prosilcev za azil; |
| --- | --- |

27.

priznava prizadevanja Komisije, da bi poenostavila in povečala sinergije med razpoložljivimi instrumenti financiranja; vseeno pa poudarja, da je treba še naprej razvijati dostopnost, dopolnilnost in preglednost teh skladov, da bi okrepili zmogljivosti držav članic za sprejemanje in vključevanje beguncev in prosilcev za azil;

| 28. | v zvezi s tem poudarja, da so razpoložljiva sredstva v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje pošla; zato priporoča, da se pri pregledu večletnega finančnega okvira ta sklad obdrži; |
| --- | --- |

28.

v zvezi s tem poudarja, da so razpoložljiva sredstva v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje pošla; zato priporoča, da se pri pregledu večletnega finančnega okvira ta sklad obdrži;

| 29. | poudarja, da morajo biti pri oblikovanju in izvajanju politik ter ukrepov na področju družbene vključenosti in vključevanja vedno zagotovljena načela enakega obravnavanja, nediskriminacije, enakih možnosti in enakosti spolov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da morajo biti pri oblikovanju in izvajanju politik ter ukrepov na področju družbene vključenosti in vključevanja vedno zagotovljena načela enakega obravnavanja, nediskriminacije, enakih možnosti in enakosti spolov;

| 30. | poleg tega poudarja, da ukrepov na področju vključevanja in vključenosti za begunce ter prosilce za azil ne bi smeli kriti iz sredstev za programe, namenjene drugim prikrajšanim skupinam, temveč bomo potrebovali dodatne socialne naložbe, ki bodo odražale potrebe po dodatnih ukrepih; želi tudi poudariti, da bi razpoložljiva sredstva EU lahko porabili bolj smotrno in učinkovito, poziva Komisijo, naj pri oblikovanju politik vključevanja upošteva podatke o trgu dela in socialnih razmerah, s čimer bi zagotovili, da proces vključevanja ne bi poslabšal družbenih in gospodarskih razmer v regijah gostiteljicah; |
| --- | --- |

30.

poleg tega poudarja, da ukrepov na področju vključevanja in vključenosti za begunce ter prosilce za azil ne bi smeli kriti iz sredstev za programe, namenjene drugim prikrajšanim skupinam, temveč bomo potrebovali dodatne socialne naložbe, ki bodo odražale potrebe po dodatnih ukrepih; želi tudi poudariti, da bi razpoložljiva sredstva EU lahko porabili bolj smotrno in učinkovito, poziva Komisijo, naj pri oblikovanju politik vključevanja upošteva podatke o trgu dela in socialnih razmerah, s čimer bi zagotovili, da proces vključevanja ne bi poslabšal družbenih in gospodarskih razmer v regijah gostiteljicah;

| 31. | zato poziva Komisijo, naj pri reviziji večletnega finančnega okvira razmisli o vključitvi vsaj 25 % proračunskih sredstev, namenjenih kohezijski politiki, za Evropski socialni sklad, s čimer bi dolgoročno zagotovili ustrezna sredstva za vključevanje na trg dela; poziva Svet, naj v okviru naslednjega pregleda večletnega finančnega okvira prilagodi zgornje meje za skupna dodeljena sredstva in posamezne razdelke, da se upoštevajo notranji in zunanji izzivi, ki so se pojavili zaradi begunske krize, in da se te meje uskladi s potrebami držav članic, ki se soočajo z največjimi izzivi glede vključevanja (14); |
| --- | --- |

31.

zato poziva Komisijo, naj pri reviziji večletnega finančnega okvira razmisli o vključitvi vsaj 25 % proračunskih sredstev, namenjenih kohezijski politiki, za Evropski socialni sklad, s čimer bi dolgoročno zagotovili ustrezna sredstva za vključevanje na trg dela; poziva Svet, naj v okviru naslednjega pregleda večletnega finančnega okvira prilagodi zgornje meje za skupna dodeljena sredstva in posamezne razdelke, da se upoštevajo notranji in zunanji izzivi, ki so se pojavili zaradi begunske krize, in da se te meje uskladi s potrebami držav članic, ki se soočajo z največjimi izzivi glede vključevanja (14);

| 32. | opozarja, da bi morale države članice za zagotovitev primerne dodelitve sredstev v okviru Evropskega socialnega sklada po potrebi prilagoditi ustrezne nacionalne predpise, s čimer bi zagotovile, da bodo prosilci za azil obravnavani enako kot državljani EU in državljani tretjih držav, ki imajo dostop do trga dela; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da bi morale države članice za zagotovitev primerne dodelitve sredstev v okviru Evropskega socialnega sklada po potrebi prilagoditi ustrezne nacionalne predpise, s čimer bi zagotovile, da bodo prosilci za azil obravnavani enako kot državljani EU in državljani tretjih držav, ki imajo dostop do trga dela;

Doseganje uspešnega vključevanja

| 33. | poudarja, da morajo biti vsi zakonodajni akti, ki sestavljajo agendo EU o migracijah (15), medsebojno močno povezani, da bi zagotovili dobro upravljanje beguncev in migrantov; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da morajo biti vsi zakonodajni akti, ki sestavljajo agendo EU o migracijah (15), medsebojno močno povezani, da bi zagotovili dobro upravljanje beguncev in migrantov;

| 34. | ugotavlja, da je sodelovanje vseh družbenih akterjev ključnega pomena, zato predlaga, da se ob upoštevanju pristojnosti držav članic glede ukrepov vključevanja okrepi izmenjava primerov dobre prakse na tem področju; poudarja, da bi morali ukrepi vključevanja spodbujati vključenost in ne osamitve za vse zakonito prebivajoče državljane tretjih držav; ugotavlja, da imajo lokalni in regionalni organi, vključno z mestnimi, ključno vlogo v procesu vključevanja; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je sodelovanje vseh družbenih akterjev ključnega pomena, zato predlaga, da se ob upoštevanju pristojnosti držav članic glede ukrepov vključevanja okrepi izmenjava primerov dobre prakse na tem področju; poudarja, da bi morali ukrepi vključevanja spodbujati vključenost in ne osamitve za vse zakonito prebivajoče državljane tretjih držav; ugotavlja, da imajo lokalni in regionalni organi, vključno z mestnimi, ključno vlogo v procesu vključevanja;

| 35. | je trdno prepričan, da bo vključevanje beguncev na trg dela težko brez dejavne in obsežne podpore mikro, malih in srednjih podjetij v EU; meni, da morajo ustrezni organi v državah članicah malim in srednjim podjetjem zagotoviti obsežno in prilagojeno podporo in svetovanje na področju vključevanja beguncev na trg dela; |
| --- | --- |

35.

je trdno prepričan, da bo vključevanje beguncev na trg dela težko brez dejavne in obsežne podpore mikro, malih in srednjih podjetij v EU; meni, da morajo ustrezni organi v državah članicah malim in srednjim podjetjem zagotoviti obsežno in prilagojeno podporo in svetovanje na področju vključevanja beguncev na trg dela;

| 36. | podpira prizadevanje Komisije za posodobitev evropske agende o migracijah, zlasti z revizijo dublinske uredbe III, da bi povečali solidarnost, delitev odgovornosti in harmonizacijo standardov zaščite med državami članicami; poudarja pozitiven vpliv, ki bi ga mobilnost beguncev imela na reševanje potreb po delovni sili na trgu dela in njenega pomanjkanja, pa tudi na vključevanje beguncev na trg dela, vključno z vidiki, kot je spodbujanje držav članic, naj omogočajo združitve družin; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za vzpostavitev resnično enotnega skupnega evropskega azilnega sistema ter celovite in trajnostne politike zakonite migracije v EU, ki bo zadostila povpraševanju na trgu dela po znanju in spretnostih in v kateri bosta osrednjo vlogo imeli družbena vključenost in dejavna politika vključevanja; |
| --- | --- |

36.

podpira prizadevanje Komisije za posodobitev evropske agende o migracijah, zlasti z revizijo dublinske uredbe III, da bi povečali solidarnost, delitev odgovornosti in harmonizacijo standardov zaščite med državami članicami; poudarja pozitiven vpliv, ki bi ga mobilnost beguncev imela na reševanje potreb po delovni sili na trgu dela in njenega pomanjkanja, pa tudi na vključevanje beguncev na trg dela, vključno z vidiki, kot je spodbujanje držav članic, naj omogočajo združitve družin; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za vzpostavitev resnično enotnega skupnega evropskega azilnega sistema ter celovite in trajnostne politike zakonite migracije v EU, ki bo zadostila povpraševanju na trgu dela po znanju in spretnostih in v kateri bosta osrednjo vlogo imeli družbena vključenost in dejavna politika vključevanja;

| 37. | obžaluje, da je morala Komisija sprejeti 40 odločitev o kršitvah zoper številne države članice, ker niso izvajale ključnih politik skupnega evropskega azilnega sistema, skupaj z uradnimi opomini 19 državam članicam, ker niso sporočile ukrepov za prenos direktive o pogojih za sprejem, v kateri so določeni nujni standardi za, med drugim, dostop do zaposlitve, poklicno usposabljanje, šolanje in izobraževanje mladoletnih oseb, hrano, stanovanje, zdravstveno varstvo, medicinsko in psihološko oskrbo ter ukrepe za prikrajšane posameznike; je trdno prepričan, da bi morala Komisija narediti več, da bi zagotovila polno in učinkovito izvajanje obstoječih pravil; odločno poziva države članice, naj te razmere popravijo, da bo v skladu s standardi na področju človekovih pravic, evropskimi načeli solidarnosti, pravičnega deleža odgovornosti in odprtega sodelovanja, kot je določeno v Pogodbah; |
| --- | --- |

37.

obžaluje, da je morala Komisija sprejeti 40 odločitev o kršitvah zoper številne države članice, ker niso izvajale ključnih politik skupnega evropskega azilnega sistema, skupaj z uradnimi opomini 19 državam članicam, ker niso sporočile ukrepov za prenos direktive o pogojih za sprejem, v kateri so določeni nujni standardi za, med drugim, dostop do zaposlitve, poklicno usposabljanje, šolanje in izobraževanje mladoletnih oseb, hrano, stanovanje, zdravstveno varstvo, medicinsko in psihološko oskrbo ter ukrepe za prikrajšane posameznike; je trdno prepričan, da bi morala Komisija narediti več, da bi zagotovila polno in učinkovito izvajanje obstoječih pravil; odločno poziva države članice, naj te razmere popravijo, da bo v skladu s standardi na področju človekovih pravic, evropskimi načeli solidarnosti, pravičnega deleža odgovornosti in odprtega sodelovanja, kot je določeno v Pogodbah;

| 38. | je seznanjen z izjavo predsednika Junckerja (16) v govoru o stanju v Uniji v letu 2015, v kateri je prosilcem za azil potrdil podporo za dostop do trga dela, medtem ko so njihove prošnje v postopku obravnave; vseeno obžaluje, da je Komisija premalo odločna pri izvajanju sprejetih odločitev; izraža zaskrbljenost, ker so se nekatere države odločile, da zaprejo svoje notranje meje ali uvedejo začasen mejni nadzor, saj s tem ogrožajo svobodo gibanja na schengenskem območju; |
| --- | --- |

38.

je seznanjen z izjavo predsednika Junckerja (16) v govoru o stanju v Uniji v letu 2015, v kateri je prosilcem za azil potrdil podporo za dostop do trga dela, medtem ko so njihove prošnje v postopku obravnave; vseeno obžaluje, da je Komisija premalo odločna pri izvajanju sprejetih odločitev; izraža zaskrbljenost, ker so se nekatere države odločile, da zaprejo svoje notranje meje ali uvedejo začasen mejni nadzor, saj s tem ogrožajo svobodo gibanja na schengenskem območju;

| 39. | obžaluje, da se dogovor o porazdelitvi beguncev med države članice iz septembra 2015 ne izvaja zadovoljivo; poudarja, da večina držav članic ne izpolnjuje kvot za sprejem beguncev; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo dogovore čim hitreje in pospešijo postopke za sprejem in preselitev beguncev; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da se dogovor o porazdelitvi beguncev med države članice iz septembra 2015 ne izvaja zadovoljivo; poudarja, da večina držav članic ne izpolnjuje kvot za sprejem beguncev; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo dogovore čim hitreje in pospešijo postopke za sprejem in preselitev beguncev;

| 40. | poudarja, da dolgotrajno obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito in neizvajanje registracije prosilcev za azil ob prihodu poleg tega, da ovirata pravočasen in zakonit dostop beguncev in prosilcev za azil na trg dela, tudi ustvarjata razmere za nastanek praks neprijavljenega dela in vseh oblik izkoriščanja; poudarja, da je treba podpreti države članice, ki so najbolj obremenjene z upravljanjem registracij prosilcev za azil; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da dolgotrajno obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito in neizvajanje registracije prosilcev za azil ob prihodu poleg tega, da ovirata pravočasen in zakonit dostop beguncev in prosilcev za azil na trg dela, tudi ustvarjata razmere za nastanek praks neprijavljenega dela in vseh oblik izkoriščanja; poudarja, da je treba podpreti države članice, ki so najbolj obremenjene z upravljanjem registracij prosilcev za azil;

| 41. | poudarja, da bi moral biti dostop do pravičnosti in zaščite zagotovljen vsem žrtvam izkoriščanja in diskriminacije; poudarja odločilno delo, ki so ga opravili socialni partnerji, civilna družba, lokalni organi, gospodarski in družbeni akterji in prostovoljne organizacije, ko so priskočili na pomoč beguncem in prosilcem za azil ter jim zagotovili informacije, zlasti o njihovih pravicah, dolžnostih in zaščiti, do katerih so upravičeni, pa tudi podporo, ki jo potrebujejo, tudi ob upoštevanju dejstva, da bodo morebiti ostali le začasno; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da bi moral biti dostop do pravičnosti in zaščite zagotovljen vsem žrtvam izkoriščanja in diskriminacije; poudarja odločilno delo, ki so ga opravili socialni partnerji, civilna družba, lokalni organi, gospodarski in družbeni akterji in prostovoljne organizacije, ko so priskočili na pomoč beguncem in prosilcem za azil ter jim zagotovili informacije, zlasti o njihovih pravicah, dolžnostih in zaščiti, do katerih so upravičeni, pa tudi podporo, ki jo potrebujejo, tudi ob upoštevanju dejstva, da bodo morebiti ostali le začasno;

| 42. | poudarja, da je treba za učinkovito vključevanje beguncev v družbo preprečiti ustvarjanje getov; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba za učinkovito vključevanje beguncev v družbo preprečiti ustvarjanje getov;

| 43. | pozdravlja, da je bilo v okviru sporočila Komisije z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti za Evropo“ določeno oblikovanje orodja za profile spretnosti državljanov tretjih držav, s katerim naj bi okrepili zgodnje prepoznavanje in evidentiranje spretnosti in kvalifikacij državljanov tretjih držav ter uvedli priročnik najboljših praks za podporo vključevanju na trg dela v državah članicah in za izboljšanje spletnega učenja jezikov za novoprispele begunce in prosilce za azil prek programa Erasmus+ in spletnih jezikovnih tečajev; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja, da je bilo v okviru sporočila Komisije z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti za Evropo“ določeno oblikovanje orodja za profile spretnosti državljanov tretjih držav, s katerim naj bi okrepili zgodnje prepoznavanje in evidentiranje spretnosti in kvalifikacij državljanov tretjih držav ter uvedli priročnik najboljših praks za podporo vključevanju na trg dela v državah članicah in za izboljšanje spletnega učenja jezikov za novoprispele begunce in prosilce za azil prek programa Erasmus+ in spletnih jezikovnih tečajev;

| 44. | pozdravlja akcijski načrt Komisije za vključevanje državljanov tretjih držav, ki obravnava ukrepe pred odhodom in pred prihodom, za izobraževanje, zaposlovanje in poklicno usposabljanje, dostop do osnovnih storitev, dejavno udeležbo in vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja akcijski načrt Komisije za vključevanje državljanov tretjih držav, ki obravnava ukrepe pred odhodom in pred prihodom, za izobraževanje, zaposlovanje in poklicno usposabljanje, dostop do osnovnih storitev, dejavno udeležbo in vključevanje v družbo;

Priporočila in najboljše prakse

| 45. | poziva države članice, naj zagotovijo hitro in celovito vključevanje beguncev na trg dela in v družbo, v skladu z načelom enakega obravnavanja, razmerami na nacionalnih trgih dela in zakonodajo EU ter nacionalno zakonodajo; obvestijo naj jih o javnih storitvah ter jim zagotovijo dostop do njih, zlasti do stanovanja, zdravstvenega varstva in socialne zaščite, tečajev vključevanja in jezikovnih tečajev ter drugega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj zagotovijo hitro in celovito vključevanje beguncev na trg dela in v družbo, v skladu z načelom enakega obravnavanja, razmerami na nacionalnih trgih dela in zakonodajo EU ter nacionalno zakonodajo; obvestijo naj jih o javnih storitvah ter jim zagotovijo dostop do njih, zlasti do stanovanja, zdravstvenega varstva in socialne zaščite, tečajev vključevanja in jezikovnih tečajev ter drugega izobraževanja in usposabljanja;

| 46. | poziva Komisijo, naj predlaga ciljno usmerjeno revizijo direktive o pogojih za sprejem, da bi prosilcem za mednarodno zaščito čim prej po vložitvi prošnje zagotovili dostop do trga dela; odločno poziva Komisijo, naj spodbuja zbliževanje socialne zaščite v smeri višjih standardov in hitro izdajo delovnih dovoljenj v državah članicah; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj predlaga ciljno usmerjeno revizijo direktive o pogojih za sprejem, da bi prosilcem za mednarodno zaščito čim prej po vložitvi prošnje zagotovili dostop do trga dela; odločno poziva Komisijo, naj spodbuja zbliževanje socialne zaščite v smeri višjih standardov in hitro izdajo delovnih dovoljenj v državah članicah;

| 47. | poziva Komisijo, naj si odločneje prizadeva zagotoviti, da bodo begunci in prosilci za azil dejansko imeli dostop do trga dela, zlasti s preverjanjem, da države članice ne določajo prestrogih pogojev za dostop do zaposlitve, kar bi po nepotrebnem otežilo dostop do zaposlitve; države članice tudi poziva, naj poenostavijo upravne postopke, da bi zaposljivim osebam olajšale vstop na trg dela; poudarja, da bi ti ukrepi pripomogli k vključevanju beguncev, koristni pa bi bili tudi za vse državljane EU; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj si odločneje prizadeva zagotoviti, da bodo begunci in prosilci za azil dejansko imeli dostop do trga dela, zlasti s preverjanjem, da države članice ne določajo prestrogih pogojev za dostop do zaposlitve, kar bi po nepotrebnem otežilo dostop do zaposlitve; države članice tudi poziva, naj poenostavijo upravne postopke, da bi zaposljivim osebam olajšale vstop na trg dela; poudarja, da bi ti ukrepi pripomogli k vključevanju beguncev, koristni pa bi bili tudi za vse državljane EU;

| 48. | spodbuja države članice, naj skrajšajo čas obravnave prošenj za mednarodno zaščito, pri čemer naj ustrezno upoštevajo pravice zadevnih posameznikov, ne da bi ogrozili kakovosti odločanja, in že v prvih sprejemnih centrih ocenijo raven izobrazbe in kvalifikacije s ciljem, da bi zgodnji intervencijski ukrepi bolj usmerjeno zajemali učenje jezika, oceno znanj in spretnosti ter tečaje državljanske vzgoje, vključno s tečaji o temeljnih evropskih pravicah, vrednotah in kulturi, ki bi bili namenjeni zlasti tistim prosilcem za azil, ki imajo dobre obete, da jim bo odobrena mednarodna zaščita; poziva, da morajo biti ti ukrepi enako dostopni vsem; poziva Komisijo, naj podpre države članice s konkretnimi in učinkovitimi ukrepi, ki bodo pripomogli k enostavnejši obravnavi prošenj; |
| --- | --- |

48.

spodbuja države članice, naj skrajšajo čas obravnave prošenj za mednarodno zaščito, pri čemer naj ustrezno upoštevajo pravice zadevnih posameznikov, ne da bi ogrozili kakovosti odločanja, in že v prvih sprejemnih centrih ocenijo raven izobrazbe in kvalifikacije s ciljem, da bi zgodnji intervencijski ukrepi bolj usmerjeno zajemali učenje jezika, oceno znanj in spretnosti ter tečaje državljanske vzgoje, vključno s tečaji o temeljnih evropskih pravicah, vrednotah in kulturi, ki bi bili namenjeni zlasti tistim prosilcem za azil, ki imajo dobre obete, da jim bo odobrena mednarodna zaščita; poziva, da morajo biti ti ukrepi enako dostopni vsem; poziva Komisijo, naj podpre države članice s konkretnimi in učinkovitimi ukrepi, ki bodo pripomogli k enostavnejši obravnavi prošenj;

| 49. | poziva države članice, naj beguncem in prosilcem za azil zagotovijo zgoden, lahek in enak dostop do usposabljanja, vključno z delovno prakso in vajeništvom, da bi zagotovili njihovo hitro, učinkovito in celovito vključevanje v našo družbo in na trg dela, tudi s tem, da bi jih opremili s znanjem in spretnostmi, ki jih bodo ob svojem povratku potrebovali za izgradnjo nove prihodnosti; poudarja, da bi to moralo potekati v obliki pobud, ki bi ji skupaj sprejemali zasebni sektor, sindikati in civilna družba; poleg tega poziva države članice, naj na za vsak primer posebej potrjujejo obstoječa znanja in spretnosti beguncev, formalne in neformalne kompetence, talente ter strokovno znanje in izkušnje; želi spomniti, da je jezik prva ovira, ki jo morajo begunci preseči; zato priporoča učinkovite ukrepe, ki ne bi le omogočali učenja in razumevanja jezika države gostiteljice, temveč tudi spodbujali proces medsebojnega spoznavanja različnih kultur, s čemer bi preprečili širjenje ksenofobije in rasizma; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj beguncem in prosilcem za azil zagotovijo zgoden, lahek in enak dostop do usposabljanja, vključno z delovno prakso in vajeništvom, da bi zagotovili njihovo hitro, učinkovito in celovito vključevanje v našo družbo in na trg dela, tudi s tem, da bi jih opremili s znanjem in spretnostmi, ki jih bodo ob svojem povratku potrebovali za izgradnjo nove prihodnosti; poudarja, da bi to moralo potekati v obliki pobud, ki bi ji skupaj sprejemali zasebni sektor, sindikati in civilna družba; poleg tega poziva države članice, naj na za vsak primer posebej potrjujejo obstoječa znanja in spretnosti beguncev, formalne in neformalne kompetence, talente ter strokovno znanje in izkušnje; želi spomniti, da je jezik prva ovira, ki jo morajo begunci preseči; zato priporoča učinkovite ukrepe, ki ne bi le omogočali učenja in razumevanja jezika države gostiteljice, temveč tudi spodbujali proces medsebojnega spoznavanja različnih kultur, s čemer bi preprečili širjenje ksenofobije in rasizma;

| 50. | podpira ustanovitev projektne skupine generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje pri Evropski komisiji, ki bo čim prej pripravila vseevropske standarde za tovrstne mehke veščine in metode za njihovo beleženje; |
| --- | --- |

50.

podpira ustanovitev projektne skupine generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje pri Evropski komisiji, ki bo čim prej pripravila vseevropske standarde za tovrstne mehke veščine in metode za njihovo beleženje;

| 51. | pozdravlja rešitve glede večjezičnih informacij za migrante, begunce in prosilce za azil o možnostih formalnega in neformalnega izobraževanja, poklicnega usposabljanja, delovne prakse in prostovoljnega dela; zato poziva, naj se te storitve razširijo; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja rešitve glede večjezičnih informacij za migrante, begunce in prosilce za azil o možnostih formalnega in neformalnega izobraževanja, poklicnega usposabljanja, delovne prakse in prostovoljnega dela; zato poziva, naj se te storitve razširijo;

| 52. | opozarja, da bi lahko imeli inovativni instrumenti na podlagi novih medijev, kot so socialni mediji in aplikacije, bistveno vlogo pri omogočanju dostopa do storitev, pa tudi izmenjave informacij o registraciji beguncev, oceni znanj in spretnosti, iskanju zaposlitve, jezikovnem usposabljanju, pa tudi pri neposredni pomoči za vse, ki to pomoč potrebujejo; spodbuja države članice, naj uvedejo namenske platforme in večjezične spletne portale za zagotavljanje jedrnatih in zlahka dostopnih informacij o možnostih priznavanja, obstoječih programih vključevanja in seznamih pristojnih institucij, pri čemer ne gre pozabiti, da imajo vse države EU in države evropskega gospodarskega prostora pooblaščeni nacionalni informacijski center za akademsko priznavanje, ki omogoča primerjavo akademskih kvalifikacij; spodbuja države članice, naj v zvezi s tem promovirajo to storitev; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da bi lahko imeli inovativni instrumenti na podlagi novih medijev, kot so socialni mediji in aplikacije, bistveno vlogo pri omogočanju dostopa do storitev, pa tudi izmenjave informacij o registraciji beguncev, oceni znanj in spretnosti, iskanju zaposlitve, jezikovnem usposabljanju, pa tudi pri neposredni pomoči za vse, ki to pomoč potrebujejo; spodbuja države članice, naj uvedejo namenske platforme in večjezične spletne portale za zagotavljanje jedrnatih in zlahka dostopnih informacij o možnostih priznavanja, obstoječih programih vključevanja in seznamih pristojnih institucij, pri čemer ne gre pozabiti, da imajo vse države EU in države evropskega gospodarskega prostora pooblaščeni nacionalni informacijski center za akademsko priznavanje, ki omogoča primerjavo akademskih kvalifikacij; spodbuja države članice, naj v zvezi s tem promovirajo to storitev;

| 53. | opozarja na različne možnosti in modele izobraževanja v državah članicah, zlasti na kombinirani model poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki je v nekaterih državah članicah in med begunci ter prosilci za azil popolnoma ali pretežno nepoznan, čeprav lahko z gladkim prehodom iz šole in izobraževanja v poklicno življenje veliko pripomore k vključevanju beguncev na trg dela in v družbo, omogoča pa tudi ciljno usmerjeno izobraževanje za poklice, v katerih primanjkuje kadrov; |
| --- | --- |

53.

opozarja na različne možnosti in modele izobraževanja v državah članicah, zlasti na kombinirani model poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki je v nekaterih državah članicah in med begunci ter prosilci za azil popolnoma ali pretežno nepoznan, čeprav lahko z gladkim prehodom iz šole in izobraževanja v poklicno življenje veliko pripomore k vključevanju beguncev na trg dela in v družbo, omogoča pa tudi ciljno usmerjeno izobraževanje za poklice, v katerih primanjkuje kadrov;

| 54. | poziva Komisijo, naj predlaga smernice o priznavanju obstoječih kvalifikacij ter znanja in spretnosti beguncev; v zvezi s tem opozarja, da izobraževanje in pridobivanje kvalifikacij v državah izvora beguncev v številnih primerih ne ustrezata evropskim standardom; poziva Komisijo, naj pripravi priporočila za priznavanje, s katerimi bodo države članice preprosteje, hitreje in bolje prepoznavale spretnosti, kompetence, nadarjenost in znanje beguncev; v zvezi s tem opozarja na razlike med trgi dela v državah članicah in na njihove različne potrebe ter upa, da bi z upoštevanjem tega hitreje, preprosteje in učinkoviteje zadovoljili potrebe po delovni sili na določenih področjih in obenem beguncem omogočili hitro vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj predlaga smernice o priznavanju obstoječih kvalifikacij ter znanja in spretnosti beguncev; v zvezi s tem opozarja, da izobraževanje in pridobivanje kvalifikacij v državah izvora beguncev v številnih primerih ne ustrezata evropskim standardom; poziva Komisijo, naj pripravi priporočila za priznavanje, s katerimi bodo države članice preprosteje, hitreje in bolje prepoznavale spretnosti, kompetence, nadarjenost in znanje beguncev; v zvezi s tem opozarja na razlike med trgi dela v državah članicah in na njihove različne potrebe ter upa, da bi z upoštevanjem tega hitreje, preprosteje in učinkoviteje zadovoljili potrebe po delovni sili na določenih področjih in obenem beguncem omogočili hitro vključevanje na trg dela;

| 55. | poziva Komisijo, naj razmisli o reviziji direktive o modri karti; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj razmisli o reviziji direktive o modri karti;

| 56. | poudarja, da morajo Komisija in države članice okrepiti prizadevanja za boj proti vsem oblikam diskriminacije, ksenofobije in rasizma, med drugim tako, da ozaveščajo o protidiskriminacijski zakonodaji, podpirajo lokalne organizacije, organizacije civilne družbe, socialne partnerje in nacionalne organe za spodbujanje enakosti pri njihovem delu ter si še bolj prizadevajo za stike z mediji in državljani EU, da bi preprečili namerno širjenje napačnih informacij in ksenofobijo, ki sta v nasprotju z evropskimi vrednotami, vsa ta prizadevanja pa bi veliko pripomogla k družbeni sprejetosti in vključenosti beguncev; države članice spodbuja, naj financiranje iz programa za enakost, pravice in državljanstvo uporabijo za usposabljanje o raznolikosti ter izobraževanje in obveščanje beguncev in migrantov, ki vstopajo na trg dela, o pravicah, ki jih imajo po zakonu kot delavci, s čimer bi jim pomagali, da ne bi postali žrtve izkoriščevalskih praks ali delodajalcev; poudarja, da bi bilo pri vseh migracijskih in integracijskih politikah upoštevati večplastno diskriminacijo; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da morajo Komisija in države članice okrepiti prizadevanja za boj proti vsem oblikam diskriminacije, ksenofobije in rasizma, med drugim tako, da ozaveščajo o protidiskriminacijski zakonodaji, podpirajo lokalne organizacije, organizacije civilne družbe, socialne partnerje in nacionalne organe za spodbujanje enakosti pri njihovem delu ter si še bolj prizadevajo za stike z mediji in državljani EU, da bi preprečili namerno širjenje napačnih informacij in ksenofobijo, ki sta v nasprotju z evropskimi vrednotami, vsa ta prizadevanja pa bi veliko pripomogla k družbeni sprejetosti in vključenosti beguncev; države članice spodbuja, naj financiranje iz programa za enakost, pravice in državljanstvo uporabijo za usposabljanje o raznolikosti ter izobraževanje in obveščanje beguncev in migrantov, ki vstopajo na trg dela, o pravicah, ki jih imajo po zakonu kot delavci, s čimer bi jim pomagali, da ne bi postali žrtve izkoriščevalskih praks ali delodajalcev; poudarja, da bi bilo pri vseh migracijskih in integracijskih politikah upoštevati večplastno diskriminacijo;

| 57. | pozdravlja skupno izjavo socialnih partnerjev o begunski krizi, ki so jo podali 16. marca 2016 na tristranskem socialnem vrhu, v kateri poudarjajo zavezanost in pripravljenost, da bodo sodelovali z vladami in drugimi deležniki pri oblikovanju in razvoju politik, ki bodo podpirale vključevanje beguncev; meni, da so socialni partnerji in civilna družba nenadomestljivi posredniki, ki imajo pomembno vlogo pri vključevanju beguncev na trg dela in v družbo nasploh; spodbuja Komisijo, naj okrepi dialog s socialnimi partnerji na podlagi uravnotežene zastopanosti interesov, da bi opredelili priložnosti beguncev na trgu dela zaposlitvene priložnosti; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja skupno izjavo socialnih partnerjev o begunski krizi, ki so jo podali 16. marca 2016 na tristranskem socialnem vrhu, v kateri poudarjajo zavezanost in pripravljenost, da bodo sodelovali z vladami in drugimi deležniki pri oblikovanju in razvoju politik, ki bodo podpirale vključevanje beguncev; meni, da so socialni partnerji in civilna družba nenadomestljivi posredniki, ki imajo pomembno vlogo pri vključevanju beguncev na trg dela in v družbo nasploh; spodbuja Komisijo, naj okrepi dialog s socialnimi partnerji na podlagi uravnotežene zastopanosti interesov, da bi opredelili priložnosti beguncev na trgu dela zaposlitvene priložnosti;

| 58. | poziva države članice, naj se učijo iz izkušenj in praks, pridobljenih na mestni ravni, in naj omogočajo njihovo izmenjavo, da bi spodbudili vključujoče trge dela za vse prebivalce, vključno z upravičenci do mednarodne zaščite, ter naj mesta in lokalne organe vključijo v oblikovanje in izvajanje politik socialnega in ekonomskega vključevanja; meni, da je potrebno učinkovitejše partnerstvo med različnimi ravnmi upravljanja, ter da morajo pobude EU in nacionalne pobude dopolnjevati in krepiti mestne ukrepe ter biti usmerjene na dejanske potrebe naših državljanov; meni, da bi bilo treba dobro prakso držav članic pri učinkovitem usklajevanju ter vključevanju mest priznati in poskrbeti, da bo opazna; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj se učijo iz izkušenj in praks, pridobljenih na mestni ravni, in naj omogočajo njihovo izmenjavo, da bi spodbudili vključujoče trge dela za vse prebivalce, vključno z upravičenci do mednarodne zaščite, ter naj mesta in lokalne organe vključijo v oblikovanje in izvajanje politik socialnega in ekonomskega vključevanja; meni, da je potrebno učinkovitejše partnerstvo med različnimi ravnmi upravljanja, ter da morajo pobude EU in nacionalne pobude dopolnjevati in krepiti mestne ukrepe ter biti usmerjene na dejanske potrebe naših državljanov; meni, da bi bilo treba dobro prakso držav članic pri učinkovitem usklajevanju ter vključevanju mest priznati in poskrbeti, da bo opazna;

| 59. | je prepričan, da je treba beguncem, pa tudi oblastem, zagotoviti ustrezno usposabljanje o delovni zakonodaji in nediskriminaciji, s čimer bi zagotovili, da begunci ne bi postali žrtve praks neprijavljenega dela in drugih oblik hudega izkoriščanja delovne sile ali bili tarča diskriminacije na delovnem mestu; |
| --- | --- |

59.

je prepričan, da je treba beguncem, pa tudi oblastem, zagotoviti ustrezno usposabljanje o delovni zakonodaji in nediskriminaciji, s čimer bi zagotovili, da begunci ne bi postali žrtve praks neprijavljenega dela in drugih oblik hudega izkoriščanja delovne sile ali bili tarča diskriminacije na delovnem mestu;

| 60. | poziva Komisijo, naj finančno podpre nadnacionalne sheme za zagotovitev prenosljivosti in prilagodljivosti dobre prakse, na primer vzajemnega mentorstva in inštruiranja, ki naj vključujejo vse ravni upravljanja in številne deležnike, oblikujejo in izvajajo pa naj jih različni deležniki na ravni EU, ter zagotovi učinkovito izvajanje teh shem na terenu; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj finančno podpre nadnacionalne sheme za zagotovitev prenosljivosti in prilagodljivosti dobre prakse, na primer vzajemnega mentorstva in inštruiranja, ki naj vključujejo vse ravni upravljanja in številne deležnike, oblikujejo in izvajajo pa naj jih različni deležniki na ravni EU, ter zagotovi učinkovito izvajanje teh shem na terenu;

| 61. | poziva države članice, naj izvajajo okvirni sklep o boju proti rasizmu in ksenofobiji ter novo direktivo o žrtvah kaznivih dejanj ter zagotovijo pravočasno preiskavo in pregon vsakršnega nagovarjanja k nasilju, tudi nasilju na podlagi spola, nad migranti in prosilci za azil, ne glede na njihov bivalni status; |
| --- | --- |

61.

poziva države članice, naj izvajajo okvirni sklep o boju proti rasizmu in ksenofobiji ter novo direktivo o žrtvah kaznivih dejanj ter zagotovijo pravočasno preiskavo in pregon vsakršnega nagovarjanja k nasilju, tudi nasilju na podlagi spola, nad migranti in prosilci za azil, ne glede na njihov bivalni status;

| 62. | poudarja, da se v institucijah in med posamezniki pojavlja vse več sovražnega govora, sovražnosti proti migrantom in ksenofobnega nasilja; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da se v institucijah in med posamezniki pojavlja vse več sovražnega govora, sovražnosti proti migrantom in ksenofobnega nasilja;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj poglobijo diplomatske odnose in sprejmejo vse potrebne gospodarske in socialne ukrepe za stabilizacijo držav izvora beguncev, da bi lahko ostali v svojih državah oziroma se vanje vrnili; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj poglobijo diplomatske odnose in sprejmejo vse potrebne gospodarske in socialne ukrepe za stabilizacijo držav izvora beguncev, da bi lahko ostali v svojih državah oziroma se vanje vrnili;

| 64. | poziva h karseda hitri prerazporeditvi sredstev iz Evropskega socialnega sklada, Sklada za azil, migracije in vključevanje, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, da bi države članice, ki nosijo največje breme begunske krize, v prejele učinkovitejšo pomoč; |
| --- | --- |

64.

poziva h karseda hitri prerazporeditvi sredstev iz Evropskega socialnega sklada, Sklada za azil, migracije in vključevanje, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, da bi države članice, ki nosijo največje breme begunske krize, v prejele učinkovitejšo pomoč;

Kultura, izobraževanje in šport

| 65. | poudarja, da je treba mladoletnikom brez spremstva nujno zagotoviti posebno zaščito pred delovnim izkoriščanjem, nasiljem in trgovino z ljudmi; poudarja, da so potrebni mentorji in posebni ukrepi, zlasti za dekleta, saj so pogosto bolj ranljiva in izpostavljena različnim oblikam izkoriščanja, trgovini z ljudmi in spolni zlorabi, bolj pa je tudi verjetno, da bodo prikrajšana za izobraževalne možnosti; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba mladoletnikom brez spremstva nujno zagotoviti posebno zaščito pred delovnim izkoriščanjem, nasiljem in trgovino z ljudmi; poudarja, da so potrebni mentorji in posebni ukrepi, zlasti za dekleta, saj so pogosto bolj ranljiva in izpostavljena različnim oblikam izkoriščanja, trgovini z ljudmi in spolni zlorabi, bolj pa je tudi verjetno, da bodo prikrajšana za izobraževalne možnosti;

| 66. | poziva Komisijo, naj poveča prepoznavnost kulture, izobraževanja in usposabljanja v operativnih ukrepih, ki se izvajajo v okviru evropske agende o migracijah; poziva Komisijo, naj sprejme namensko politiko o medkulturnem dialogu; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj poveča prepoznavnost kulture, izobraževanja in usposabljanja v operativnih ukrepih, ki se izvajajo v okviru evropske agende o migracijah; poziva Komisijo, naj sprejme namensko politiko o medkulturnem dialogu;

| 67. | poziva EU in države članice, naj dajo prednost vključevanju z zgodnjimi namenskimi ukrepi za izobraževanje, usposabljanje, kulturo in šport, pa tudi reševanju izzivov v družbah gostiteljicah, pri tem pa naj zagotovijo zlasti pravico do izobraževanja otrokom ne glede na status begunca, kot določa 22. člen Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ter s tem dajo prednost koristi otroka; |
| --- | --- |

67.

poziva EU in države članice, naj dajo prednost vključevanju z zgodnjimi namenskimi ukrepi za izobraževanje, usposabljanje, kulturo in šport, pa tudi reševanju izzivov v družbah gostiteljicah, pri tem pa naj zagotovijo zlasti pravico do izobraževanja otrokom ne glede na status begunca, kot določa 22. člen Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ter s tem dajo prednost koristi otroka;

| 68. | vztraja, da je treba s pomočjo študij, raziskav in statističnih podatkov opraviti poglobljeno analizo, na podlagi katere bi lahko pripravili najboljše predloge za pobude in ukrepe politike s ciljem, da bi ugotovili, kakšna bi morala biti strategija izobraževanja beguncev glede na njihove dosedanje kvalifikacije, zlasti kar zadeva izobraževanje odraslih; |
| --- | --- |

68.

vztraja, da je treba s pomočjo študij, raziskav in statističnih podatkov opraviti poglobljeno analizo, na podlagi katere bi lahko pripravili najboljše predloge za pobude in ukrepe politike s ciljem, da bi ugotovili, kakšna bi morala biti strategija izobraževanja beguncev glede na njihove dosedanje kvalifikacije, zlasti kar zadeva izobraževanje odraslih;

| 69. | poudarja, da imajo pri spodbujanju integracije in družbenega vključevanja beguncev in prosilcev za azil v Evropi odločilno vlogo brezplačno javno izobraževanje, kultura, medkulturni in medverski dialog, neformalno in priložnostno izobraževanje, vseživljenjsko učenje ter politika na področju mladih in športa, pa tudi razumevanje in solidarnost držav gostiteljic v boju proti rasizmu, ksenofobiji in ekstremizmu ter v gradnji bolj povezane in vključujoče družbe, ki temelji na kulturni raznolikosti, spodbujanju skupnih evropskih vrednot in varstvu temeljnih pravic; poudarja, da je treba beguncem in prosilcem za azil priskrbeti kulturno in jezikovno mediacijo, dokler se še učijo jezika države gostiteljice ter njenih kulturnih in družbenih vrednot; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da imajo pri spodbujanju integracije in družbenega vključevanja beguncev in prosilcev za azil v Evropi odločilno vlogo brezplačno javno izobraževanje, kultura, medkulturni in medverski dialog, neformalno in priložnostno izobraževanje, vseživljenjsko učenje ter politika na področju mladih in športa, pa tudi razumevanje in solidarnost držav gostiteljic v boju proti rasizmu, ksenofobiji in ekstremizmu ter v gradnji bolj povezane in vključujoče družbe, ki temelji na kulturni raznolikosti, spodbujanju skupnih evropskih vrednot in varstvu temeljnih pravic; poudarja, da je treba beguncem in prosilcem za azil priskrbeti kulturno in jezikovno mediacijo, dokler se še učijo jezika države gostiteljice ter njenih kulturnih in družbenih vrednot;

| 70. | poudarja pomembno vlogo športa kot instrumenta, ki s spodbujanjem vzpostavljanja pozitivnih vezi med lokalnim prebivalstvom ter begunci in prosilci za azil podpira socialni in medkulturni dialog, ter poziva evropske institucije in države članice, naj izvajajo programe za socialno vključevanje beguncev prek skupnih kulturnih in športnih dejavnosti; podpira obstoječe pobude športnih organizacij in spodbuja izmenjavo najboljše prakse med različnimi subjekti, ki sodelujejo v športnih dejavnostih, namenjenih družbenemu vključevanju beguncev; |
| --- | --- |

70.

poudarja pomembno vlogo športa kot instrumenta, ki s spodbujanjem vzpostavljanja pozitivnih vezi med lokalnim prebivalstvom ter begunci in prosilci za azil podpira socialni in medkulturni dialog, ter poziva evropske institucije in države članice, naj izvajajo programe za socialno vključevanje beguncev prek skupnih kulturnih in športnih dejavnosti; podpira obstoječe pobude športnih organizacij in spodbuja izmenjavo najboljše prakse med različnimi subjekti, ki sodelujejo v športnih dejavnostih, namenjenih družbenemu vključevanju beguncev;

| 71. | globoko obžaluje, da zaradi novih usmeritev programa Ustvarjalna Evropa izginjajo kulturna omrežja; |
| --- | --- |

71.

globoko obžaluje, da zaradi novih usmeritev programa Ustvarjalna Evropa izginjajo kulturna omrežja;

| 72. | poudarja, da je treba z učinkovitimi postopki omogočiti nemoten prehod iz izobraževalnih struktur, ki so na voljo v begunskih taboriščih, v izobraževalne sisteme držav članic, v katerih se nahajajo; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je treba z učinkovitimi postopki omogočiti nemoten prehod iz izobraževalnih struktur, ki so na voljo v begunskih taboriščih, v izobraževalne sisteme držav članic, v katerih se nahajajo;

| 73. | vztraja, da morajo države članice olajšati vpis dijakom in študentom beguncem na vseh izobraževalnih ravneh, in poziva k večjim prizadevanjem za porazdelitev in učinkovito vključitev učencev v okviru nacionalnih šolskih sistemov; |
| --- | --- |

73.

vztraja, da morajo države članice olajšati vpis dijakom in študentom beguncem na vseh izobraževalnih ravneh, in poziva k večjim prizadevanjem za porazdelitev in učinkovito vključitev učencev v okviru nacionalnih šolskih sistemov;

| 74. | poziva EU in države članice, naj vzpostavijo izobraževalne koridorje s spodbujanjem sporazumov z evropskimi univerzami in Združenjem sredozemskih univerz, da bi gostili begunske študente z območij konfliktov ter jim tako olajšali dostop in spodbujali medsebojno podporo in prostovoljstvo; pozdravlja pobude, ki jih je v zvezi s tem sprejelo več evropskih univerz in njihovih partneric; |
| --- | --- |

74.

poziva EU in države članice, naj vzpostavijo izobraževalne koridorje s spodbujanjem sporazumov z evropskimi univerzami in Združenjem sredozemskih univerz, da bi gostili begunske študente z območij konfliktov ter jim tako olajšali dostop in spodbujali medsebojno podporo in prostovoljstvo; pozdravlja pobude, ki jih je v zvezi s tem sprejelo več evropskih univerz in njihovih partneric;

| 75. | pozdravlja evropske in nacionalne programe ter zasebne pobude neprofitnih ustanov, ki zagotavljajo pomoč migrantskim akademikom v znanosti in na drugih strokovnih področjih, ter se zavzema za razvoj in podporo teh programov in pobud; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja evropske in nacionalne programe ter zasebne pobude neprofitnih ustanov, ki zagotavljajo pomoč migrantskim akademikom v znanosti in na drugih strokovnih področjih, ter se zavzema za razvoj in podporo teh programov in pobud;

| 76. | za zagotovitev, da se bo vključevanje začelo takoj, poziva države članice, naj poiščejo rešitve za praktične in razumljive pripravljalne izobraževalne informacije v več jezikih; |
| --- | --- |

76.

za zagotovitev, da se bo vključevanje začelo takoj, poziva države članice, naj poiščejo rešitve za praktične in razumljive pripravljalne izobraževalne informacije v več jezikih;

| 77. | poziva države članice, naj begunskim otrokom in otrokom prosilcem za azil zagotovijo ciljno usmerjeno podporo, ko se vključijo v šolski sistem, na primer z intenzivnimi jezikovnimi tečaji in splošnimi uvajalnimi programi, vključno s pedagoško podporo, da bi jim omogočili čimprejšnje sodelovanje v rednih razredih; poudarja, da se je treba odzvati na različne potrebe in ranljivost posameznih skupin, zlasti mladoletnikov brez spremstva in odraslih brez osnovne izobrazbe; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice, naj begunskim otrokom in otrokom prosilcem za azil zagotovijo ciljno usmerjeno podporo, ko se vključijo v šolski sistem, na primer z intenzivnimi jezikovnimi tečaji in splošnimi uvajalnimi programi, vključno s pedagoško podporo, da bi jim omogočili čimprejšnje sodelovanje v rednih razredih; poudarja, da se je treba odzvati na različne potrebe in ranljivost posameznih skupin, zlasti mladoletnikov brez spremstva in odraslih brez osnovne izobrazbe;

| 78. | opozarja EU in države članice, da so v skladu z mednarodnimi določbami dolžne zagotoviti posebno zaščito mladoletnikom, tudi otrokom beguncev, v izrednih razmerah, zlasti pa jim zagotoviti dostop do šol in izobraževalnih ustanov; pozdravlja cilj, da bi 4 % skupnega humanitarnega proračuna EU za leto 2016 namenili za financiranje izobraževanja, in poziva Komisijo in države članice, naj v luči svetovnega humanitarnega vrha, ki bo maja 2016 v Istanbulu, na mednarodni ravni še naprej zagovarjajo povečanje financiranja za izobraževanje v kriznih razmerah v okviru obstoječih programov pomoči; |
| --- | --- |

78.

opozarja EU in države članice, da so v skladu z mednarodnimi določbami dolžne zagotoviti posebno zaščito mladoletnikom, tudi otrokom beguncev, v izrednih razmerah, zlasti pa jim zagotoviti dostop do šol in izobraževalnih ustanov; pozdravlja cilj, da bi 4 % skupnega humanitarnega proračuna EU za leto 2016 namenili za financiranje izobraževanja, in poziva Komisijo in države članice, naj v luči svetovnega humanitarnega vrha, ki bo maja 2016 v Istanbulu, na mednarodni ravni še naprej zagovarjajo povečanje financiranja za izobraževanje v kriznih razmerah v okviru obstoječih programov pomoči;

| 79. | priporoča, naj se begunskim otrokom zagotovi dodaten jezikovni pouk v jeziku njihove matične države; |
| --- | --- |

79.

priporoča, naj se begunskim otrokom zagotovi dodaten jezikovni pouk v jeziku njihove matične države;

| 80. | poudarja, da je pomembno uvesti podporne izobraževalne ukrepe, zlasti glede na zagotavljanje ustreznih zmogljivosti v žariščnih točkah in vozliščih EU za podporo prizadevanjem humanitarnih in nevladnih organizacij, ki so že začele organizirati izobraževalne in druge dejavnosti v taboriščih, pa tudi zagotavljati spodbude in podporo za razvoj formalnih izobraževalnih struktur v taboriščih, tudi tistih, ki se nahajajo v tretjih državah; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da je pomembno uvesti podporne izobraževalne ukrepe, zlasti glede na zagotavljanje ustreznih zmogljivosti v žariščnih točkah in vozliščih EU za podporo prizadevanjem humanitarnih in nevladnih organizacij, ki so že začele organizirati izobraževalne in druge dejavnosti v taboriščih, pa tudi zagotavljati spodbude in podporo za razvoj formalnih izobraževalnih struktur v taboriščih, tudi tistih, ki se nahajajo v tretjih državah;

| 81. | pozdravlja nove pozive za zbiranje predlogov v okviru programov Ustvarjalna Evropa in Erasmus+ za kulturne, izobraževalne in športne programe, programe mobilnosti mladih in projekte, namenjene medkulturnemu dialogu, kulturnemu in družbenemu vključevanju; poudarja, da je treba premagati obstoječe prepreke in ovire pri izvajanju projektov, ki so namenjeni vključevanju beguncev in omogočanju dostopa do programov za vse; |
| --- | --- |

81.

pozdravlja nove pozive za zbiranje predlogov v okviru programov Ustvarjalna Evropa in Erasmus+ za kulturne, izobraževalne in športne programe, programe mobilnosti mladih in projekte, namenjene medkulturnemu dialogu, kulturnemu in družbenemu vključevanju; poudarja, da je treba premagati obstoječe prepreke in ovire pri izvajanju projektov, ki so namenjeni vključevanju beguncev in omogočanju dostopa do programov za vse;

| 82. | poziva države članice, naj uveljavljajo pobude za zagotovitev večjega sodelovanja in usklajenosti politik in dialoga med javnimi organi, ustreznimi nevladnimi organizacijami, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in begunskimi skupnostmi, da bi okrepili medsebojno poznavanje in razumevanje ter ocenili morebitne nadaljnje pobude za zagotovitev enakega dostopa do visokokakovostnega izobraževanja, tako da bi migrante in begunce vključili v pozitivno učno okolje; |
| --- | --- |

82.

poziva države članice, naj uveljavljajo pobude za zagotovitev večjega sodelovanja in usklajenosti politik in dialoga med javnimi organi, ustreznimi nevladnimi organizacijami, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in begunskimi skupnostmi, da bi okrepili medsebojno poznavanje in razumevanje ter ocenili morebitne nadaljnje pobude za zagotovitev enakega dostopa do visokokakovostnega izobraževanja, tako da bi migrante in begunce vključili v pozitivno učno okolje;

| 83. | poudarja odločilno vlogo učiteljev pri vključevanju beguncev in migrantskih otrok in mladih v izobraževalni sistem, in poudarja, da je potrebno specializirano pedagoško osebje in napredno spopolnjevanje za učitelje, da ga bodo usposobili; glede tega predlaga, naj EU in države članice razmislijo o vzpostavitvi kanalov sodelovanja za učitelje, da bodo lahko delili svoje izkušnje, izmenjavali zglede najboljše prakse in si nudili vzajemno podporo; |
| --- | --- |

83.

poudarja odločilno vlogo učiteljev pri vključevanju beguncev in migrantskih otrok in mladih v izobraževalni sistem, in poudarja, da je potrebno specializirano pedagoško osebje in napredno spopolnjevanje za učitelje, da ga bodo usposobili; glede tega predlaga, naj EU in države članice razmislijo o vzpostavitvi kanalov sodelovanja za učitelje, da bodo lahko delili svoje izkušnje, izmenjavali zglede najboljše prakse in si nudili vzajemno podporo;

| 84. | poziva države članice, naj pomagajo učiteljem in profesorjem migrantom poiskati učiteljsko delovno mesto, da bi izboljšali njihov položaj ter v šolskih sistemih dobro izkoristili njihove jezikovne in pedagoške spretnosti in izkušnje; |
| --- | --- |

84.

poziva države članice, naj pomagajo učiteljem in profesorjem migrantom poiskati učiteljsko delovno mesto, da bi izboljšali njihov položaj ter v šolskih sistemih dobro izkoristili njihove jezikovne in pedagoške spretnosti in izkušnje;

| 85. | podpira zamisel o vzpostavitvi služb za pomoč učiteljem, ki bodo nudile pravočasno pomoč pri obvladovanju različnih vrst raznolikosti v razredu in pri spodbujanju medkulturnega dialoga in svetovanje, ko se bodo soočili s konflikti ali z učenci, ki jim grozi nevarnost radikalizacije; poleg tega poziva države članice, naj povečajo priložnosti za politično izobraževanje in zagotovijo ustrezne možnosti za nadaljnje usposabljanje ter izobraževalno gradivo, da bi pojasnili, zakaj ljudje bežijo, ter se borili proti ekstremizmu; |
| --- | --- |

85.

podpira zamisel o vzpostavitvi služb za pomoč učiteljem, ki bodo nudile pravočasno pomoč pri obvladovanju različnih vrst raznolikosti v razredu in pri spodbujanju medkulturnega dialoga in svetovanje, ko se bodo soočili s konflikti ali z učenci, ki jim grozi nevarnost radikalizacije; poleg tega poziva države članice, naj povečajo priložnosti za politično izobraževanje in zagotovijo ustrezne možnosti za nadaljnje usposabljanje ter izobraževalno gradivo, da bi pojasnili, zakaj ljudje bežijo, ter se borili proti ekstremizmu;

| 86. | poudarja, da so šole pomembne za zagotavljanje svetovanja ter jezikovnega in kulturnega posredovanja, tudi kar zadeva demokratične vrednote, prek državljanske vzgoje in programov aktivnega državljanstva, ter da imajo ključno vlogo pri pospeševanju in zagotavljanju družbene in kulturne vključenosti, ne le za učence, temveč tudi za njihove družine; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da so šole pomembne za zagotavljanje svetovanja ter jezikovnega in kulturnega posredovanja, tudi kar zadeva demokratične vrednote, prek državljanske vzgoje in programov aktivnega državljanstva, ter da imajo ključno vlogo pri pospeševanju in zagotavljanju družbene in kulturne vključenosti, ne le za učence, temveč tudi za njihove družine;

| 87. | pozdravlja sklep Sveta, da bodo v delovnem načrtu za področje kulture za obdobje 2015–2018 posebni ukrepi namenjeni vlogi kulture, umetnosti in medkulturnega dialoga pri vključevanju migrantov ter da se bodo upoštevali obstoječi primeri dobre prakse v državah članicah; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja sklep Sveta, da bodo v delovnem načrtu za področje kulture za obdobje 2015–2018 posebni ukrepi namenjeni vlogi kulture, umetnosti in medkulturnega dialoga pri vključevanju migrantov ter da se bodo upoštevali obstoječi primeri dobre prakse v državah članicah;

| 88. | poudarja, da bi morali bolje spodbujati uporabo umetnosti kot orodja za vključevanje, prav tako pa bi morali omogočati in povečati udeležbo beguncev v umetnostnih dejavnostih; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da bi morali bolje spodbujati uporabo umetnosti kot orodja za vključevanje, prav tako pa bi morali omogočati in povečati udeležbo beguncev v umetnostnih dejavnostih;

| 89. | pozdravlja novo strokovno delovno skupino na področju medkulturnega dialoga in vključevanja migrantov in beguncev prek umetnosti in dialoga (17), ki jo je ustanovila Komisija in ki naj bi do konca leta 2017 objavila priročnik primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja novo strokovno delovno skupino na področju medkulturnega dialoga in vključevanja migrantov in beguncev prek umetnosti in dialoga (17), ki jo je ustanovila Komisija in ki naj bi do konca leta 2017 objavila priročnik primerov dobre prakse;

| 90. | poudarja, da je treba spodbujati in nadalje razvijati izobraževalne aplikacije, videoposnetke in vaje za begunce, pa tudi platforme za učenje ter jim tako olajšati in dopolniti izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da je treba spodbujati in nadalje razvijati izobraževalne aplikacije, videoposnetke in vaje za begunce, pa tudi platforme za učenje ter jim tako olajšati in dopolniti izobraževanje in usposabljanje;

o

o o

| 91. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

91.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0176.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0317.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0105.

(4)  UL C 36, 29.1.2016, str. 91.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0008.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0320.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0073.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0418.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/518768/IPOL-EMPL_NT%282014%29518768_EN.pdf

(10)  UL L 337, 20.12.2011, str. 9.

(11)  http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/social-issues-migration-health/making-integration-work-humanitarian-migrants_9789264251236-en

(12)  Glej sprejeta besedila z dne 8.3.2016, P8_TA(2016)0073.

(13)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6067_en.htm

(14)  http://www.europarl.europa.eu/news/en/news-room/20131118IPR25534/MEPs-approve-new-cohesion-policy-%E2%82%AC325bn-to-invest-in-Europe’s-regions

(15)  COM(2015)0240.

(16)  http://ec.europa.eu/avservices/video/player.cfm?ref=I107934

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14444-2015-INIT/sl/pdf

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/19

---

P8_TA(2016)0298

Socialni in okoljski standardi, človekove pravice in družbena odgovornost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o izvajanju priporočil Parlamenta iz leta 2010 o socialnih in okoljskih standardih, človekovih pravicah in družbeni odgovornosti gospodarskih družb (2015/2038(INI))

(2018/C 101/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 11, 153, 191, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11, 153, 191, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 12, 21, 28, 29, 31 in 32 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 12, 21, 28, 29, 31 in 32 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina za vse: Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina za vse: Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju sklepov z desetega zasedanja ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z desetega zasedanja ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (1),

| — | ob upoštevanju pariškega sporazuma (30. november – 11. december 2015) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariškega sporazuma (30. november – 11. december 2015) (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2014 (3),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 z naslovom „Ohranjanje človekovih pravic v središču programov EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 z naslovom „Ohranjanje človekovih pravic v središču programov EU“,

| — | ob upoštevanju smernic za analizo vpliva človekovih pravic na ocene učinka za pobude politike, povezane s trgovino (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za analizo vpliva človekovih pravic na ocene učinka za pobude politike, povezane s trgovino (4),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Human rights and democracy clauses in international agreements“ (Človekove pravice in klavzule o demokraciji v mednarodnih sporazumih), ki jo je leta 2015 objavil tematski sektor Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Human rights and democracy clauses in international agreements“ (Človekove pravice in klavzule o demokraciji v mednarodnih sporazumih), ki jo je leta 2015 objavil tematski sektor Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (7),

| — | ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja (8),

| — | ob upoštevanju smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z minerali z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z minerali z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (9),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. julija 2015 o stanju pri izvajanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. julija 2015 o stanju pri izvajanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah (SWD(2015)0144),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681),

| — | ob upoštevanju okvira naložbene politike za trajnostni razvoj (2015), ki ga je pripravila Konferenca OZN za trgovino in razvoj (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira naložbene politike za trajnostni razvoj (2015), ki ga je pripravila Konferenca OZN za trgovino in razvoj (10),

| — | ob upoštevanju študije „The EU’s Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?“ (Trgovinska politika EU: od neupoštevanja do upoštevanja vidika spola), ki jo je pripravil tematski sektor Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije „The EU’s Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?“ (Trgovinska politika EU: od neupoštevanja do upoštevanja vidika spola), ki jo je pripravil tematski sektor Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju četrtega poročila neodvisnega strokovnjaka „The promotion of a democratic and equitable international order“ (Spodbujanje demokratične in pravične mednarodne ureditve) – sporočilo generalnega sekretarja OZN generalni skupščini z dne 5. avgusta 2015 (A/70/285), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega poročila neodvisnega strokovnjaka „The promotion of a democratic and equitable international order“ (Spodbujanje demokratične in pravične mednarodne ureditve) – sporočilo generalnega sekretarja OZN generalni skupščini z dne 5. avgusta 2015 (A/70/285),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (11),

| — | ob upoštevanju resolucije OZN št. 64/292, v kateri je generalna skupščina OZN izrecno priznala pravici do vode in komunalne ureditve kot človekovi pravici in ki določa, da sta čista pitna voda in komunalna ureditev odločilni za uresničevanje vseh človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OZN št. 64/292, v kateri je generalna skupščina OZN izrecno priznala pravici do vode in komunalne ureditve kot človekovi pravici in ki določa, da sta čista pitna voda in komunalna ureditev odločilni za uresničevanje vseh človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (14),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament“ (Vključevanje načela enakosti spolov v odborih in delegacijah Evropskega parlamenta), ki jo je leta 2014 objavil tematski sektor C Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament“ (Vključevanje načela enakosti spolov v odborih in delegacijah Evropskega parlamenta), ki jo je leta 2014 objavil tematski sektor C Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 26/9 (15), v kateri je sklenil ustanoviti odprto medvladno delovno skupino za nadnacionalne družbe in druga podjetja in človekove pravice, ki naj bi pripravila mednarodni pravno zavezujoč instrument, s katerim naj bi po mednarodnem pravu človekovih pravic urejali dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 26/9 (15), v kateri je sklenil ustanoviti odprto medvladno delovno skupino za nadnacionalne družbe in druga podjetja in človekove pravice, ki naj bi pripravila mednarodni pravno zavezujoč instrument, s katerim naj bi po mednarodnem pravu človekovih pravic urejali dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij,

| — | ob upoštevanju reformirane splošne sheme preferencialov EU iz Uredbe (EU) št. 978/2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju reformirane splošne sheme preferencialov EU iz Uredbe (EU) št. 978/2012,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o splošni shemi preferencialov v obdobju 2014–2015 (COM(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o splošni shemi preferencialov v obdobju 2014–2015 (COM(2016)0029),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, revidiranih smernic OECD za večnacionalna podjetja, tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela o načelih v zvezi z večnacionalnimi družbami in socialno politiko, okvira Mednarodnega sveta za celovito poročanje, desetih načel svetovnega sporazuma Združenih narodov in usmerjevalnega standarda ISO 26000 o družbeni odgovornosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, revidiranih smernic OECD za večnacionalna podjetja, tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela o načelih v zvezi z večnacionalnimi družbami in socialno politiko, okvira Mednarodnega sveta za celovito poročanje, desetih načel svetovnega sporazuma Združenih narodov in usmerjevalnega standarda ISO 26000 o družbeni odgovornosti,

| — | ob upoštevanju osnutka francoskega zakona o primerni skrbnosti, ki spodbuja vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter izjave predsednika Junckerja na vrhunskem srečanju G7 leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka francoskega zakona o primerni skrbnosti, ki spodbuja vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter izjave predsednika Junckerja na vrhunskem srečanju G7 leta 2015,

| — | ob upoštevanju projekta o uresničevanju dolgoročne vrednosti podjetij in vlagateljev (Realising Long-term Value for Companies and Investors), ki se izvaja v okviru načel OZN za odgovorno vlaganje in svetovnega sporazuma OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta o uresničevanju dolgoročne vrednosti podjetij in vlagateljev (Realising Long-term Value for Companies and Investors), ki se izvaja v okviru načel OZN za odgovorno vlaganje in svetovnega sporazuma OZN,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0217/2016),

| A. | ker je Parlament leta 2010 izdal priporočila Komisiji v zvezi s socialnimi in okoljskimi standardi, človekovimi pravicami in odgovornostjo gospodarskih družb; ker so bila nekatera od teh priporočila izvedena, druga pa ne; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament leta 2010 izdal priporočila Komisiji v zvezi s socialnimi in okoljskimi standardi, človekovimi pravicami in odgovornostjo gospodarskih družb; ker so bila nekatera od teh priporočila izvedena, druga pa ne;

| B. | ker Parlament nastopa kot sozakonodajalec v zvezi z ukrepi, ki opredeljujejo okvir za izvajanje skupne trgovinske politike Unije; ker je za ratifikacijo vsakega trgovinskega sporazuma, ki ga izpogaja Unija, potrebno soglasje Parlamenta, ker je izvajanje priporočil Parlamenta torej potrebno za zagotovitev uspeha vseh pobud, ki jih izvaja Komisija na področju skupne trgovinske politike; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament nastopa kot sozakonodajalec v zvezi z ukrepi, ki opredeljujejo okvir za izvajanje skupne trgovinske politike Unije; ker je za ratifikacijo vsakega trgovinskega sporazuma, ki ga izpogaja Unija, potrebno soglasje Parlamenta, ker je izvajanje priporočil Parlamenta torej potrebno za zagotovitev uspeha vseh pobud, ki jih izvaja Komisija na področju skupne trgovinske politike;

| C. | ker ima trgovina močno vlogo pri spodbujanju poslovnih priložnosti, ustvarjanju blaginje in večanju zaposlenosti ter usmerjanju gospodarskega razvoja, družbenega napredka, življenjskih standardov, kakovosti življenja in dolgoročnega izboljšanja standardov človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker ima trgovina močno vlogo pri spodbujanju poslovnih priložnosti, ustvarjanju blaginje in večanju zaposlenosti ter usmerjanju gospodarskega razvoja, družbenega napredka, življenjskih standardov, kakovosti življenja in dolgoročnega izboljšanja standardov človekovih pravic;

| D. | ker EU poudarja svojo trdno zavezanost spodbujanju trajnostnega razvoja, kot je potrdila v svoji strategiji „Trgovina za vse“, pa tudi človekovim pravicam in dobremu upravljanju, in sicer s sredstvi, ki temeljijo na spodbudah, kot so GSP + in določbe o preferencialnem dostopu do trgov v državah, zavezanih k izvajanju temeljnih mednarodnih konvencij na teh področjih; |
| --- | --- |

D.

ker EU poudarja svojo trdno zavezanost spodbujanju trajnostnega razvoja, kot je potrdila v svoji strategiji „Trgovina za vse“, pa tudi človekovim pravicam in dobremu upravljanju, in sicer s sredstvi, ki temeljijo na spodbudah, kot so GSP + in določbe o preferencialnem dostopu do trgov v državah, zavezanih k izvajanju temeljnih mednarodnih konvencij na teh področjih;

| E. | ker lahko EU pozitivno prispeva k večjemu spoštovanju človekovih pravic in trajnostnemu razvoju na svetovni ravni s svojo trgovinsko politiko; ker mora Komisija izvajati svoje ukrepe v skladu s tem ciljem; ker trgovinski in naložbeni sporazumi vplivajo na človekove pravice in trajnostni razvoj, zato bi morali biti zasnovani tako, da bi podpirali družbeni in okoljski napredek, s čimer bi zagotovili, da se evropski standardi ne ogrožajo, zaščitili človekove pravice ter zagotovili spoštovanje socialnih in okoljskih predpisov; |
| --- | --- |

E.

ker lahko EU pozitivno prispeva k večjemu spoštovanju človekovih pravic in trajnostnemu razvoju na svetovni ravni s svojo trgovinsko politiko; ker mora Komisija izvajati svoje ukrepe v skladu s tem ciljem; ker trgovinski in naložbeni sporazumi vplivajo na človekove pravice in trajnostni razvoj, zato bi morali biti zasnovani tako, da bi podpirali družbeni in okoljski napredek, s čimer bi zagotovili, da se evropski standardi ne ogrožajo, zaščitili človekove pravice ter zagotovili spoštovanje socialnih in okoljskih predpisov;

| F. | ker trgovina in tuje naložbe mednarodnih podjetij prispevajo k večji zavzetosti na področju človekovih pravic, socialnih pravic in pravic delavcev v državah članicah, v katerih ta podjetja delujejo; |
| --- | --- |

F.

ker trgovina in tuje naložbe mednarodnih podjetij prispevajo k večji zavzetosti na področju človekovih pravic, socialnih pravic in pravic delavcev v državah članicah, v katerih ta podjetja delujejo;

| G. | ker je prispevek Evropskega parlamenta mogoče meriti po dejanskem izvajanju njegovih priporočil; ker je treba izvajanje sporazumov redno spremljati, da se zagotovi skladnost s cilji in zavezami iz trgovinskih sporazumov, zlasti tistih v zvezi z varstvom človekovih pravic; |
| --- | --- |

G.

ker je prispevek Evropskega parlamenta mogoče meriti po dejanskem izvajanju njegovih priporočil; ker je treba izvajanje sporazumov redno spremljati, da se zagotovi skladnost s cilji in zavezami iz trgovinskih sporazumov, zlasti tistih v zvezi z varstvom človekovih pravic;

| H. | ker imajo v skladu s členom 208 PDEU EU in njene države članice dejansko pravno obveznost, da svoje politike uskladijo z razvojnimi cilji; |
| --- | --- |

H.

ker imajo v skladu s členom 208 PDEU EU in njene države članice dejansko pravno obveznost, da svoje politike uskladijo z razvojnimi cilji;

| I. | ker Komisija v predlogu o novi strategiji za trgovino in naložbe „Trgovina za vse“ priznava povezavo med trgovino, človekovimi pravicami ter socialnimi in okoljskimi standardi in vztraja, da morajo postati sestavni del ekonomskih in trgovinskih odnosov Unije; |
| --- | --- |

I.

ker Komisija v predlogu o novi strategiji za trgovino in naložbe „Trgovina za vse“ priznava povezavo med trgovino, človekovimi pravicami ter socialnimi in okoljskimi standardi in vztraja, da morajo postati sestavni del ekonomskih in trgovinskih odnosov Unije;

| J. | ker imajo transnacionalni svetovni trgovci na drobno in podjetja odgovornost za izboljševanje delovnih pogojev in plač v državah proizvajalkah; |
| --- | --- |

J.

ker imajo transnacionalni svetovni trgovci na drobno in podjetja odgovornost za izboljševanje delovnih pogojev in plač v državah proizvajalkah;

| K. | ker so sestavni del človekovih pravic tudi pravice žensk; ker enakost spolov sodi v področje delovanja poglavij o trgovinskih sporazumih o trajnostnem razvoju; ker ima specifični učinek trgovinskih in naložbenih sporazumov in liberalizacija zaradi strukturnih neenakosti med spoloma različne posledice za ženske in moške in ker je treba pri trajnostnem in vključujočem razvoju, rasti in trgovinskih sporazumih upoštevati človekove pravice, tudi z vidika spola; |
| --- | --- |

K.

ker so sestavni del človekovih pravic tudi pravice žensk; ker enakost spolov sodi v področje delovanja poglavij o trgovinskih sporazumih o trajnostnem razvoju; ker ima specifični učinek trgovinskih in naložbenih sporazumov in liberalizacija zaradi strukturnih neenakosti med spoloma različne posledice za ženske in moške in ker je treba pri trajnostnem in vključujočem razvoju, rasti in trgovinskih sporazumih upoštevati človekove pravice, tudi z vidika spola;

| L. | ker agenda za trajnostni razvoj za leto 2030 priznava odločilni vpliv trgovinskih politik pri izvajanju njenih ciljev in zajema številna področja politik, kot so pravila o poreklu, predpisi o živilih, trgi potrošniških dobrin in enakost spolov; |
| --- | --- |

L.

ker agenda za trajnostni razvoj za leto 2030 priznava odločilni vpliv trgovinskih politik pri izvajanju njenih ciljev in zajema številna področja politik, kot so pravila o poreklu, predpisi o živilih, trgi potrošniških dobrin in enakost spolov;

| M. | ker se potencial sistema GSP in GSP + za zagotavljanje ratifikacije in izvajanja konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev v državah v razvoju lahko izboljša preko povezovanja gospodarskih spodbud z učinkovitim sprejemanjem in stalnim spremljanjem izvajanja temeljnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev; |
| --- | --- |

M.

ker se potencial sistema GSP in GSP + za zagotavljanje ratifikacije in izvajanja konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev v državah v razvoju lahko izboljša preko povezovanja gospodarskih spodbud z učinkovitim sprejemanjem in stalnim spremljanjem izvajanja temeljnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev;

| N. | ker je EU po tragediji leta 2013 v zgradbi Rana Plaza z vlado Bangladeša in Mednarodno organizacijo dela sprožila globalni dogovor za izboljševanje na področju pravic delavcev in varnosti v tovarnah v Bangladešu, katerega cilj je izboljšati delovne, zdravstvene in varnostne pogoje za delavce; ker so ta prizadevanja prispevala k večji ozaveščenosti javnosti ter inovativnim rešitvam za reševanje vprašanj, povezanih s trgovino in trajnostnim razvojem, na primer sporazuma o protipožarni in gradbeni varnosti v Bangladešu; |
| --- | --- |

N.

ker je EU po tragediji leta 2013 v zgradbi Rana Plaza z vlado Bangladeša in Mednarodno organizacijo dela sprožila globalni dogovor za izboljševanje na področju pravic delavcev in varnosti v tovarnah v Bangladešu, katerega cilj je izboljšati delovne, zdravstvene in varnostne pogoje za delavce; ker so ta prizadevanja prispevala k večji ozaveščenosti javnosti ter inovativnim rešitvam za reševanje vprašanj, povezanih s trgovino in trajnostnim razvojem, na primer sporazuma o protipožarni in gradbeni varnosti v Bangladešu;

| O. | ker mora poleg javnega tudi zasebni sektor prispevati k trajnostnemu razvoju; ker morajo podjetja delovati na družbeno in okoljsko odgovoren način; ker nova generacija trgovinskih in naložbenih sporazumov EU obsega poglavja o trajnostnem razvoju, ki pozivajo pogodbenice k prizadevanjem za varstvo človekovih pravic, spoštovanje socialnih in okoljskih standardov ter zagotavljanje družbene odgovornosti gospodarskih družb; ker so se v teh poglavjih pokazale razlike glede njihove ravni ambicij v prihodnjih trgovinskih sporazumih EU; ker se Komisijo spodbuja, naj si čim bolj ambiciozno prizadeva; |
| --- | --- |

O.

ker mora poleg javnega tudi zasebni sektor prispevati k trajnostnemu razvoju; ker morajo podjetja delovati na družbeno in okoljsko odgovoren način; ker nova generacija trgovinskih in naložbenih sporazumov EU obsega poglavja o trajnostnem razvoju, ki pozivajo pogodbenice k prizadevanjem za varstvo človekovih pravic, spoštovanje socialnih in okoljskih standardov ter zagotavljanje družbene odgovornosti gospodarskih družb; ker so se v teh poglavjih pokazale razlike glede njihove ravni ambicij v prihodnjih trgovinskih sporazumih EU; ker se Komisijo spodbuja, naj si čim bolj ambiciozno prizadeva;

| P. | ker je strategija „Trgovina za vse“ Komisije za leto 2015 prednostna naloga EU; ker mora zdaj Komisija svoja dobro zelo sprejeta prizadevanja usmeriti v odločne in konkretne ukrepe, da bi ta strategija ustrezno spodbudila agendo o trgovini in trajnostnem razvoju,; |
| --- | --- |

P.

ker je strategija „Trgovina za vse“ Komisije za leto 2015 prednostna naloga EU; ker mora zdaj Komisija svoja dobro zelo sprejeta prizadevanja usmeriti v odločne in konkretne ukrepe, da bi ta strategija ustrezno spodbudila agendo o trgovini in trajnostnem razvoju,;

| Q. | ker projekt za uresničevanje dolgoročne vrednosti podjetij in vlagateljev (Realising Long-term Value for Companies and Investors project), ki se izvaja v okviru načel OZN za odgovorne naložbe in svetovnega pakta OZN, dokazuje, da je gospodarsko okrevanje v Evropi in svetu skladno z načeli socialne pravičnosti, okoljske vzdržnosti in spoštovanja človekovih pravic, ki se medsebojno krepijo; |
| --- | --- |

Q.

ker projekt za uresničevanje dolgoročne vrednosti podjetij in vlagateljev (Realising Long-term Value for Companies and Investors project), ki se izvaja v okviru načel OZN za odgovorne naložbe in svetovnega pakta OZN, dokazuje, da je gospodarsko okrevanje v Evropi in svetu skladno z načeli socialne pravičnosti, okoljske vzdržnosti in spoštovanja človekovih pravic, ki se medsebojno krepijo;

| R. | ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da se skupna trgovinska politika EU izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije; |
| --- | --- |

R.

ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da se skupna trgovinska politika EU izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije;

| S. | ker člen 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) potrjuje, da zunanje delovanje EU vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, načel enakosti in solidarnosti ter upoštevanje Ustanovne listine OZN in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

S.

ker člen 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) potrjuje, da zunanje delovanje EU vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, načel enakosti in solidarnosti ter upoštevanje Ustanovne listine OZN in mednarodnega prava;

| T. | ker je postala povezava med trgovino in človekovimi pravicami na eni strani ter socialnimi in okoljskimi standardi na drugi sestavni del ekonomskih in trgovinskih odnosov EU; ker bi bilo treba politiko EU na področju človekovih pravic in demokracije v tretjih državah še naprej vključevati prek drugih politik EU, ki imajo zunanjo razsežnost, tudi trgovinske politike; ker bi morala EU s trgovinsko politiko spodbuditi cilj postavljanja visokih globalnih standardov na področjih človekovih in socialnih pravic, varstva potrošnikov ter okoljskih vprašanj; |
| --- | --- |

T.

ker je postala povezava med trgovino in človekovimi pravicami na eni strani ter socialnimi in okoljskimi standardi na drugi sestavni del ekonomskih in trgovinskih odnosov EU; ker bi bilo treba politiko EU na področju človekovih pravic in demokracije v tretjih državah še naprej vključevati prek drugih politik EU, ki imajo zunanjo razsežnost, tudi trgovinske politike; ker bi morala EU s trgovinsko politiko spodbuditi cilj postavljanja visokih globalnih standardov na področjih človekovih in socialnih pravic, varstva potrošnikov ter okoljskih vprašanj;

| U. | ker trgovinska politika in ambiciozni trgovinski sporazumi spodbujajo in krepijo svetovni, na pravilih temelječ trgovinski sistem; ker bi bilo treba pred sklenitvijo trgovinskih pogajanj na učinkovit in pregleden način upoštevati tudi vprašanja, povezana s človekovimi pravicami; ker je cilj vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah skupaj z vsemi drugimi ustreznimi instrumenti, tudi spodbujanjem družbene odgovornosti gospodarskih družb, spodbujanje določb o človekovih pravicah v povezavi s trgovinsko politiko; |
| --- | --- |

U.

ker trgovinska politika in ambiciozni trgovinski sporazumi spodbujajo in krepijo svetovni, na pravilih temelječ trgovinski sistem; ker bi bilo treba pred sklenitvijo trgovinskih pogajanj na učinkovit in pregleden način upoštevati tudi vprašanja, povezana s človekovimi pravicami; ker je cilj vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah skupaj z vsemi drugimi ustreznimi instrumenti, tudi spodbujanjem družbene odgovornosti gospodarskih družb, spodbujanje določb o človekovih pravicah v povezavi s trgovinsko politiko;

| V. | ker je Svet OZN za človekove pravice 26. junija 2014 sprejel resolucijo o ustanovitvi medvladne delovne skupine, ki bo zadolžena, da začne postopek za vzpostavitev mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta, ki bo v okviru mednarodnega prava urejal dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij; |
| --- | --- |

V.

ker je Svet OZN za človekove pravice 26. junija 2014 sprejel resolucijo o ustanovitvi medvladne delovne skupine, ki bo zadolžena, da začne postopek za vzpostavitev mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta, ki bo v okviru mednarodnega prava urejal dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij;

| W. | ker se lahko trgovina in človekove pravice medsebojno krepijo in ker lahko tudi poslovna skupnost, ki je obvezana spoštovati človekove pravice, odigra pomembno vlogo pri pozitivnih spodbudah za podpiranje človekovih pravic, demokracije, okoljskih standardov in odgovornosti gospodarskih družb; ker EU igra vodilno vlogo pri pogajanjih o številnih pobudah za globalno odgovornost, ki so povezane s spodbujanjem in spoštovanjem mednarodnih standardov, in njihovem izvajanju, med drugim na področjih socialne pravičnosti, okoljske trajnosti in spoštovanja človekovih pravic; ker se priznava, da imajo evropska podjetja, ki poslujejo na svetovni ravni in dajejo zgled prek nediskriminatorne poslovne kulture, dolgoročni pozitivni učinek na človekove pravice; ker krepitev trgovinskih odnosov, ki temeljijo na varstvu in uveljavljanju človekovih pravic, izboljšuje medsebojno razumevanje in skupne vrednote, kot so pravna država, dobro upravljanje in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

W.

ker se lahko trgovina in človekove pravice medsebojno krepijo in ker lahko tudi poslovna skupnost, ki je obvezana spoštovati človekove pravice, odigra pomembno vlogo pri pozitivnih spodbudah za podpiranje človekovih pravic, demokracije, okoljskih standardov in odgovornosti gospodarskih družb; ker EU igra vodilno vlogo pri pogajanjih o številnih pobudah za globalno odgovornost, ki so povezane s spodbujanjem in spoštovanjem mednarodnih standardov, in njihovem izvajanju, med drugim na področjih socialne pravičnosti, okoljske trajnosti in spoštovanja človekovih pravic; ker se priznava, da imajo evropska podjetja, ki poslujejo na svetovni ravni in dajejo zgled prek nediskriminatorne poslovne kulture, dolgoročni pozitivni učinek na človekove pravice; ker krepitev trgovinskih odnosov, ki temeljijo na varstvu in uveljavljanju človekovih pravic, izboljšuje medsebojno razumevanje in skupne vrednote, kot so pravna država, dobro upravljanje in spoštovanje človekovih pravic;

Splošna načela

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj v vse svoje politike, tudi v trgovinsko, vključijo vidik spolov in naj med drugim poskrbijo za dejansko spoštovanje Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW); poziva Komisijo, naj pri svoji oceni učinka trgovinske politike EU na pravice žensk upošteva vidike enakosti spolov, in jo poziva, naj sistematično oceni veljavne trgovinske in naložbene sporazume, da bi opredelila njihove posledice za enakost spolov; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in države članice, naj v vse svoje politike, tudi v trgovinsko, vključijo vidik spolov in naj med drugim poskrbijo za dejansko spoštovanje Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW); poziva Komisijo, naj pri svoji oceni učinka trgovinske politike EU na pravice žensk upošteva vidike enakosti spolov, in jo poziva, naj sistematično oceni veljavne trgovinske in naložbene sporazume, da bi opredelila njihove posledice za enakost spolov;

| 2. | poziva Komisijo, naj zagotovi večjo usklajenost glede razvoja, zagotovi učinkovito ocenjevanje politik in usklajevanje med razvojno pomočjo in trgovinsko politiko ter si prizadeva zagotoviti, da bodo vsi deležniki upoštevali mednarodne standarde o človekovih pravicah, enakosti spolov, delovni zakonodaji in spoštovanju okolja; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zagotovi večjo usklajenost glede razvoja, zagotovi učinkovito ocenjevanje politik in usklajevanje med razvojno pomočjo in trgovinsko politiko ter si prizadeva zagotoviti, da bodo vsi deležniki upoštevali mednarodne standarde o človekovih pravicah, enakosti spolov, delovni zakonodaji in spoštovanju okolja;

| 3. | poziva EU, naj bo dejavna pri doseganju 17 ciljev trajnostnega razvoja iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela na svojem 70. zasedanju; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, naj bo dejavna pri doseganju 17 ciljev trajnostnega razvoja iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela na svojem 70. zasedanju;

| 4. | poziva EU in države članice, naj spodbujajo zavezujoče ukrepe za zagotovitev, da bodo podjetja davke plačala tam, kjer se izvajajo gospodarske dejavnosti in ustvarja vrednost, naj spodbujajo, da bi bilo v zasebnem sektorju obvezno poročanje po posameznih državah, kot priporoča OECD, ter naj spodbujajo dobro upravljanje, zlasti pri davčnih zadevah, in učinkovito pobiranje davkov; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo temu vprašanju namenjena prednost na dnevnem redu njihovega dialoga o politikah (na politični ravni o razvoju in o trgovini), in naj podprejo vlogo civilne družbe pri zagotavljanju javnega nadzora nad davčnim upravljanjem in spremljanjem primerov davčnih utaj; meni, da bi bilo treba davčno politiko podjetja obravnavati kot del njegove družbene odgovornosti, kar pomeni, da strategije, ki vključujejo davčne utaje ali okoriščanje z davčnimi oazami, niso v skladu z družbeno odgovornim ravnanjem; |
| --- | --- |

4.

poziva EU in države članice, naj spodbujajo zavezujoče ukrepe za zagotovitev, da bodo podjetja davke plačala tam, kjer se izvajajo gospodarske dejavnosti in ustvarja vrednost, naj spodbujajo, da bi bilo v zasebnem sektorju obvezno poročanje po posameznih državah, kot priporoča OECD, ter naj spodbujajo dobro upravljanje, zlasti pri davčnih zadevah, in učinkovito pobiranje davkov; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo temu vprašanju namenjena prednost na dnevnem redu njihovega dialoga o politikah (na politični ravni o razvoju in o trgovini), in naj podprejo vlogo civilne družbe pri zagotavljanju javnega nadzora nad davčnim upravljanjem in spremljanjem primerov davčnih utaj; meni, da bi bilo treba davčno politiko podjetja obravnavati kot del njegove družbene odgovornosti, kar pomeni, da strategije, ki vključujejo davčne utaje ali okoriščanje z davčnimi oazami, niso v skladu z družbeno odgovornim ravnanjem;

| 5. | potrjuje, da je dostop do skupnih dobrin, kot so voda, zdravstveno varstvo in izobraževanje, pomemben odraz zmožnosti države za zagotavljanje človekovih in socialnih pravic; |
| --- | --- |

5.

potrjuje, da je dostop do skupnih dobrin, kot so voda, zdravstveno varstvo in izobraževanje, pomemben odraz zmožnosti države za zagotavljanje človekovih in socialnih pravic;

| 6. | poudarja, da je EU zaradi dejstva, da socialna in ekonomska vprašanja upošteva v okviru svoje trgovinske diplomacije, že pred ostalimi glavnimi svetovnimi akterji na področju trgovine; poudarja, da je sodelovanje naših trgovinskih partnerjev na področju človekovih pravic dolgoročno trdna podlaga za nadaljnji dialog, procese sodelovanja in postopni napredek; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je EU zaradi dejstva, da socialna in ekonomska vprašanja upošteva v okviru svoje trgovinske diplomacije, že pred ostalimi glavnimi svetovnimi akterji na področju trgovine; poudarja, da je sodelovanje naših trgovinskih partnerjev na področju človekovih pravic dolgoročno trdna podlaga za nadaljnji dialog, procese sodelovanja in postopni napredek;

| 7. | poudarja pomen trgovine in tujih naložb kot pomembnih orodij za uresničitev gospodarske rasti, trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja ter varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen trgovine in tujih naložb kot pomembnih orodij za uresničitev gospodarske rasti, trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja ter varstvo človekovih pravic;

| 8. | želi spomniti, da trgovina in tuje naložbe povečajo blaginjo v revnejših državah; želi spomniti, da povezava med večjo blaginjo ter boljšim varstvom človekovih pravic, socialnih pravic in delavskih pravic in odločnim varstvom okolja nikakor ni zanemarljiva; |
| --- | --- |

8.

želi spomniti, da trgovina in tuje naložbe povečajo blaginjo v revnejših državah; želi spomniti, da povezava med večjo blaginjo ter boljšim varstvom človekovih pravic, socialnih pravic in delavskih pravic in odločnim varstvom okolja nikakor ni zanemarljiva;

| 9. | želi spomniti, da je EU zavezana skladnemu spodbujanju in spoštovanju človekovih pravic in demokracije v svojih odnosih s tretjimi državami v vseh svojih politikah, tudi trgovinski, in vseh svojih ustreznih instrumentih zunanjega financiranja; |
| --- | --- |

9.

želi spomniti, da je EU zavezana skladnemu spodbujanju in spoštovanju človekovih pravic in demokracije v svojih odnosih s tretjimi državami v vseh svojih politikah, tudi trgovinski, in vseh svojih ustreznih instrumentih zunanjega financiranja;

| 10. | zato priporoča, naj bo trgovinska strategija EU orodje za spodbujanje demokratičnih vrednot v tretjih državah; zato pozdravlja krepitev trgovinskih sporazumov in programov trgovinskih preferencialov kot vzvodov za spodbujanje človekovih pravic, odpravo prisilnega dela in dela otrok, zagotavljanje prehranske varnosti in pravice do zdravja, trajnostnega razvoja ter visokih standardov na področjih varnosti in okolja, pa tudi zagotavljanje gospodarskih priložnosti za vse; |
| --- | --- |

10.

zato priporoča, naj bo trgovinska strategija EU orodje za spodbujanje demokratičnih vrednot v tretjih državah; zato pozdravlja krepitev trgovinskih sporazumov in programov trgovinskih preferencialov kot vzvodov za spodbujanje človekovih pravic, odpravo prisilnega dela in dela otrok, zagotavljanje prehranske varnosti in pravice do zdravja, trajnostnega razvoja ter visokih standardov na področjih varnosti in okolja, pa tudi zagotavljanje gospodarskih priložnosti za vse;

Človekove pravice ter okoljski in socialni standardi na večstranski ravni

| 11. | poudarja, kako pomembno je za EU vzpostaviti sodelovanje na večstranski ravni, in zato ponavlja svoj poziv Komisiji, naj prevzame vodilno vlogo pri reformi upravljanja STO, zlasti v zvezi z izpolnitvijo naslednjih ciljev:






  (a) | okrepiti učinkovito sodelovanje in redni dialog med STO in ustreznimi agencijami OZN, zlasti Visokim komisarjem za človekove pravice, Konferenco OZN za trgovino in razvoj in Mednarodno organizacijo dela, predvsem tako, da se slednji podeli status opazovalke v STO in vključi v trgovinske spore, povezane s kršitvami mednarodnih konvencij na področju človekovih pravic in dela; meni, da bi morala biti Mednarodna organizacija dela še naprej vključena v dvostranske, večstranske in mnogostranske trgovinske sporazume; |
| --- | --- | --- |

11.

poudarja, kako pomembno je za EU vzpostaviti sodelovanje na večstranski ravni, in zato ponavlja svoj poziv Komisiji, naj prevzame vodilno vlogo pri reformi upravljanja STO, zlasti v zvezi z izpolnitvijo naslednjih ciljev:

(a)

okrepiti učinkovito sodelovanje in redni dialog med STO in ustreznimi agencijami OZN, zlasti Visokim komisarjem za človekove pravice, Konferenco OZN za trgovino in razvoj in Mednarodno organizacijo dela, predvsem tako, da se slednji podeli status opazovalke v STO in vključi v trgovinske spore, povezane s kršitvami mednarodnih konvencij na področju človekovih pravic in dela; meni, da bi morala biti Mednarodna organizacija dela še naprej vključena v dvostranske, večstranske in mnogostranske trgovinske sporazume;

| (b) | opraviti reformo mehanizmov STO za pregled trgovinske politike, da bodo vključevali socialne in okoljske vidike in vidike človekovih pravic na podlagi smernic Mednarodne organizacije dela, smernic OZN za človekove pravice in smernic iz večstranskih okoljskih sporazumov, ter spodbujati trajnostni razvoj, zlasti z vzpostavitvijo odbora za trgovino in dostojno delo v okviru STO ob obstoječem odboru za trgovino in okolje, kot je zahteval v svojih priporočilih iz leta 2010; |
| --- | --- |

(b)

opraviti reformo mehanizmov STO za pregled trgovinske politike, da bodo vključevali socialne in okoljske vidike in vidike človekovih pravic na podlagi smernic Mednarodne organizacije dela, smernic OZN za človekove pravice in smernic iz večstranskih okoljskih sporazumov, ter spodbujati trajnostni razvoj, zlasti z vzpostavitvijo odbora za trgovino in dostojno delo v okviru STO ob obstoječem odboru za trgovino in okolje, kot je zahteval v svojih priporočilih iz leta 2010;

| (c) | oceniti, v kakšnem obsegu je odbor STO za trgovino in okolje izpolnil svoje naloge, določene v ministrskem sklepu STO o trgovini in okolju, sprejetem 15. aprila 1994 v Marakešu, in ugotovitve o tem, kaj je še treba narediti, zlasti v okviru svetovnega dialoga o blažitvi podnebnih sprememb in prilagoditvi STO, kot je izvirno zahteval Parlament; |
| --- | --- |

(c)

oceniti, v kakšnem obsegu je odbor STO za trgovino in okolje izpolnil svoje naloge, določene v ministrskem sklepu STO o trgovini in okolju, sprejetem 15. aprila 1994 v Marakešu, in ugotovitve o tem, kaj je še treba narediti, zlasti v okviru svetovnega dialoga o blažitvi podnebnih sprememb in prilagoditvi STO, kot je izvirno zahteval Parlament;

| (d) | se dejavno udeležiti delovne skupine OZN za proces priprave pogodbe o človekovih pravicah v podjetništvu kot odziv na študijo o obravnavanju obsežnih korporativnih kršitev človekovih pravic s pravnimi sredstvi, ki jo je opravil urad visokega komisarja za človekove pravice; |
| --- | --- |

(d)

se dejavno udeležiti delovne skupine OZN za proces priprave pogodbe o človekovih pravicah v podjetništvu kot odziv na študijo o obravnavanju obsežnih korporativnih kršitev človekovih pravic s pravnimi sredstvi, ki jo je opravil urad visokega komisarja za človekove pravice;

| 12. | poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja nadaljnje reforme STO, da bi opredelila večstranska pravila za trajnostno upravljanje svetovnih dobavnih verig na odgovoren način, ki bi morala zlasti vključevati:






  (a) | učinkovite in izvršljive zahteve za primerno skrbnost in preglednost v dobavni verigi, ki bi izhajale iz vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja nadaljnje reforme STO, da bi opredelila večstranska pravila za trajnostno upravljanje svetovnih dobavnih verig na odgovoren način, ki bi morala zlasti vključevati:

(a)

učinkovite in izvršljive zahteve za primerno skrbnost in preglednost v dobavni verigi, ki bi izhajale iz vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah;

| (b) | zdravstvene in varnostne standarde, ki bi priznavali zlasti pravico delavcev do odborov za varnost; |
| --- | --- |

(b)

zdravstvene in varnostne standarde, ki bi priznavali zlasti pravico delavcev do odborov za varnost;

| (c) | raven socialne zaščite; |
| --- | --- |

(c)

raven socialne zaščite;

| (d) | spoštovanje temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

(d)

spoštovanje temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela;

| 13. | ponovno poziva, naj se zagotovi, da se bo vsak ukrep, ki ga bo sprejela katera od strani v okviru pariškega sporazuma, ali se bo nanašal na načela in zaveze iz členov 3 in 4 konvencije UNFCCC, utemeljen tudi s pravno zanesljivejšim varstvom pravice do reguliranja v trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

13.

ponovno poziva, naj se zagotovi, da se bo vsak ukrep, ki ga bo sprejela katera od strani v okviru pariškega sporazuma, ali se bo nanašal na načela in zaveze iz členov 3 in 4 konvencije UNFCCC, utemeljen tudi s pravno zanesljivejšim varstvom pravice do reguliranja v trgovinskih sporazumih;

| 14. | poziva Komisijo, naj pospeši napredek pri razvoju shem, ki razlikujejo med proizvodi glede na načine predelave in proizvodnje ter merila trajnosti, v okviru trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pospeši napredek pri razvoju shem, ki razlikujejo med proizvodi glede na načine predelave in proizvodnje ter merila trajnosti, v okviru trgovinskih sporazumov;

| 15. | poziva države članice, naj v skladu z zavezo skupine G-20 okrepijo prizadevanja za izpolnitev zaveze o postopni odpravi subvencij za fosilna goriva; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj v skladu z zavezo skupine G-20 okrepijo prizadevanja za izpolnitev zaveze o postopni odpravi subvencij za fosilna goriva;

| 16. | verjame, da bi lahko trgovinska politika bolj prispevala k energetskemu prehodu in da bi morali trgovinski instrumenti EU spodbujati vzpon in razvoj obnovljivih virov energije ter razvoj zelenega blaga in tehnologij v Evropi; je seznanjen s prizadevanji Komisije pri pogajanjih o mnogostranskem sporazumu o zelenih dobrinah (sporazum o okoljskih dobrinah) in poziva, naj ta pogajanja zagotovijo ambiciozen in uravnotežen sporazum; poziva Komisijo, naj v okviru pogajanj o tem sporazumu pripravi kvantitativna in kvalitativna merila za opredelitev zelenih dobrin ter v okviru pogajanj spodbuja verodostojno in pregledno metodologijo; prav tako poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva dejavnike, ki vplivajo na trgovino z zelenimi dobrinami, kot so protidampinške politike v sektorju obnovljivih virov energije, ureditve intelektualne lastnine, strogi programi financiranja in nacionalne okoljevarstvene politike, ki ustvarjajo povpraševanje po tovrstnem blagu; |
| --- | --- |

16.

verjame, da bi lahko trgovinska politika bolj prispevala k energetskemu prehodu in da bi morali trgovinski instrumenti EU spodbujati vzpon in razvoj obnovljivih virov energije ter razvoj zelenega blaga in tehnologij v Evropi; je seznanjen s prizadevanji Komisije pri pogajanjih o mnogostranskem sporazumu o zelenih dobrinah (sporazum o okoljskih dobrinah) in poziva, naj ta pogajanja zagotovijo ambiciozen in uravnotežen sporazum; poziva Komisijo, naj v okviru pogajanj o tem sporazumu pripravi kvantitativna in kvalitativna merila za opredelitev zelenih dobrin ter v okviru pogajanj spodbuja verodostojno in pregledno metodologijo; prav tako poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva dejavnike, ki vplivajo na trgovino z zelenimi dobrinami, kot so protidampinške politike v sektorju obnovljivih virov energije, ureditve intelektualne lastnine, strogi programi financiranja in nacionalne okoljevarstvene politike, ki ustvarjajo povpraševanje po tovrstnem blagu;

Človekove pravice ter okoljski in socialni standardi na dvostranski ravni

| 17. | pozdravlja odločitev Komisije, da bo v skladu s smernicami za analizo ocene učinka na človekove pravice za pobude politike, povezane s trgovino, za vse trgovinske sporazume izvedla predhodno in naknadno oceno učinka na trajnostni razvoj; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj:






  (a) | te smernice uporabi pri pripravi ocen učinka na trajnostni razvoj za vsa trenutna in bodoča pogajanja; |
| --- | --- | --- |

17.

pozdravlja odločitev Komisije, da bo v skladu s smernicami za analizo ocene učinka na človekove pravice za pobude politike, povezane s trgovino, za vse trgovinske sporazume izvedla predhodno in naknadno oceno učinka na trajnostni razvoj; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj:

(a)

te smernice uporabi pri pripravi ocen učinka na trajnostni razvoj za vsa trenutna in bodoča pogajanja;

| (b) | v teh ocenah izrazi tudi vodilna načela, ki jih je pripravil posebni poročevalec OZN o pravici do hrane; |
| --- | --- |

(b)

v teh ocenah izrazi tudi vodilna načela, ki jih je pripravil posebni poročevalec OZN o pravici do hrane;

| (c) | upošteva učinek trgovinskih in naložbenih sporazumov na posebej ranljive, kot so pripadniki manjšin ali geografsko izolirani, revni ali družbeno izključeni; v zvezi s tem opozarja tudi na zavezo Komisije, da bo ocenila učinek prostotrgovinskih sporazumov na najbolj oddaljene regije EU; |
| --- | --- |

(c)

upošteva učinek trgovinskih in naložbenih sporazumov na posebej ranljive, kot so pripadniki manjšin ali geografsko izolirani, revni ali družbeno izključeni; v zvezi s tem opozarja tudi na zavezo Komisije, da bo ocenila učinek prostotrgovinskih sporazumov na najbolj oddaljene regije EU;

| (d) | zagotovi ustrezno vključenost organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v pripravo ocen učinka na trajnostni razvoj ter Parlament v vsaki fazi vključi v ta proces; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi ustrezno vključenost organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v pripravo ocen učinka na trajnostni razvoj ter Parlament v vsaki fazi vključi v ta proces;

| (e) | med pogajanji v celoti upošteva ugotovitve teh ocen; |
| --- | --- |

(e)

med pogajanji v celoti upošteva ugotovitve teh ocen;

| (f) | zagotovi pravočasno objavo teh ocen, da bodo informacije za pogajalska stališča na voljo pred njihovim oblikovanjem, obvesti javnost in omogoči izvoljenim predstavnikom, da ustrezno ocenijo predlagani sporazum; |
| --- | --- |

(f)

zagotovi pravočasno objavo teh ocen, da bodo informacije za pogajalska stališča na voljo pred njihovim oblikovanjem, obvesti javnost in omogoči izvoljenim predstavnikom, da ustrezno ocenijo predlagani sporazum;

| 18. | je seznanjen z ugotovitvami evropske varuhinje človekovih pravic v zvezi s sklepom Komisije o dokončanju sporazuma z Vietnamom pred zaključkom ocene učinka na človekove pravice in poziva Komisijo, naj to oceno opravi čim prej in na podlagi nove metodologije, da bi Parlamentu omogočila sprejeti informirano odločitev; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen z ugotovitvami evropske varuhinje človekovih pravic v zvezi s sklepom Komisije o dokončanju sporazuma z Vietnamom pred zaključkom ocene učinka na človekove pravice in poziva Komisijo, naj to oceno opravi čim prej in na podlagi nove metodologije, da bi Parlamentu omogočila sprejeti informirano odločitev;

| 19. | ponovno izraža svojo podporo pogojenosti s človekovimi pravicami v trgovinskih sporazumih in želi spomniti, kako pomembno je spoštovati in izvajati določbe o človekovih pravicah; pozdravlja prizadevanja Komisije in Sveta, da bi v skladu s skupnim pristopom v vse trgovinske in naložbene sporazume uvedli takšne pravno zavezujoče klavzule o človekovih pravicah, in poziva k objavi skupnega pristopa Sveta; ugotavlja, da klavzule o človekovih pravicah niso bile vključene v vse sporazume EU, in poziva, naj se v potekajočih pogajanjih z drugimi partnerji, zlasti tistih o TTIP, zagotovi vključitev pravno zavezujoče klavzule o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

19.

ponovno izraža svojo podporo pogojenosti s človekovimi pravicami v trgovinskih sporazumih in želi spomniti, kako pomembno je spoštovati in izvajati določbe o človekovih pravicah; pozdravlja prizadevanja Komisije in Sveta, da bi v skladu s skupnim pristopom v vse trgovinske in naložbene sporazume uvedli takšne pravno zavezujoče klavzule o človekovih pravicah, in poziva k objavi skupnega pristopa Sveta; ugotavlja, da klavzule o človekovih pravicah niso bile vključene v vse sporazume EU, in poziva, naj se v potekajočih pogajanjih z drugimi partnerji, zlasti tistih o TTIP, zagotovi vključitev pravno zavezujoče klavzule o človekovih pravicah;

| 20. | vendar meni, da imajo veljavne klavzule omejen učinek na izvajanje obveznosti in zavez na področju človekovih pravic; zato poziva Komisijo in Svet, naj izvedeta naslednje prilagoditve:






  (a) | vključitev trgovinskih zaščitnih določb za ohranitev zmožnosti vsake od strani, da izpolni svoje obveznosti glede človekovih pravic na področjih, na katerih ima glavno odgovornost v primerih dokazanih kršitev določb klavzul o človekovih pravicah; |
| --- | --- | --- |

20.

vendar meni, da imajo veljavne klavzule omejen učinek na izvajanje obveznosti in zavez na področju človekovih pravic; zato poziva Komisijo in Svet, naj izvedeta naslednje prilagoditve:

(a)

vključitev trgovinskih zaščitnih določb za ohranitev zmožnosti vsake od strani, da izpolni svoje obveznosti glede človekovih pravic na področjih, na katerih ima glavno odgovornost v primerih dokazanih kršitev določb klavzul o človekovih pravicah;

| (b) | redno poglobljeno spremljanje izvajanja določb o človekovih pravicah v trgovinskih in pridružitvenih sporazumih, zlasti z objavo rednih skupnih poročil Komisije in ESZD Parlamentu o tem, kako partnerske države spoštujejo človekove pravice, in ustanovitvijo medinstitucionalnega odbora; |
| --- | --- |

(b)

redno poglobljeno spremljanje izvajanja določb o človekovih pravicah v trgovinskih in pridružitvenih sporazumih, zlasti z objavo rednih skupnih poročil Komisije in ESZD Parlamentu o tem, kako partnerske države spoštujejo človekove pravice, in ustanovitvijo medinstitucionalnega odbora;

| (c) | premislita naj o vključitvi odbora za človekove pravice v vse trgovinske sporazume EU, da bi zagotovila resne in sistematične nadaljnje ukrepe glede vprašanj o človekovih pravicah v zvezi s sporazumom; v zvezi s tem želi spomniti, kako pomembno je vključiti javnost v pogajanja, da se zagotovi preglednost; |
| --- | --- |

(c)

premislita naj o vključitvi odbora za človekove pravice v vse trgovinske sporazume EU, da bi zagotovila resne in sistematične nadaljnje ukrepe glede vprašanj o človekovih pravicah v zvezi s sporazumom; v zvezi s tem želi spomniti, kako pomembno je vključiti javnost v pogajanja, da se zagotovi preglednost;

| (d) | zagotovita naj, da bo EU imela sistem domačih pravnih sredstev, ki bo omogočala pritožbe v primerih nespoštovanja trgovinskih sporazumov in klavzul o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(d)

zagotovita naj, da bo EU imela sistem domačih pravnih sredstev, ki bo omogočala pritožbe v primerih nespoštovanja trgovinskih sporazumov in klavzul o človekovih pravicah;

| 21. | želi spomniti na poziv iz svojega priporočila iz leta 2010, da bi moral vsak trgovinski sporazum EU, tako dvostranski kot mnogostranski, vključevati celovita, izvršljiva in ambiciozna poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju; poudarja neskladnosti med poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju v različnih trgovinskih sporazumih EU; zato poziva Komisijo, naj ohrani najvišjo raven skladnosti v vseh trgovinskih pogajanjih in uvede poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju z naslednjimi elementi:






  (a) | zavezo vsake strani o ratifikaciji in učinkovitem izvajanju osmih temeljnih in štirih prednostnih konvencij Mednarodne organizacije dela, pa tudi mednarodnih večstranskih okoljskih sporazumov; |
| --- | --- | --- |

21.

želi spomniti na poziv iz svojega priporočila iz leta 2010, da bi moral vsak trgovinski sporazum EU, tako dvostranski kot mnogostranski, vključevati celovita, izvršljiva in ambiciozna poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju; poudarja neskladnosti med poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju v različnih trgovinskih sporazumih EU; zato poziva Komisijo, naj ohrani najvišjo raven skladnosti v vseh trgovinskih pogajanjih in uvede poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju z naslednjimi elementi:

(a)

zavezo vsake strani o ratifikaciji in učinkovitem izvajanju osmih temeljnih in štirih prednostnih konvencij Mednarodne organizacije dela, pa tudi mednarodnih večstranskih okoljskih sporazumov;

| (b) | splošnim reševanjem sporov, ki bo zajemalo določbe o človekovih pravicah in poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju na enak način kot druge dele sporazuma, kot je bilo zahtevano v priporočilih iz leta 2010 za zagotovitev skladnosti s standardi človekovih pravic ter socialnimi in okoljskimi standardi; |
| --- | --- |

(b)

splošnim reševanjem sporov, ki bo zajemalo določbe o človekovih pravicah in poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju na enak način kot druge dele sporazuma, kot je bilo zahtevano v priporočilih iz leta 2010 za zagotovitev skladnosti s standardi človekovih pravic ter socialnimi in okoljskimi standardi;

| (c) | možnostjo pritožbe in sodnega varstva prek postopka za pritožbe za socialne partnerje in civilno družbo; |
| --- | --- |

(c)

možnostjo pritožbe in sodnega varstva prek postopka za pritožbe za socialne partnerje in civilno družbo;

| (d) | učinkovitimi odvračilnimi ukrepi, tudi v obliki denarnih pravnih sredstev, v primerih resnih, dokazanih kršitev določb poglavja o trajnostnem razvoju iz sporazuma; takšne ukrepe bi bilo mogoče izvesti prek začasne upočasnitve, zmanjšanja ali prekinitve nekaterih trgovinskih ugodnosti, ki se zagotavljajo s sporazumom, v primeru hudih in stalnih kršitev teh standardov kot skrajnega ukrepa, uvedba akcijskih načrtov z našimi partnerji pa bi lahko pripomogla k odpravi neupoštevanja nekaterih zavez, sprejetih v trgovinskih in naložbenih sporazumih; |
| --- | --- |

(d)

učinkovitimi odvračilnimi ukrepi, tudi v obliki denarnih pravnih sredstev, v primerih resnih, dokazanih kršitev določb poglavja o trajnostnem razvoju iz sporazuma; takšne ukrepe bi bilo mogoče izvesti prek začasne upočasnitve, zmanjšanja ali prekinitve nekaterih trgovinskih ugodnosti, ki se zagotavljajo s sporazumom, v primeru hudih in stalnih kršitev teh standardov kot skrajnega ukrepa, uvedba akcijskih načrtov z našimi partnerji pa bi lahko pripomogla k odpravi neupoštevanja nekaterih zavez, sprejetih v trgovinskih in naložbenih sporazumih;

| 22. | ponovno izraža poziv k ustanovitvi forumov ali svetovalnih skupin za trajnostni razvoj v različnih fazah priprave sporazuma, pogajanj o njem in njegovega izvajanja; želi spomniti, da morajo biti notranje svetovalne skupine popolnoma neodvisne in imeti dostop do ustreznih sredstev; je seznanjen s kritikami, ki jih pogosto izražajo nekateri udeleženci notranjih svetovalnih skupin, ki jih je EU ustanovila v okviru veljavnih trgovinskih sporazumov, da njihovi premisleki nimajo praktičnega učinka, in predlaga, naj Komisija izvede naslednje ukrepe:






  (a) | vzpostavi sistem poročanja, ki bo Parlamentu omogočil dostop do dela svetovalnih skupin; |
| --- | --- | --- |

22.

ponovno izraža poziv k ustanovitvi forumov ali svetovalnih skupin za trajnostni razvoj v različnih fazah priprave sporazuma, pogajanj o njem in njegovega izvajanja; želi spomniti, da morajo biti notranje svetovalne skupine popolnoma neodvisne in imeti dostop do ustreznih sredstev; je seznanjen s kritikami, ki jih pogosto izražajo nekateri udeleženci notranjih svetovalnih skupin, ki jih je EU ustanovila v okviru veljavnih trgovinskih sporazumov, da njihovi premisleki nimajo praktičnega učinka, in predlaga, naj Komisija izvede naslednje ukrepe:

(a)

vzpostavi sistem poročanja, ki bo Parlamentu omogočil dostop do dela svetovalnih skupin;

| (b) | se sistematično in konkretno odzove na pomisleke notranjih svetovalnih skupin EU in sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s pobudami organizacij civilne družbe EU in socialnih partnerjev v tem okviru; |
| --- | --- |

(b)

se sistematično in konkretno odzove na pomisleke notranjih svetovalnih skupin EU in sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s pobudami organizacij civilne družbe EU in socialnih partnerjev v tem okviru;

| (c) | naj v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju opredeli osnovne logistične določbe, ki bodo omogočale uspešno izvajanje, saj so se ti vidiki v nekaterih primerih izkazali za resne prepreke, pa tudi ustrezne spremljevalne ukrepe, kot so tehnična pomoč in programi sodelovanja; |
| --- | --- |

(c)

naj v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju opredeli osnovne logistične določbe, ki bodo omogočale uspešno izvajanje, saj so se ti vidiki v nekaterih primerih izkazali za resne prepreke, pa tudi ustrezne spremljevalne ukrepe, kot so tehnična pomoč in programi sodelovanja;

| 23. | poziva k večji preglednosti in odgovornosti za lokalne organizacije pri oblikovanju mednarodnih trgovinskih pravil in nacionalnih trgovinskih politik ob hkratnem zagotavljanju doslednosti v zvezi s spoštovanjem pravic delavcev in človekovih pravic, vključno s pravicami žensk; |
| --- | --- |

23.

poziva k večji preglednosti in odgovornosti za lokalne organizacije pri oblikovanju mednarodnih trgovinskih pravil in nacionalnih trgovinskih politik ob hkratnem zagotavljanju doslednosti v zvezi s spoštovanjem pravic delavcev in človekovih pravic, vključno s pravicami žensk;

| 24. | poziva Komisijo, naj tesneje vključi Parlament v proces spremljanja izvajanja trgovinskih in naložbenih sporazumov z ozirom na upoštevanje standardov človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov, ter poziva Svet, naj se posvetuje s Parlamentom o vseh odločitvah, s katerimi bi posamezni sporazum spremenili ali po potrebi celo začasno prekinili njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj tesneje vključi Parlament v proces spremljanja izvajanja trgovinskih in naložbenih sporazumov z ozirom na upoštevanje standardov človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov, ter poziva Svet, naj se posvetuje s Parlamentom o vseh odločitvah, s katerimi bi posamezni sporazum spremenili ali po potrebi celo začasno prekinili njegovo izvajanje;

Človekove pravice ter okoljski in socialni standardi na enostranski ravni

| 25. | pozdravlja, da je 1. januarja 2014 začela veljati nova shema splošnih tarifnih preferencialov (GSP) (Uredba (EU) št. 978/2012) in da je bilo objavljeno prvo poročilo o spremljanju GSP za obdobje 2014–2015; meni, da mora biti trgovinska politika način za spodbuditev partnerskih držav EU k sprejetju višjih socialnih in okoljskih standardov, in zato poziva Komisijo, naj izvede naslednje popravne ukrepe:






  (a) | naj pojasni, z delegiranimi akti ali s prihodnjo spremembo Uredbe (EU) št. 978/2012, opredelitev pojmov „resne napake pri učinkovitem izvajanju“ mednarodne konvencije ter „resne in sistematične kršitve načel“ iz mednarodne konvencije; |
| --- | --- | --- |

25.

pozdravlja, da je 1. januarja 2014 začela veljati nova shema splošnih tarifnih preferencialov (GSP) (Uredba (EU) št. 978/2012) in da je bilo objavljeno prvo poročilo o spremljanju GSP za obdobje 2014–2015; meni, da mora biti trgovinska politika način za spodbuditev partnerskih držav EU k sprejetju višjih socialnih in okoljskih standardov, in zato poziva Komisijo, naj izvede naslednje popravne ukrepe:

(a)

naj pojasni, z delegiranimi akti ali s prihodnjo spremembo Uredbe (EU) št. 978/2012, opredelitev pojmov „resne napake pri učinkovitem izvajanju“ mednarodne konvencije ter „resne in sistematične kršitve načel“ iz mednarodne konvencije;

| (b) | naj pridobi stališča vseh ustreznih organov za spremljanje, da bi bolje ocenila upoštevanje mednarodnih konvencij iz uredbe o GSP; naj svojo oceno osredotoči zlasti na stališča odbora strokovnjakov Mednarodne organizacije dela glede uporabe konvencij, in sicer v zvezi s podelitvijo in opustitvijo trgovinskih preferencialov v skladu z uredbo o GSP; |
| --- | --- |

(b)

naj pridobi stališča vseh ustreznih organov za spremljanje, da bi bolje ocenila upoštevanje mednarodnih konvencij iz uredbe o GSP; naj svojo oceno osredotoči zlasti na stališča odbora strokovnjakov Mednarodne organizacije dela glede uporabe konvencij, in sicer v zvezi s podelitvijo in opustitvijo trgovinskih preferencialov v skladu z uredbo o GSP;

| (c) | naj v prihodnji spremembi Uredbe (EU) št. 978/2012 okrepi spremljanje zavez, ki so jih sprejele države upravičenke; socialni partnerji in organizacije civilne družbe bi morali dobiti formalno vlogo pri spremljanju GSP in GSP+, zlasti v postopku predložitve pomislekov, naslovljene na Komisijo, in odziva nanje; |
| --- | --- |

(c)

naj v prihodnji spremembi Uredbe (EU) št. 978/2012 okrepi spremljanje zavez, ki so jih sprejele države upravičenke; socialni partnerji in organizacije civilne družbe bi morali dobiti formalno vlogo pri spremljanju GSP in GSP+, zlasti v postopku predložitve pomislekov, naslovljene na Komisijo, in odziva nanje;

| (d) | naj med spremembo v uredbo o GSP vključi družbeno odgovornost gospodarskih družb, kot je bilo zahtevano leta 2010, da bi zagotovila, da bodo nadnacionalne družbe upoštevale nacionalne in mednarodne pravne obveznosti na področjih človekovih pravic, delovnih standardov in okoljskih pravil; |
| --- | --- |

(d)

naj med spremembo v uredbo o GSP vključi družbeno odgovornost gospodarskih družb, kot je bilo zahtevano leta 2010, da bi zagotovila, da bodo nadnacionalne družbe upoštevale nacionalne in mednarodne pravne obveznosti na področjih človekovih pravic, delovnih standardov in okoljskih pravil;

| (e) | naj spremlja in oceni razvoj dogodkov v zvezi z izvajanjem in učinkovitostjo ureditev Vse razen orožja (EBA) in standardnih ureditev GSP ter o tem poroča Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(e)

naj spremlja in oceni razvoj dogodkov v zvezi z izvajanjem in učinkovitostjo ureditev Vse razen orožja (EBA) in standardnih ureditev GSP ter o tem poroča Evropskemu parlamentu;

| 26. | podpira zavezo Komisije, da si bo prizadevala za odpravo dela otrok; pozdravlja sprejetje delovnega dokumenta služb Komisije in ponavlja svoj poziv iz leta 2010 k uravnoteženemu in realističnemu predlogu zakonodaje, vključno z ukrepi, kot so označevanje proizvodov, proizvedenih brez dela otrok, podelitev trgovinskih preferencialov državam, ki izpolnjujejo določene delovne standarde, in horizontalna prepoved uvoza za proizvode, proizvedene z delom otrok; poudarja, kako pomembno je vključiti cilj boja proti prisilnemu delu in delu otrok v poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju trgovinskih sporazumov EU, tako kot je v ostalih šestih temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, poudarja pa tudi pomen sodelovanja EU v mednarodnih razpravah na ravneh STO, OECD in Mednarodne organizacije dela za razširitev njene večstranske razsežnosti; |
| --- | --- |

26.

podpira zavezo Komisije, da si bo prizadevala za odpravo dela otrok; pozdravlja sprejetje delovnega dokumenta služb Komisije in ponavlja svoj poziv iz leta 2010 k uravnoteženemu in realističnemu predlogu zakonodaje, vključno z ukrepi, kot so označevanje proizvodov, proizvedenih brez dela otrok, podelitev trgovinskih preferencialov državam, ki izpolnjujejo določene delovne standarde, in horizontalna prepoved uvoza za proizvode, proizvedene z delom otrok; poudarja, kako pomembno je vključiti cilj boja proti prisilnemu delu in delu otrok v poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju trgovinskih sporazumov EU, tako kot je v ostalih šestih temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, poudarja pa tudi pomen sodelovanja EU v mednarodnih razpravah na ravneh STO, OECD in Mednarodne organizacije dela za razširitev njene večstranske razsežnosti;

| 27. | nasprotuje vsem neposrednim ali posrednim določbam, ki vplivajo na trgovino z energetskimi storitvami in bi omogočile tehnološko nevtralnost subvencij; poziva Komisijo in države članice, naj resno upoštevajo dejstvo, da vedno večje emisije CO2 iz mednarodne trgovine škodijo evropski podnebni strategiji, in poudarja, da lahko prehod na lokalno proizvodnjo in potrošnjo prispeva k izpolnitvi ciljev iz pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

27.

nasprotuje vsem neposrednim ali posrednim določbam, ki vplivajo na trgovino z energetskimi storitvami in bi omogočile tehnološko nevtralnost subvencij; poziva Komisijo in države članice, naj resno upoštevajo dejstvo, da vedno večje emisije CO2 iz mednarodne trgovine škodijo evropski podnebni strategiji, in poudarja, da lahko prehod na lokalno proizvodnjo in potrošnjo prispeva k izpolnitvi ciljev iz pariškega sporazuma;

| 28. | želi spomniti na neločljivo povezavo med podnebnimi spremembami in krčenjem gozdov, ki ga povzroča netrajnostno in nezakonito pridobivanje surovin; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito izvajanje in izvrševanje FLEGT in uredbe EUTR, vključno z obveznostjo zakonitosti v dobavnih verigah lesa; |
| --- | --- |

28.

želi spomniti na neločljivo povezavo med podnebnimi spremembami in krčenjem gozdov, ki ga povzroča netrajnostno in nezakonito pridobivanje surovin; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito izvajanje in izvrševanje FLEGT in uredbe EUTR, vključno z obveznostjo zakonitosti v dobavnih verigah lesa;

| 29. | pozdravlja odločitev Komisije, da bo začela študijo izvedljivosti evropskega akcijskega načrta za boj proti krčenju gozdov in njihovemu propadanju; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja odločitev Komisije, da bo začela študijo izvedljivosti evropskega akcijskega načrta za boj proti krčenju gozdov in njihovemu propadanju;

Družbena odgovornost gospodarskih družb

| 30. | želi spomniti na poziv Parlamenta iz leta 2010, naj se v vse trgovinske sporazume EU vključijo družbena odgovornost gospodarskih družb in določbe za večje izvajanje, zlasti možnost, da bo lahko Komisija izvedla preiskave domnevnih kršitev zavez glede družbene odgovornosti gospodarskih družb, in vzpostavitev kontaktnih točk EU, ki bodo temeljile na kontaktnih točkah OECD in jih okrepile; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za zagotovitev, da bodo podjetja v celotnih dobavnih verigah upoštevala in v celoti spoštovala temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela in mednarodno priznane standarde družbene odgovornosti gospodarskih družb, zlasti nedavno posodobljene smernice OECD za večnacionalna podjetja, deset načel globalnega dogovora Združenih narodov, usmerjevalni standard ISO 26000 o družbeni odgovornosti, tristransko deklaracijo Mednarodne organizacije dela o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko ter vodilna načela Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, zlasti v tekstilni in ekstraktivni industriji, v katerih je tveganje kršitev človekovih pravic in socialnih standardov večje; opozarja na trajnostni sporazum, ki ga je Komisija po tragediji leta 2013 v zgradbi Rana Plaza sprejela z Bangladešem, Mednarodno organizacijo dela in Združenimi državami; poudarja pomen nadaljnjih prizadevanj za izpolnitev trajnostnih ciljev sporazuma, da bi tako izboljšali pravice delavcev, pa tudi, da je potrebno odgovornejše upravljanje dobavnih verig na mednarodni ravni; poziva Komisijo, naj si prizadeva za podobne programe in ukrepe z drugimi trgovinskimi partnerji EU; |
| --- | --- |

30.

želi spomniti na poziv Parlamenta iz leta 2010, naj se v vse trgovinske sporazume EU vključijo družbena odgovornost gospodarskih družb in določbe za večje izvajanje, zlasti možnost, da bo lahko Komisija izvedla preiskave domnevnih kršitev zavez glede družbene odgovornosti gospodarskih družb, in vzpostavitev kontaktnih točk EU, ki bodo temeljile na kontaktnih točkah OECD in jih okrepile; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za zagotovitev, da bodo podjetja v celotnih dobavnih verigah upoštevala in v celoti spoštovala temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela in mednarodno priznane standarde družbene odgovornosti gospodarskih družb, zlasti nedavno posodobljene smernice OECD za večnacionalna podjetja, deset načel globalnega dogovora Združenih narodov, usmerjevalni standard ISO 26000 o družbeni odgovornosti, tristransko deklaracijo Mednarodne organizacije dela o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko ter vodilna načela Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, zlasti v tekstilni in ekstraktivni industriji, v katerih je tveganje kršitev človekovih pravic in socialnih standardov večje; opozarja na trajnostni sporazum, ki ga je Komisija po tragediji leta 2013 v zgradbi Rana Plaza sprejela z Bangladešem, Mednarodno organizacijo dela in Združenimi državami; poudarja pomen nadaljnjih prizadevanj za izpolnitev trajnostnih ciljev sporazuma, da bi tako izboljšali pravice delavcev, pa tudi, da je potrebno odgovornejše upravljanje dobavnih verig na mednarodni ravni; poziva Komisijo, naj si prizadeva za podobne programe in ukrepe z drugimi trgovinskimi partnerji EU;

| 31. | meni, da je bistveno nadaljevati prizadevanja za upoštevanje deklaracije OECD o mednarodnih investicijah in večnacionalnih družbah, da bi zagotovili, da bodo smernice izrecno navedene v vseh novih sporazumih med EU in tretjimi državami, in se premaknili s pasivnega k aktivnemu pristopu pri njihovem izvajanju; poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost pri dostopu do informacij o ravnanju podjetij ter uvede učinkovit in izvršljiv sistem poročanja, prek katerega se bodo zagotavljale informacije o vrednostnih verigah proizvodov; želi spomniti na svoje stališče iz leta 2010, da bi bilo treba od gospodarskih družb zahtevati, da objavijo svoje bilance stanja na področju družbene odgovornosti, od vseh podjetij pa bi bilo treba zahtevati potrebno skrbnost; poziva Komisijo, naj posodobi svojo strategijo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, da bi uvedla strožje zahteve za poročanje in skladnost ter zagotovila učinkovitejše izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter poziva države članice, naj podprejo spodbujanje družbene odgovornosti gospodarskih družb v trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

31.

meni, da je bistveno nadaljevati prizadevanja za upoštevanje deklaracije OECD o mednarodnih investicijah in večnacionalnih družbah, da bi zagotovili, da bodo smernice izrecno navedene v vseh novih sporazumih med EU in tretjimi državami, in se premaknili s pasivnega k aktivnemu pristopu pri njihovem izvajanju; poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost pri dostopu do informacij o ravnanju podjetij ter uvede učinkovit in izvršljiv sistem poročanja, prek katerega se bodo zagotavljale informacije o vrednostnih verigah proizvodov; želi spomniti na svoje stališče iz leta 2010, da bi bilo treba od gospodarskih družb zahtevati, da objavijo svoje bilance stanja na področju družbene odgovornosti, od vseh podjetij pa bi bilo treba zahtevati potrebno skrbnost; poziva Komisijo, naj posodobi svojo strategijo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, da bi uvedla strožje zahteve za poročanje in skladnost ter zagotovila učinkovitejše izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter poziva države članice, naj podprejo spodbujanje družbene odgovornosti gospodarskih družb v trgovinskih sporazumih;

| 32. | poziva, naj EU vzpostavi platforme za dialog o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki bodo združile civilno družbo, podjetja, mednarodne organizacije in druge deležnike; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj EU vzpostavi platforme za dialog o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki bodo združile civilno družbo, podjetja, mednarodne organizacije in druge deležnike;

| 33. | poziva Komisijo, naj rezultate projekta, imenovanega Uresničevanje dolgoročne vrednosti podjetij in vlagateljev, ki se izvaja v okviru načel OZN za odgovorne naložbe in svetovnega dogovora OZN, uporabi za svoj Evropski sklad za strateške naložbe in za svoj dialog z vlagatelji pri pogajanju o trgovinskih sporazumih, ter naj s podpiranjem trajnostne trgovine podpre koncept Trajnostne unije kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj rezultate projekta, imenovanega Uresničevanje dolgoročne vrednosti podjetij in vlagateljev, ki se izvaja v okviru načel OZN za odgovorne naložbe in svetovnega dogovora OZN, uporabi za svoj Evropski sklad za strateške naložbe in za svoj dialog z vlagatelji pri pogajanju o trgovinskih sporazumih, ter naj s podpiranjem trajnostne trgovine podpre koncept Trajnostne unije kapitalskih trgov;

| 34. | želi spomniti, da so tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko, agenda Mednarodne organizacije dela za dostojno delo ter elementi dela v smernicah OECD za večnacionalna podjetja temeljna besedila v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s pobudami OECD in OZN ter nedavne in na novo pripravljene mednarodne standarde vključi v zakonodajo EU in na srečanju ministrov G20 za trgovino julija 2016 v Šanghaju spodbuja uravnotežena in celovita priporočila politike, vključno s trdno razsežnostjo trajnostnega razvoja glede svetovnih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

34.

želi spomniti, da so tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko, agenda Mednarodne organizacije dela za dostojno delo ter elementi dela v smernicah OECD za večnacionalna podjetja temeljna besedila v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s pobudami OECD in OZN ter nedavne in na novo pripravljene mednarodne standarde vključi v zakonodajo EU in na srečanju ministrov G20 za trgovino julija 2016 v Šanghaju spodbuja uravnotežena in celovita priporočila politike, vključno s trdno razsežnostjo trajnostnega razvoja glede svetovnih vrednostnih verig;

| 35. | želi spomniti, da je EU glavni svetovni akter na področju nacionalnih akcijskih načrtov za družbeno odgovornost gospodarskih družb; poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja odgovorno poslovanje podjetij EU, ki delujejo v tujini, in pri tem posebno pozornost namenja zagotavljanju strogega izpolnjevanja njihovih zakonskih obveznosti, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje ali katerih koli drugih dvostranskih ali mednarodnih zakonskih obveznosti, ki veljajo za njihovo poslovanje, ter zagotavljanju izpolnjevanja mednarodnih standardov in pravil na področju človekovih pravic, dela in okolja; priporoča tudi, naj Komisija za izpolnitev tega cilja dejavno sodeluje s svojimi partnerskimi državami pri izmenjavi najboljših praks in znanja o načinih in sredstvih za izboljšanje poslovnega okolja in povečanje ozaveščenosti o odgovornem poslovanju; |
| --- | --- |

35.

želi spomniti, da je EU glavni svetovni akter na področju nacionalnih akcijskih načrtov za družbeno odgovornost gospodarskih družb; poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja odgovorno poslovanje podjetij EU, ki delujejo v tujini, in pri tem posebno pozornost namenja zagotavljanju strogega izpolnjevanja njihovih zakonskih obveznosti, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje ali katerih koli drugih dvostranskih ali mednarodnih zakonskih obveznosti, ki veljajo za njihovo poslovanje, ter zagotavljanju izpolnjevanja mednarodnih standardov in pravil na področju človekovih pravic, dela in okolja; priporoča tudi, naj Komisija za izpolnitev tega cilja dejavno sodeluje s svojimi partnerskimi državami pri izmenjavi najboljših praks in znanja o načinih in sredstvih za izboljšanje poslovnega okolja in povečanje ozaveščenosti o odgovornem poslovanju;

| 36. | ugotavlja, da je treba program družbene odgovornosti gospodarskih družb prilagoditi posebnim potrebam regij in držav, da bi prispevali k izboljšanju trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da je treba program družbene odgovornosti gospodarskih družb prilagoditi posebnim potrebam regij in držav, da bi prispevali k izboljšanju trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja;

| 37. | poziva Komisijo, naj sprejme trgovinske in naložbene ukrepe, ki bodo vključevali podelitev oznak, odobritev preferencialnega dostopa do javnih naročil EU in izvedbo podpornih programov za mala in srednja podjetja, ki bodo spodbujali in nagrajevali podjetja, ki bodo uvedla strategije za družbeno odgovornost gospodarskih družb; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj sprejme trgovinske in naložbene ukrepe, ki bodo vključevali podelitev oznak, odobritev preferencialnega dostopa do javnih naročil EU in izvedbo podpornih programov za mala in srednja podjetja, ki bodo spodbujali in nagrajevali podjetja, ki bodo uvedla strategije za družbeno odgovornost gospodarskih družb;

| 38. | toplo pozdravlja, da je bilo v direktivo EU o nefinančnem poročanju vključeno poročanje velikih podjetij o človekovih pravicah; poziva države članice EU, naj direktivo hitro in učinkovito prenesejo; opozarja na okvir za poročanje o vodilnih načelih OZN, referenčno merilo glede človekovih pravic za gospodarske družbe in cilje celovitega poročanja ter poziva vsa podjetja EU, ki kotirajo na borzi, ter njihove deležnike, naj spoštujejo duh direktive v EU in pri trgovanju izven EU; |
| --- | --- |

38.

toplo pozdravlja, da je bilo v direktivo EU o nefinančnem poročanju vključeno poročanje velikih podjetij o človekovih pravicah; poziva države članice EU, naj direktivo hitro in učinkovito prenesejo; opozarja na okvir za poročanje o vodilnih načelih OZN, referenčno merilo glede človekovih pravic za gospodarske družbe in cilje celovitega poročanja ter poziva vsa podjetja EU, ki kotirajo na borzi, ter njihove deležnike, naj spoštujejo duh direktive v EU in pri trgovanju izven EU;

| 39. | poziva EU in države članice, naj dejavno sodelujejo pri delu Sveta OZN za človekove pravice in Programa OZN za okolje (UNEP) za mednarodno pogodbo, po kateri bodo nadnacionalne družbe odgovarjale za zlorabe na področju človekovih pravic ter kršitve okoljevarstvenih standardov; |
| --- | --- |

39.

poziva EU in države članice, naj dejavno sodelujejo pri delu Sveta OZN za človekove pravice in Programa OZN za okolje (UNEP) za mednarodno pogodbo, po kateri bodo nadnacionalne družbe odgovarjale za zlorabe na področju človekovih pravic ter kršitve okoljevarstvenih standardov;

| 40. | poudarja, da je učinkovito izvajanje teh priporočil bistven element pri oceni, ki jo Parlament pripravi glede trgovinskih sporazumov, ki jih s pogajanji doseže Komisija; zahteva podroben in pravočasen odziv Komisije na vsa vprašanja iz te resolucije; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je učinkovito izvajanje teh priporočil bistven element pri oceni, ki jo Parlament pripravi glede trgovinskih sporazumov, ki jih s pogajanji doseže Komisija; zahteva podroben in pravočasen odziv Komisije na vsa vprašanja iz te resolucije;

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/mc10_19dec15_e.htm

(2)  http://unfccc.int/resource/docs/2015/cop21/eng/l09r01.pdf

(3)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/2014-hr-annual-report_en.pdf

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/january/tradoc_154143.pdf

(5)  Resolucijo je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina OZN (A/RES/70/1)

(http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E)

(6)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

(7)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

(8)  http://mneguidelines.oecd.org/text/.

(9)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(10)  http://unctad.org/en/pages/PublicationWebflyer.aspx?publicationid=1437

(11)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0294.

(13)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(14)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(15)  A/HRC/RES/26/9: http://www.ihrb.org/pdf/G1408252.pdf

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/30

---

P8_TA(2016)0299

V prihodnost usmerjena in inovativna strategija za trgovino in naložbe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (2015/2105(INI))

(2018/C 101/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 o stanju izvajanja razvojne agende iz Dohe pred 10. ministrsko konferenco STO (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 o stanju izvajanja razvojne agende iz Dohe pred 10. ministrsko konferenco STO (1),

| — | ob upoštevanju svojih priporočil Komisiji za pogajanja o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter sporazumu o trgovini s storitvami z dne 8. julija 2015 (2) in 3. februarja 2016 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil Komisiji za pogajanja o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter sporazumu o trgovini s storitvami z dne 8. julija 2015 (2) in 3. februarja 2016 (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila leta 2015 sprejeta na vrhu OZN za trajnostni razvoj v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila leta 2015 sprejeta na vrhu OZN za trajnostni razvoj v New Yorku,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2015 o zunanjem vplivu trgovinske in naložbene politike EU na javno-zasebne pobude v državah zunaj EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2015 o zunanjem vplivu trgovinske in naložbene politike EU na javno-zasebne pobude v državah zunaj EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o drugi obletnici zrušitve poslopja Rana Plaza in napredku glede bangladeškega trajnostnega sporazuma (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o drugi obletnici zrušitve poslopja Rana Plaza in napredku glede bangladeškega trajnostnega sporazuma (6),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 2/2014 z naslovom Ali je upravljanje preferencialnih trgovinskih režimov ustrezno?, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 2/2014 z naslovom Ali je upravljanje preferencialnih trgovinskih režimov ustrezno?,

| — | ob upoštevanju smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja in tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja in tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko,

| — | ob upoštevanju Uredbe EU o nezakonito pridobljenem lesu, direktive EU o nefinančnem poročanju, predloga Evropske komisije za uredbo o konfliktnih mineralih, določbe o preglednosti v dobavnih verigah iz zakona Združenega kraljestva o modernem suženjstvu in francoskega zakona o dolžnosti skrbnega ravnanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe EU o nezakonito pridobljenem lesu, direktive EU o nefinančnem poročanju, predloga Evropske komisije za uredbo o konfliktnih mineralih, določbe o preglednosti v dobavnih verigah iz zakona Združenega kraljestva o modernem suženjstvu in francoskega zakona o dolžnosti skrbnega ravnanja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (11),

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ki jih je sprejel Svet za zunanje zadeve na svojem zasedanju 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ki jih je sprejel Svet za zunanje zadeve na svojem zasedanju 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013, njegovih sklepov o trgovini z dne 21. novembra 2014 in sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 27. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013, njegovih sklepov o trgovini z dne 21. novembra 2014 in sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 27. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino glede poročila o preglednosti, odgovornosti in integriteti v institucijah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino glede poročila o preglednosti, odgovornosti in integriteti v institucijah EU,

| — | ob upoštevanju Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 207, 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207, 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 24(2) Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 24(2) Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz,

| — | ob upoštevanju načela usklajenosti politik za razvoj iz PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela usklajenosti politik za razvoj iz PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0220/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0220/2016),

| A. | ker trgovina ni sama sebi namen, temveč je sredstvo za doseganje blaginje in enakopravnosti, spodbuja poslovne priložnosti, trajnostni gospodarski razvoj, družbeni napredek in razumevanje kultur, povečuje zaposlovanje in dviga življenjske standarde brez povečevanja javne porabe; |
| --- | --- |

A.

ker trgovina ni sama sebi namen, temveč je sredstvo za doseganje blaginje in enakopravnosti, spodbuja poslovne priložnosti, trajnostni gospodarski razvoj, družbeni napredek in razumevanje kultur, povečuje zaposlovanje in dviga življenjske standarde brez povečevanja javne porabe;

| B. | ker se je skupna trgovinska politika od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe decembra 2009 korenito spremenila; ker trgovina ne poteka ločeno, ampak je povezana s številnimi drugimi politikami in odvisna od njih; ker morajo pogajanja o trgovinskih in naložbenih sporazumih biti več kot samo zniževanje tarif, saj se kompleksni izzivi danes nahajajo v regulativnih zadevah in usklajevanju mednarodnih standardov; |
| --- | --- |

B.

ker se je skupna trgovinska politika od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe decembra 2009 korenito spremenila; ker trgovina ne poteka ločeno, ampak je povezana s številnimi drugimi politikami in odvisna od njih; ker morajo pogajanja o trgovinskih in naložbenih sporazumih biti več kot samo zniževanje tarif, saj se kompleksni izzivi danes nahajajo v regulativnih zadevah in usklajevanju mednarodnih standardov;

| C. | ker v Evropski uniji ni bilo resne razprave o stroških prostotrgovinskih politik (kot so industrijski popravki: zapiranje industrijskih obratov, izguba delovnih mest v proizvodnem sektorju, selitev celotnih industrijskih panog v tretje države, povečan uvoz) ter skupne analize stroškov in koristi politik proste trgovine; ker pomanjkanje takšne odkrite razprave vodi različne deležnike do tega, da postavijo pod vprašaj logiko in usmeritev trgovinske politike EU ter politik EU na splošno, in ker bi odkrita razprava preprečila ta obžalovanja vreden rezultat; |
| --- | --- |

C.

ker v Evropski uniji ni bilo resne razprave o stroških prostotrgovinskih politik (kot so industrijski popravki: zapiranje industrijskih obratov, izguba delovnih mest v proizvodnem sektorju, selitev celotnih industrijskih panog v tretje države, povečan uvoz) ter skupne analize stroškov in koristi politik proste trgovine; ker pomanjkanje takšne odkrite razprave vodi različne deležnike do tega, da postavijo pod vprašaj logiko in usmeritev trgovinske politike EU ter politik EU na splošno, in ker bi odkrita razprava preprečila ta obžalovanja vreden rezultat;

| D. | ker globalne presežne zmogljivosti v ključnih industrijskih panogah in posledično trgovinsko neravnovesje zmanjšujejo zaupanje, ki ga imajo podjetja EU in industrija, v stabilnost trgovinske politike EU; |
| --- | --- |

D.

ker globalne presežne zmogljivosti v ključnih industrijskih panogah in posledično trgovinsko neravnovesje zmanjšujejo zaupanje, ki ga imajo podjetja EU in industrija, v stabilnost trgovinske politike EU;

| E. | ker je v času nizke gospodarske rasti prispevek zunanje trgovine k okrevanju evropskega gospodarstva bistvenega pomena za zagotavljanje dejanskih in merljivih rezultatov ter prispevanje k dostojnim delovnim mestom, trajnostni gospodarski rasti in enakosti v Evropi ter zunaj nje; |
| --- | --- |

E.

ker je v času nizke gospodarske rasti prispevek zunanje trgovine k okrevanju evropskega gospodarstva bistvenega pomena za zagotavljanje dejanskih in merljivih rezultatov ter prispevanje k dostojnim delovnim mestom, trajnostni gospodarski rasti in enakosti v Evropi ter zunaj nje;

| F. | ker se mora trgovinska politika nove generacije odzvati na pomisleke ljudi glede preglednosti in udeležbe, socialnega varstva in delovnih mest, pričakovanj podjetij glede globalnega in povezanega gospodarstva, boja proti revščini in potrebe po zagotavljanju bolj pravične porazdelitve prihodkov iz trgovine ter obravnavanja novih vprašanj, kot so digitalna trgovina ter ključna vloga malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

F.

ker se mora trgovinska politika nove generacije odzvati na pomisleke ljudi glede preglednosti in udeležbe, socialnega varstva in delovnih mest, pričakovanj podjetij glede globalnega in povezanega gospodarstva, boja proti revščini in potrebe po zagotavljanju bolj pravične porazdelitve prihodkov iz trgovine ter obravnavanja novih vprašanj, kot so digitalna trgovina ter ključna vloga malih in srednjih podjetij;

| G. | ker je zaradi potekajočih trgovinskih pogajanj javnost postala pozorna na trgovinsko politiko EU, pri čemer se vse več državljanov zanima za trgovinsko politiko in je zaskrbljenih, da bi lahko skupna trgovinska politika ogrozila evropsko in nacionalno ureditev ter standarde; |
| --- | --- |

G.

ker je zaradi potekajočih trgovinskih pogajanj javnost postala pozorna na trgovinsko politiko EU, pri čemer se vse več državljanov zanima za trgovinsko politiko in je zaskrbljenih, da bi lahko skupna trgovinska politika ogrozila evropsko in nacionalno ureditev ter standarde;

| H. | ker je Komisija podala jasno zavezo, da noben trgovinski sporazum ne bo zniževal ravni regulativne zaščite, da se sme raven zaščite spremeniti samo na boljše in da bo pravica do zakonodajnega urejanja vedno zaščitena; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija podala jasno zavezo, da noben trgovinski sporazum ne bo zniževal ravni regulativne zaščite, da se sme raven zaščite spremeniti samo na boljše in da bo pravica do zakonodajnega urejanja vedno zaščitena;

| I. | ker bi moralo regulativno sodelovanje v trgovinskih sporazumih zagotoviti najvišjo raven varovanja zdravja in varnosti v skladu s previdnostnim načelom iz člena 191 PDEU; |
| --- | --- |

I.

ker bi moralo regulativno sodelovanje v trgovinskih sporazumih zagotoviti najvišjo raven varovanja zdravja in varnosti v skladu s previdnostnim načelom iz člena 191 PDEU;

| J. | ker so državljani EU, podjetja ter mala in srednja podjetja izrazili dvome o tem, ali velika industrijska združenja resnično zastopajo interese državljanov EU, podjetij EU in na splošno Evropske unije; |
| --- | --- |

J.

ker so državljani EU, podjetja ter mala in srednja podjetja izrazili dvome o tem, ali velika industrijska združenja resnično zastopajo interese državljanov EU, podjetij EU in na splošno Evropske unije;

| K. | ker preglednost zahteva, da institucije EU preverijo, ali stališča, ki so jih predložile industrije EU, dejansko odražajo mnenja industrije EU; |
| --- | --- |

K.

ker preglednost zahteva, da institucije EU preverijo, ali stališča, ki so jih predložile industrije EU, dejansko odražajo mnenja industrije EU;

| L. | ker je treba okrepiti trgovinsko in naložbeno politiko EU ne le z zagotavljanjem koristnih rezultatov na področju zaposlovanja ter ustvarjanja blaginje za državljane in podjetja, temveč tudi s krepitvijo okoljskih in socialnih pravic, z zagotavljanjem najvišje ravni preglednosti, sodelovanja in odgovornosti, z vodenjem stalnega dialoga s podjetji, potrošniki, socialnimi partnerji, vsemi ustreznimi deležniki ter lokalnimi in regionalnimi organi, pa tudi z določanjem jasnih smernic pri pogajanjih; |
| --- | --- |

L.

ker je treba okrepiti trgovinsko in naložbeno politiko EU ne le z zagotavljanjem koristnih rezultatov na področju zaposlovanja ter ustvarjanja blaginje za državljane in podjetja, temveč tudi s krepitvijo okoljskih in socialnih pravic, z zagotavljanjem najvišje ravni preglednosti, sodelovanja in odgovornosti, z vodenjem stalnega dialoga s podjetji, potrošniki, socialnimi partnerji, vsemi ustreznimi deležniki ter lokalnimi in regionalnimi organi, pa tudi z določanjem jasnih smernic pri pogajanjih;

| M. | ker pravila o poreklu določajo dejanski obseg liberalizacije trgovine, saj določajo, kateremu blagu dejansko koristijo sporazumi o prosti trgovini, pri javnih razprav o trgovinski politiki pa pogosto manjkajo in do sedaj niso bili predmet analize Parlamenta; |
| --- | --- |

M.

ker pravila o poreklu določajo dejanski obseg liberalizacije trgovine, saj določajo, kateremu blagu dejansko koristijo sporazumi o prosti trgovini, pri javnih razprav o trgovinski politiki pa pogosto manjkajo in do sedaj niso bili predmet analize Parlamenta;

| N. | ker mora Evropska unija pri svoji trgovinski politiki in trgovinskih pogajanjih upoštevati občutljivost nekaterih sektorjev v zvezi z odpiranjem trga, zlasti v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

N.

ker mora Evropska unija pri svoji trgovinski politiki in trgovinskih pogajanjih upoštevati občutljivost nekaterih sektorjev v zvezi z odpiranjem trga, zlasti v kmetijskem sektorju;

| O. | ker naj bi do leta 2050 delež EU-28 v svetovnem BDP znašal le še 15 % v primerjavi s 23,7 % leta 2013, in ker se od leta 2015 90 % svetovne gospodarske rasti ustvarja zunaj EU, saj se raven rasti gospodarstev v vzponu znatno zmanjšuje; |
| --- | --- |

O.

ker naj bi do leta 2050 delež EU-28 v svetovnem BDP znašal le še 15 % v primerjavi s 23,7 % leta 2013, in ker se od leta 2015 90 % svetovne gospodarske rasti ustvarja zunaj EU, saj se raven rasti gospodarstev v vzponu znatno zmanjšuje;

| P. | ker je EU zdaj največja trgovinska sila na svetu, ki nadzoruje tretjino svetovne trgovine, ta delež pa naj bi se do leta 2020 znižal na približno 26 %; |
| --- | --- |

P.

ker je EU zdaj največja trgovinska sila na svetu, ki nadzoruje tretjino svetovne trgovine, ta delež pa naj bi se do leta 2020 znižal na približno 26 %;

| Q. | ker bodo tudi druge spremenljivke, kot so demografske spremembe, negativno vplivale na položaj EU na svetovnem trgovinskem prizorišču; ker naj bi se delež EU v svetovnem prebivalstvu znižal s 7,1 % leta 2013 na 5,3 % leta 2060; |
| --- | --- |

Q.

ker bodo tudi druge spremenljivke, kot so demografske spremembe, negativno vplivale na položaj EU na svetovnem trgovinskem prizorišču; ker naj bi se delež EU v svetovnem prebivalstvu znižal s 7,1 % leta 2013 na 5,3 % leta 2060;

| R. | ker bi morali pri prihodnjih trgovinskih sporazumih in pogajanjih upoštevati stališča in biti skladni s stališči iz resolucij Parlamenta o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP) ter o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA); |
| --- | --- |

R.

ker bi morali pri prihodnjih trgovinskih sporazumih in pogajanjih upoštevati stališča in biti skladni s stališči iz resolucij Parlamenta o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP) ter o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA);

| S. | ker se središče ustvarjanja blaginje očitno premika proti vzhodu, in sicer proti azijsko-pacifiški regiji s Kitajsko, ki je že pred Japonsko in bo najbrž prehitela tudi Združene države Amerike ter leta 2025 postala največje gospodarstvo sveta; ker to kaže, da gospodarstva v vzponu in države v razvoju zmanjšujejo zaostanek s skupino industrializiranih držav in dosegajo stopnjo razvitih gospodarstev; |
| --- | --- |

S.

ker se središče ustvarjanja blaginje očitno premika proti vzhodu, in sicer proti azijsko-pacifiški regiji s Kitajsko, ki je že pred Japonsko in bo najbrž prehitela tudi Združene države Amerike ter leta 2025 postala največje gospodarstvo sveta; ker to kaže, da gospodarstva v vzponu in države v razvoju zmanjšujejo zaostanek s skupino industrializiranih držav in dosegajo stopnjo razvitih gospodarstev;

| T. | ker naj bi po ocenah čezmejni pretok kapitala, blaga, storitev in podatkov v letu 2014 prispeval dodatnih 7,8 bilijonov USD k svetovnemu gospodarstvu, pri čemer sama dodana vrednost pretoka podatkov predstavlja 2,8 bilijonov USD, od tega pa je bilo več kot 2,7 bilijonov USD namenjenih za blagovno menjavo; |
| --- | --- |

T.

ker naj bi po ocenah čezmejni pretok kapitala, blaga, storitev in podatkov v letu 2014 prispeval dodatnih 7,8 bilijonov USD k svetovnemu gospodarstvu, pri čemer sama dodana vrednost pretoka podatkov predstavlja 2,8 bilijonov USD, od tega pa je bilo več kot 2,7 bilijonov USD namenjenih za blagovno menjavo;

Hitrejše prilagajanje na hitro spreminjajoče se svetovne trgovinske trende

| 1. | pozdravlja novo strategijo Komisije „Trgovina za vse – za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“, zlasti novi poudarek na elemente, kot so odgovorno upravljanje dobavnih verig, svetovni digitalni trg, trgovine z digitalnim blagom in storitvami, pravične in etične trgovine ter socialni stroški liberalizacije trgovine; je trdno prepričan, da bi se morali v bodočih trgovinskih politikah osredotočiti na boj proti vsem oblikam protekcionizma, vključno z zmanjšanjem nepotrebnih netarifnih ovir za trgovino, in zagotoviti dostop do novih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja; opozarja, da je treba liberalizacijo trgovine pravilno izvesti, da se zagotovi trajnostni razvoj; obžaluje zamudo Komisije pri predstavitvi nove strategije, saj je Parlament zahteval, da se revidirana srednjeročna in dolgoročna trgovinska strategija predstavi do poletja 2012; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja novo strategijo Komisije „Trgovina za vse – za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“, zlasti novi poudarek na elemente, kot so odgovorno upravljanje dobavnih verig, svetovni digitalni trg, trgovine z digitalnim blagom in storitvami, pravične in etične trgovine ter socialni stroški liberalizacije trgovine; je trdno prepričan, da bi se morali v bodočih trgovinskih politikah osredotočiti na boj proti vsem oblikam protekcionizma, vključno z zmanjšanjem nepotrebnih netarifnih ovir za trgovino, in zagotoviti dostop do novih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja; opozarja, da je treba liberalizacijo trgovine pravilno izvesti, da se zagotovi trajnostni razvoj; obžaluje zamudo Komisije pri predstavitvi nove strategije, saj je Parlament zahteval, da se revidirana srednjeročna in dolgoročna trgovinska strategija predstavi do poletja 2012;

| 2. | je trdno prepričan, da je proizvodni sektor EU ključnega pomena za ponovno industrializacijo Evrope, čeprav storitve predstavljajo več kot 70 % BDP v EU in zagotavljajo 90 % delovnih mest, in da bi se morala strategija zato bolj osredotočiti na vlogo proizvodnega sektorja v skupni trgovinski politiki; poziva Komisijo, naj sodeluje s trgovinskimi partnerji in tako zagotovi, da bodo njihovi trgi bolj odprti za podjetja EU, zlasti na področju prometa, telekomunikacij in javnega naročanja, medtem ko imajo tuja podjetja še vedno koristi od večjega dostopa do notranjega trga EU; |
| --- | --- |

2.

je trdno prepričan, da je proizvodni sektor EU ključnega pomena za ponovno industrializacijo Evrope, čeprav storitve predstavljajo več kot 70 % BDP v EU in zagotavljajo 90 % delovnih mest, in da bi se morala strategija zato bolj osredotočiti na vlogo proizvodnega sektorja v skupni trgovinski politiki; poziva Komisijo, naj sodeluje s trgovinskimi partnerji in tako zagotovi, da bodo njihovi trgi bolj odprti za podjetja EU, zlasti na področju prometa, telekomunikacij in javnega naročanja, medtem ko imajo tuja podjetja še vedno koristi od večjega dostopa do notranjega trga EU;

| 3. | priznava, da ima trgovinska politika EU izreden geopolitični in gospodarski pomen za Evropo pri oblikovanju globalizacije, krepitvi mednarodnih standardov in povečanju dostopa do tujih trgov; ugotavlja, da bodo mednarodna pravila določili drugi, če ne ukrepamo takoj; poudarja, da ima EU status največjega gospodarstva na svetu, zato je trajnostna in odgovorna trgovina njeno najmočnejše politično orodje za podpiranje evropskih interesov, naložb in podjetij ter spodbujanje evropskih vrednot po svetu ob hkratnem pospeševanju gospodarske rasti in naložb ter ustvarjanju delovnih mest doma; podpira cilj Komisije za okrepitev sinergij med trgovinskimi politikami in politikami notranjega trga ter priporoča, naj te politike prednost namenijo ukrepom za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

3.

priznava, da ima trgovinska politika EU izreden geopolitični in gospodarski pomen za Evropo pri oblikovanju globalizacije, krepitvi mednarodnih standardov in povečanju dostopa do tujih trgov; ugotavlja, da bodo mednarodna pravila določili drugi, če ne ukrepamo takoj; poudarja, da ima EU status največjega gospodarstva na svetu, zato je trajnostna in odgovorna trgovina njeno najmočnejše politično orodje za podpiranje evropskih interesov, naložb in podjetij ter spodbujanje evropskih vrednot po svetu ob hkratnem pospeševanju gospodarske rasti in naložb ter ustvarjanju delovnih mest doma; podpira cilj Komisije za okrepitev sinergij med trgovinskimi politikami in politikami notranjega trga ter priporoča, naj te politike prednost namenijo ukrepom za ustvarjanje delovnih mest;

| 4. | pozdravlja zavezo Komisije, da tudi v okviru digitalne revolucije noben trgovinski sporazum ne bo zniževal dosežkov evropskih standardov varstva potrošnikov; poudarja, da bo Parlament še naprej skrbno preverjal, ali potekajoča pogajanja upoštevajo to zavezo; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja zavezo Komisije, da tudi v okviru digitalne revolucije noben trgovinski sporazum ne bo zniževal dosežkov evropskih standardov varstva potrošnikov; poudarja, da bo Parlament še naprej skrbno preverjal, ali potekajoča pogajanja upoštevajo to zavezo;

| 5. | poudarja povezavo med enotnim trgom in trgovinsko politiko EU, ki bi morala biti popolnoma skladna drug z drugim ter s širšimi politikami in vrednotami Unije; meni, da je odprta, odgovorna in prosta svetovna trgovina, ki temelji na učinkovitih, preglednih in strogih svetovnih pravilih, bistvena za to, da bo enotni trg izpolnil svoj polni potencial, tako da bo deloval, rastel in vzajemno koristil državljanom, potrošnikom in podjetjem, zlasti malim in srednjim; želi spomniti, da odpiranje trgovine vodi k večji produktivnosti, spodbuja večjo zunanjo konkurenčnost in že podpira skoraj eno od sedmih delovnih mest na enotnem trgu ter prinaša pomembne koristi za potrošnike; |
| --- | --- |

5.

poudarja povezavo med enotnim trgom in trgovinsko politiko EU, ki bi morala biti popolnoma skladna drug z drugim ter s širšimi politikami in vrednotami Unije; meni, da je odprta, odgovorna in prosta svetovna trgovina, ki temelji na učinkovitih, preglednih in strogih svetovnih pravilih, bistvena za to, da bo enotni trg izpolnil svoj polni potencial, tako da bo deloval, rastel in vzajemno koristil državljanom, potrošnikom in podjetjem, zlasti malim in srednjim; želi spomniti, da odpiranje trgovine vodi k večji produktivnosti, spodbuja večjo zunanjo konkurenčnost in že podpira skoraj eno od sedmih delovnih mest na enotnem trgu ter prinaša pomembne koristi za potrošnike;

| 6. | poziva Komisijo, naj redno posodablja svojo trgovinsko in naložbeno strategijo ter Parlamentu vsaki dve leti, začenši leta 2017, javno predstavi podrobno poročilo o izvajanju, da bi zagotovili izpolnjevanje njenih zavez; poziva Komisijo, naj v ta poročila vključi napredek pri potekajočih trgovinskih pogajanjih in izvajanje sedanjih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj redno posodablja svojo trgovinsko in naložbeno strategijo ter Parlamentu vsaki dve leti, začenši leta 2017, javno predstavi podrobno poročilo o izvajanju, da bi zagotovili izpolnjevanje njenih zavez; poziva Komisijo, naj v ta poročila vključi napredek pri potekajočih trgovinskih pogajanjih in izvajanje sedanjih trgovinskih sporazumov;

| 7. | poziva Komisijo, naj pospeši svoje postopke, da bi se izpogajani trgovinski sporazumi lahko predložili Parlamentu v krajšem času, s čimer bi se omogočilo, da se začasno uporabljajo ali da začnejo veljati hitreje; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pospeši svoje postopke, da bi se izpogajani trgovinski sporazumi lahko predložili Parlamentu v krajšem času, s čimer bi se omogočilo, da se začasno uporabljajo ali da začnejo veljati hitreje;

Pregledna trgovinska politika in večje upoštevanje državljanov

| 8. | pozdravlja prizadevanje Komisije za večjo preglednost in odprtost v vseh fazah trgovinskih pogajanj in podpira pobudo Komisije o preglednosti TTIP; priznava, da je Komisija po več zahtevah Parlamenta povečala preglednost pogajanj, tako da je vsem poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov omogočila dostop do tajnih pogajalskih dokumentov ter deležnikom zagotovila več informacij; opozarja, da se je z večjim dostopom poslancev do tajnih informacij v okviru pogajanj o TTIP okrepil parlamentarni nadzor, kar je Parlamentu omogočilo, da še bolje izvaja svojo odgovornost na področju skupne trgovinske politike; zato poziva k razširitvi pobude Komisije za preglednost, da bi se pri vseh sedanjih in prihodnjih trgovinskih pogajanjih zagotovila popolna preglednost in možnost za javni nadzor, ter da bi se posvetovali s partnerskimi državami z namenom spodbujanja najvišjih standardov preglednosti in zagotovili, da bo to vzajemni proces, v katerem pogajalsko stališče EU ne bo ogroženo, in da bo dosežen sporazum o želeni ravni preglednosti pogajanj v predhodnih študijah; poudarja, da lahko smiselna preglednost okrepi svetovno podporo za trgovino, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prizadevanje Komisije za večjo preglednost in odprtost v vseh fazah trgovinskih pogajanj in podpira pobudo Komisije o preglednosti TTIP; priznava, da je Komisija po več zahtevah Parlamenta povečala preglednost pogajanj, tako da je vsem poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov omogočila dostop do tajnih pogajalskih dokumentov ter deležnikom zagotovila več informacij; opozarja, da se je z večjim dostopom poslancev do tajnih informacij v okviru pogajanj o TTIP okrepil parlamentarni nadzor, kar je Parlamentu omogočilo, da še bolje izvaja svojo odgovornost na področju skupne trgovinske politike; zato poziva k razširitvi pobude Komisije za preglednost, da bi se pri vseh sedanjih in prihodnjih trgovinskih pogajanjih zagotovila popolna preglednost in možnost za javni nadzor, ter da bi se posvetovali s partnerskimi državami z namenom spodbujanja najvišjih standardov preglednosti in zagotovili, da bo to vzajemni proces, v katerem pogajalsko stališče EU ne bo ogroženo, in da bo dosežen sporazum o želeni ravni preglednosti pogajanj v predhodnih študijah; poudarja, da lahko smiselna preglednost okrepi svetovno podporo za trgovino, ki temelji na pravilih;

| 9. | poziva Svet, naj nemudoma objavi vse prejšnje in prihodnje pogajalske mandate; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet, naj nemudoma objavi vse prejšnje in prihodnje pogajalske mandate;

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi močno in uravnoteženo udeležbo civilne družbe in socialnih partnerjev, vključno z ustreznimi, javnimi in spletnimi posvetovanji ter komunikacijskimi kampanjami, da se vsebino trgovinske politike EU izboljša in usmeri v zaščito pravic državljanov in tako okrepi njeno legitimnost; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj zagotovi močno in uravnoteženo udeležbo civilne družbe in socialnih partnerjev, vključno z ustreznimi, javnimi in spletnimi posvetovanji ter komunikacijskimi kampanjami, da se vsebino trgovinske politike EU izboljša in usmeri v zaščito pravic državljanov in tako okrepi njeno legitimnost;

| 11. | poudarja, da je treba v okviru potekajoče razprave o obsegu trgovinskih pogajanj pri regulativnem sodelovanju ohraniti glavni namen predpisov, ki je uresničevanje javnega interesa; poudarja, da bi moralo okrepljeno sodelovanje med regulatorji olajšati trgovino in naložbe prek opredelitve nepotrebnih tehničnih ovir za trgovino ter dvojnega ali odvečnega upravnega bremena in formalnosti, ki nesorazmerno vplivajo na MSP, pri čemer pa ne bi bili ogroženi tehnični postopki, povezani s temeljnimi standardi in predpisi, ohranili pa bi se tudi evropski standardi glede zakonodaje na področju zdravja, varnosti, potrošnikov, dela, socialnih zadev in okolja ter kulturne raznolikosti in se v celoti zaščitila previdnostno načelo in regulativna neodvisnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti; opozarja, da morajo ustrezni mehanizmi temeljiti na boljši izmenjavi informacij in večjem sprejemanju mednarodnih tehničnih standardov ter voditi k večji konvergenci, hkrati pa v nobenem primeru ne smejo spodkopavati ali zavlačevati demokratično potrjenih postopkov odločanja posameznih trgovinskih partnerjev; spodbuja uporabo in oblikovanje dodatnih mednarodnih tehničnih standardov na podlagi ocen učinkov ter vsa prizadevanja za zagotavljanje polne predanosti naših trgovinskih partnerjev v mednarodnih organih za standardizacijo; vendar meni, da odsotnost skupnega mednarodnega standarda ne bi smela preprečiti vzajemnega priznavanja enakovrednosti, kjer je to primerno, niti prizadevanja za skupne čezatlantske tehnične standarde; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba v okviru potekajoče razprave o obsegu trgovinskih pogajanj pri regulativnem sodelovanju ohraniti glavni namen predpisov, ki je uresničevanje javnega interesa; poudarja, da bi moralo okrepljeno sodelovanje med regulatorji olajšati trgovino in naložbe prek opredelitve nepotrebnih tehničnih ovir za trgovino ter dvojnega ali odvečnega upravnega bremena in formalnosti, ki nesorazmerno vplivajo na MSP, pri čemer pa ne bi bili ogroženi tehnični postopki, povezani s temeljnimi standardi in predpisi, ohranili pa bi se tudi evropski standardi glede zakonodaje na področju zdravja, varnosti, potrošnikov, dela, socialnih zadev in okolja ter kulturne raznolikosti in se v celoti zaščitila previdnostno načelo in regulativna neodvisnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti; opozarja, da morajo ustrezni mehanizmi temeljiti na boljši izmenjavi informacij in večjem sprejemanju mednarodnih tehničnih standardov ter voditi k večji konvergenci, hkrati pa v nobenem primeru ne smejo spodkopavati ali zavlačevati demokratično potrjenih postopkov odločanja posameznih trgovinskih partnerjev; spodbuja uporabo in oblikovanje dodatnih mednarodnih tehničnih standardov na podlagi ocen učinkov ter vsa prizadevanja za zagotavljanje polne predanosti naših trgovinskih partnerjev v mednarodnih organih za standardizacijo; vendar meni, da odsotnost skupnega mednarodnega standarda ne bi smela preprečiti vzajemnega priznavanja enakovrednosti, kjer je to primerno, niti prizadevanja za skupne čezatlantske tehnične standarde;

| 12. | z namenom zagotovitve preglednosti in ohranitve trgovinskih interesov EU poziva Komisijo, naj pri izvajanju posvetovanj z gospodarskimi sektorji o trgovinskih pobudah zagotovi, da združenja EU dejansko predstavljajo trgovinske interese EU, ki bodo odražali resnične interese nacionalnih gospodarskih sektorjev; poudarja, da bi bilo treba dokumente institucij EU objaviti, če je mogoče, saj je preglednost bistvenega pomena pri pridobivanju podpore javnosti za skupno trgovinsko politiko; poziva Komisijo, naj izvaja priporočila evropske varuhinje človekovih pravic iz julija 2015, zlasti v zvezi z dostopom do dokumentov za vsa pogajanja; |
| --- | --- |

12.

z namenom zagotovitve preglednosti in ohranitve trgovinskih interesov EU poziva Komisijo, naj pri izvajanju posvetovanj z gospodarskimi sektorji o trgovinskih pobudah zagotovi, da združenja EU dejansko predstavljajo trgovinske interese EU, ki bodo odražali resnične interese nacionalnih gospodarskih sektorjev; poudarja, da bi bilo treba dokumente institucij EU objaviti, če je mogoče, saj je preglednost bistvenega pomena pri pridobivanju podpore javnosti za skupno trgovinsko politiko; poziva Komisijo, naj izvaja priporočila evropske varuhinje človekovih pravic iz julija 2015, zlasti v zvezi z dostopom do dokumentov za vsa pogajanja;

Večja skladnost med trgovinskimi cilji EU in drugimi vidiki njene zunanje politike na področju trgovine za razvoj

| 13. | opozarja, da se bo skupna trgovinska politika izvajala v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 PEU in člena 208 PDEU in da bi morala spodbujati vrednote, ki jih podpira EU in ki so opredeljene v členu 2 PEU; opozarja, da je treba zagotoviti usklajenost med zunanjimi in notranjimi politikami z zunanjo razsežnostjo; poudarja, da je EU pravno zavezana k spoštovanju človekovih pravic ter da bi morala spodbujati trajnostni gospodarski, socialni in okoljski razvoj držav, s katerimi trguje; meni, da je EU dolžna storili vse potrebno, da bi predvidela, preprečila in odpravila morebitne negativne posledice njene skupne trgovinske politike, in sicer z rednim izvajanjem predhodnih in naknadnih ocen učinka na človekove pravice in trajnost ter s tem povezanimi pregledi trgovinskih sporazumov, če bi se to izkazalo za potrebno; ponovno poudarja, da bi pravična in ustrezno regulirana trgovina, če je usklajena s cilji trajnostnega razvoja, lahko zmanjšala neenakost in pospešila razvoj; opozarja, da cilji trajnostnega razvoja zajemajo več trgovinskih ciljev na številnih področjih politike – eden najbolj konkretnih je povečanje izvoza iz držav v razvoju, da bi do leta 2020 podvojili delež najmanj razvitih držav v svetovnem izvozu; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da se bo skupna trgovinska politika izvajala v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 PEU in člena 208 PDEU in da bi morala spodbujati vrednote, ki jih podpira EU in ki so opredeljene v členu 2 PEU; opozarja, da je treba zagotoviti usklajenost med zunanjimi in notranjimi politikami z zunanjo razsežnostjo; poudarja, da je EU pravno zavezana k spoštovanju človekovih pravic ter da bi morala spodbujati trajnostni gospodarski, socialni in okoljski razvoj držav, s katerimi trguje; meni, da je EU dolžna storili vse potrebno, da bi predvidela, preprečila in odpravila morebitne negativne posledice njene skupne trgovinske politike, in sicer z rednim izvajanjem predhodnih in naknadnih ocen učinka na človekove pravice in trajnost ter s tem povezanimi pregledi trgovinskih sporazumov, če bi se to izkazalo za potrebno; ponovno poudarja, da bi pravična in ustrezno regulirana trgovina, če je usklajena s cilji trajnostnega razvoja, lahko zmanjšala neenakost in pospešila razvoj; opozarja, da cilji trajnostnega razvoja zajemajo več trgovinskih ciljev na številnih področjih politike – eden najbolj konkretnih je povečanje izvoza iz držav v razvoju, da bi do leta 2020 podvojili delež najmanj razvitih držav v svetovnem izvozu;

| 14. | pozdravlja, da se je število ljudi, ki živijo v absolutni revščini, kakor jo opredeljuje Svetovna banka, od leta 1990 močno zmanjšalo; vseeno ugotavlja, da si je treba bolj prizadevati za spodbujanje zasebnih in javnih naložb v najmanj razvite države za zagotovitev institucionalnih in infrastrukturnih okvirov, ki jim bodo pomagali bolje izkoristiti prednosti trgovine, ter jim pomagati pri diverzifikaciji njihovega gospodarstva in vključevanju v globalne vrednostne verige, kar bi jim omogočilo, da se specializirajo v proizvode z večjo dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja, da se je število ljudi, ki živijo v absolutni revščini, kakor jo opredeljuje Svetovna banka, od leta 1990 močno zmanjšalo; vseeno ugotavlja, da si je treba bolj prizadevati za spodbujanje zasebnih in javnih naložb v najmanj razvite države za zagotovitev institucionalnih in infrastrukturnih okvirov, ki jim bodo pomagali bolje izkoristiti prednosti trgovine, ter jim pomagati pri diverzifikaciji njihovega gospodarstva in vključevanju v globalne vrednostne verige, kar bi jim omogočilo, da se specializirajo v proizvode z večjo dodano vrednostjo;

| 15. | je seznanjen z najavo Komisije, da namerava okrepiti trajnostni razvoj in spodbujati človekove pravice, standarde na področju dela in socialnih zadev ter okoljske trajnosti na svetovni ravni prek svojih trgovinskih in naložbenih sporazumov, vendar poziva k odločnim prizadevanjem za celovito izvajanje in uveljavljanje ustreznih poglavij v praksi; se strinja s stališčem Komisije, da ima EU posebno odgovornost v zvezi z učinki njenih trgovinskih politik na države v razvoju in zlasti na najmanj razvite države; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen z najavo Komisije, da namerava okrepiti trajnostni razvoj in spodbujati človekove pravice, standarde na področju dela in socialnih zadev ter okoljske trajnosti na svetovni ravni prek svojih trgovinskih in naložbenih sporazumov, vendar poziva k odločnim prizadevanjem za celovito izvajanje in uveljavljanje ustreznih poglavij v praksi; se strinja s stališčem Komisije, da ima EU posebno odgovornost v zvezi z učinki njenih trgovinskih politik na države v razvoju in zlasti na najmanj razvite države;

| 16. | meni, da spadajo migracije med glavne izzive EU v 21. stoletju; poudarja, da je zagotavljanje skladnosti politike EU na področju trgovine in naložb bistvenega pomena, da bi se odpravili vzroki migracij; obžaluje, da to ni bilo dovolj poudarjeno v strategiji Trgovina za vse; |
| --- | --- |

16.

meni, da spadajo migracije med glavne izzive EU v 21. stoletju; poudarja, da je zagotavljanje skladnosti politike EU na področju trgovine in naložb bistvenega pomena, da bi se odpravili vzroki migracij; obžaluje, da to ni bilo dovolj poudarjeno v strategiji Trgovina za vse;

| 17. | meni, da bi moral biti cilj poglobljenih in celovitih območij proste trgovine (DCFTA) predvsem konkretno in trajno izboljšati življenjske pogoje navadnih ljudi, zlasti v partnerskih državah v gospodarski krizi; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi moral biti cilj poglobljenih in celovitih območij proste trgovine (DCFTA) predvsem konkretno in trajno izboljšati življenjske pogoje navadnih ljudi, zlasti v partnerskih državah v gospodarski krizi;

| 18. | poudarja, da bi morale biti določbe o standardih na področju človekovih pravic, socialnih zadev in okolja, o zavezah glede pravic delavcev na podlagi temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela in načel družbene odgovornosti podjetij (CSR), vključno z uporabo načel OECD za multinacionalne družbe in načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, zavezujoče in morajo tvoriti velik del trgovinskih sporazumov EU v obliki izvršljivih zavez; poziva Komisijo, naj v vse trgovinske in naložbene sporazume EU vključi poglavja o trajnostnem razvoju; meni, da je za to, da bi te določbe o trajnostnem razvoju postale zavezujoče, potreben „pristop v treh korakih“ – z vladnimi posvetovanji, nacionalnimi svetovalnimi skupinami in skupinami strokovnjakov s sodelovanjem Mednarodne organizacije dela in v skrajnem primeru z uporabo splošne določbe o reševanju sporov iz sporazuma za reševanje sporov z možnostjo finančnih sankcij; poudarja, da delovni in okoljski standardi niso omejeni na poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, ampak se morajo uporabljati na vseh področjih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi morale biti določbe o standardih na področju človekovih pravic, socialnih zadev in okolja, o zavezah glede pravic delavcev na podlagi temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela in načel družbene odgovornosti podjetij (CSR), vključno z uporabo načel OECD za multinacionalne družbe in načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, zavezujoče in morajo tvoriti velik del trgovinskih sporazumov EU v obliki izvršljivih zavez; poziva Komisijo, naj v vse trgovinske in naložbene sporazume EU vključi poglavja o trajnostnem razvoju; meni, da je za to, da bi te določbe o trajnostnem razvoju postale zavezujoče, potreben „pristop v treh korakih“ – z vladnimi posvetovanji, nacionalnimi svetovalnimi skupinami in skupinami strokovnjakov s sodelovanjem Mednarodne organizacije dela in v skrajnem primeru z uporabo splošne določbe o reševanju sporov iz sporazuma za reševanje sporov z možnostjo finančnih sankcij; poudarja, da delovni in okoljski standardi niso omejeni na poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, ampak se morajo uporabljati na vseh področjih trgovinskih sporazumov;

| 19. | poudarja, kako pomembni so učinkoviti zaščitni mehanizmi v trgovinskih sporazumih; hkrati poziva, naj se vključi učinkovit mehanizem uveljavljanja za pravice delavcev in okoljske pravice, za katere se klavzula o človekovih pravicah ne uporablja; poziva Komisijo, naj vzpostavi strukturiran in depolitiziran postopek, v skladu s katerim bi bilo treba na podlagi jasnih meril sprožiti posvetovanja s partnerji o domnevnih kršitvah obveznosti iz poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

19.

poudarja, kako pomembni so učinkoviti zaščitni mehanizmi v trgovinskih sporazumih; hkrati poziva, naj se vključi učinkovit mehanizem uveljavljanja za pravice delavcev in okoljske pravice, za katere se klavzula o človekovih pravicah ne uporablja; poziva Komisijo, naj vzpostavi strukturiran in depolitiziran postopek, v skladu s katerim bi bilo treba na podlagi jasnih meril sprožiti posvetovanja s partnerji o domnevnih kršitvah obveznosti iz poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju;

| 20. | izpostavlja vključevanje civilne družbe v sporazume o prosti trgovini in možnost uporabe naprednejših medijev, da bi olajšali udeležbo civilne družbe; |
| --- | --- |

20.

izpostavlja vključevanje civilne družbe v sporazume o prosti trgovini in možnost uporabe naprednejših medijev, da bi olajšali udeležbo civilne družbe;

| 21. | ponovno poudarja pomen spoštovanja evropskih in mednarodnih pravil o trgovini z orožjem, zlasti pogodbe Združenih narodov o trgovini z orožjem in kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja; poudarja, da je trgovinska politika EU instrument ekonomske diplomacije, ki bi prav tako lahko prispeval k odpravi temeljnih vzrokov terorizma; poudarja, da je eden od ključnih vidikov trgovinske politike EU tudi učinkovita zakonodaja za nadzor izvoza; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj posodobi zakonodajo EU za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo, da bi si prizadevala za strateške cilje in splošne vrednote EU; |
| --- | --- |

21.

ponovno poudarja pomen spoštovanja evropskih in mednarodnih pravil o trgovini z orožjem, zlasti pogodbe Združenih narodov o trgovini z orožjem in kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja; poudarja, da je trgovinska politika EU instrument ekonomske diplomacije, ki bi prav tako lahko prispeval k odpravi temeljnih vzrokov terorizma; poudarja, da je eden od ključnih vidikov trgovinske politike EU tudi učinkovita zakonodaja za nadzor izvoza; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj posodobi zakonodajo EU za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo, da bi si prizadevala za strateške cilje in splošne vrednote EU;

| 22. | opozarja, da bi lahko po oceni Mednarodne organizacije dela 865 milijonov žensk po svetu več prispevalo h gospodarski rasti, če bi bile deležne boljše podpore; ugotavlja, da so podjetja v lasti žensk preslabo izkoriščen vzvod za spodbujanje konkurenčnosti, krepitev podjetništva in ohranjanje rasti; navaja, da lahko trgovinska politika drugače vpliva na spola v različnih gospodarskih sektorjih in da je potrebnih več podatkov o spolu in trgovini; ugotavlja, da Komisija v svojem sporočilu z naslovom Trgovina za vse ne obravnava vidika spola pri trgovinskih sporazumih; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za to, da bi se trgovinska pogajanja uporabljala kot orodje za spodbujanje enakosti spolov po vsem svetu, ter zagotovi, da bodo koristi trgovinske liberalizacije lahko izkoristile tako ženske kot moški in da bodo tudi zaščiteni pred njenimi negativnimi učinki; meni, da bi v ta namen Komisija morala zagotoviti, da se vidik enakosti spolov vodoravno vključi v vse prihodnje trgovinske sporazume in da bi morala spremljati učinek veljavnih trgovinskih sporazumov na enakost spolov; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da bi lahko po oceni Mednarodne organizacije dela 865 milijonov žensk po svetu več prispevalo h gospodarski rasti, če bi bile deležne boljše podpore; ugotavlja, da so podjetja v lasti žensk preslabo izkoriščen vzvod za spodbujanje konkurenčnosti, krepitev podjetništva in ohranjanje rasti; navaja, da lahko trgovinska politika drugače vpliva na spola v različnih gospodarskih sektorjih in da je potrebnih več podatkov o spolu in trgovini; ugotavlja, da Komisija v svojem sporočilu z naslovom Trgovina za vse ne obravnava vidika spola pri trgovinskih sporazumih; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za to, da bi se trgovinska pogajanja uporabljala kot orodje za spodbujanje enakosti spolov po vsem svetu, ter zagotovi, da bodo koristi trgovinske liberalizacije lahko izkoristile tako ženske kot moški in da bodo tudi zaščiteni pred njenimi negativnimi učinki; meni, da bi v ta namen Komisija morala zagotoviti, da se vidik enakosti spolov vodoravno vključi v vse prihodnje trgovinske sporazume in da bi morala spremljati učinek veljavnih trgovinskih sporazumov na enakost spolov;

| 23. | pozdravlja napoved Komisije, da namerava opraviti vmesni pregled splošnega sistema preferencialov, zlasti pa oceniti možnost za razširitev preferencialov na storitve v okviru sistema; hkrati poudarja, da je splošni sistem preferencialov, vključno s pobudo Vse razen orožja in sistemom GSP +, orodje, ki omogoča spoštovanje temeljnih vrednot, in da ga je treba učinkovito izvajati in spremljati; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja napoved Komisije, da namerava opraviti vmesni pregled splošnega sistema preferencialov, zlasti pa oceniti možnost za razširitev preferencialov na storitve v okviru sistema; hkrati poudarja, da je splošni sistem preferencialov, vključno s pobudo Vse razen orožja in sistemom GSP +, orodje, ki omogoča spoštovanje temeljnih vrednot, in da ga je treba učinkovito izvajati in spremljati;

Pregledne svetovne vrednostne verige, ki spoštujejo temeljne vrednote in standarde po vsem svetu

| 24. | priznava, da je internacionalizacija svetovnega proizvodnega sistema prispevala k nastanku novih priložnosti za gospodarski razvoj in pot iz revščine s pomočjo zaposlovanja za več sto milijonov ljudi; opozarja, da po podatkih Mednarodne organizacije dela približno 780 milijonov aktivnih žensk in moških ne zasluži dovolj, da bi se rešili revščine; poudarja, da je širitev globalnih vrednostnih verig ustvarila delovna mesta, vendar da je slabo izvrševanje delovne zakonodaje in standardov varnosti pri delu, uvedenih za zaščito delavcev pred izčrpljivim delovnim časom in nesprejemljivimi pogoji, v izvoznih državah še vedno pereč problem; ugotavlja, da so svetovne vrednostne verige nekatera dobaviteljska podjetja spodbudile, da ne upoštevajo delovne zakonodaje, selijo svoje gospodarske dejavnosti iz EU, delavce vključujejo v nevarne in nesprejemljive pogoje, od njih zahtevajo, da pristanejo na izčrpavajoč delovni čas, ter jim ne zagotavljajo temeljnih pravic; opozarja, da te prakse povzročajo nepošteno konkurenco za dobavitelje, ki ravnajo v skladu z delovnim pravom in mednarodnimi standardi dela in okolja, ter vlade, ki želijo izboljšati plače in življenjski standard; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Mednarodno organizacijo dela in OECD opravi študijo učinka okrepitve svetovnih vrednostnih verig in predstavi konkretne predloge za izboljšanje razmer v njih; poudarja, da mora nadaljnje vključevanje EU v svetovne vrednostne verige temeljiti na dvojnih načelih varovanja evropskega socialnega in regulativnega modela ter ohranjanja in ustvarjanja trajnostne in pravične rasti in dostojnih delovnih mest v EU ter za njene partnerje; priznava, da globalizacija vrednostnih verig povečuje delež uvoza v domači proizvodnji in izvozu, kar znatno povečuje stroške protekcionističnih ukrepov; |
| --- | --- |

24.

priznava, da je internacionalizacija svetovnega proizvodnega sistema prispevala k nastanku novih priložnosti za gospodarski razvoj in pot iz revščine s pomočjo zaposlovanja za več sto milijonov ljudi; opozarja, da po podatkih Mednarodne organizacije dela približno 780 milijonov aktivnih žensk in moških ne zasluži dovolj, da bi se rešili revščine; poudarja, da je širitev globalnih vrednostnih verig ustvarila delovna mesta, vendar da je slabo izvrševanje delovne zakonodaje in standardov varnosti pri delu, uvedenih za zaščito delavcev pred izčrpljivim delovnim časom in nesprejemljivimi pogoji, v izvoznih državah še vedno pereč problem; ugotavlja, da so svetovne vrednostne verige nekatera dobaviteljska podjetja spodbudile, da ne upoštevajo delovne zakonodaje, selijo svoje gospodarske dejavnosti iz EU, delavce vključujejo v nevarne in nesprejemljive pogoje, od njih zahtevajo, da pristanejo na izčrpavajoč delovni čas, ter jim ne zagotavljajo temeljnih pravic; opozarja, da te prakse povzročajo nepošteno konkurenco za dobavitelje, ki ravnajo v skladu z delovnim pravom in mednarodnimi standardi dela in okolja, ter vlade, ki želijo izboljšati plače in življenjski standard; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Mednarodno organizacijo dela in OECD opravi študijo učinka okrepitve svetovnih vrednostnih verig in predstavi konkretne predloge za izboljšanje razmer v njih; poudarja, da mora nadaljnje vključevanje EU v svetovne vrednostne verige temeljiti na dvojnih načelih varovanja evropskega socialnega in regulativnega modela ter ohranjanja in ustvarjanja trajnostne in pravične rasti in dostojnih delovnih mest v EU ter za njene partnerje; priznava, da globalizacija vrednostnih verig povečuje delež uvoza v domači proizvodnji in izvozu, kar znatno povečuje stroške protekcionističnih ukrepov;

| 25. | meni, da mora trgovinska politika prispevati k zagotovitvi preglednega proizvodnega procesa vzdolž celotne vrednostne verige ter skladnosti s temeljnimi okoljskimi, socialnimi in varnostnimi standardi; poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za standarde potrebne skrbnosti za dobavne verige; pozdravlja željo Komisije po tesnem sodelovanju z Mednarodno organizacijo dela in OECD, da bi se oblikoval globalen pristop k izboljšanju delovnih pogojev, zlasti v sektorju oblačil; poudarja, da je pomembno opredeliti in oceniti nove sektorske ali geografske priložnosti za dodatne odgovorne pobude v zvezi z dobavno verigo; z zanimanjem pričakuje prihodnje sporočilo Komisije o družbeni odgovornosti gospodarskih družb; |
| --- | --- |

25.

meni, da mora trgovinska politika prispevati k zagotovitvi preglednega proizvodnega procesa vzdolž celotne vrednostne verige ter skladnosti s temeljnimi okoljskimi, socialnimi in varnostnimi standardi; poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za standarde potrebne skrbnosti za dobavne verige; pozdravlja željo Komisije po tesnem sodelovanju z Mednarodno organizacijo dela in OECD, da bi se oblikoval globalen pristop k izboljšanju delovnih pogojev, zlasti v sektorju oblačil; poudarja, da je pomembno opredeliti in oceniti nove sektorske ali geografske priložnosti za dodatne odgovorne pobude v zvezi z dobavno verigo; z zanimanjem pričakuje prihodnje sporočilo Komisije o družbeni odgovornosti gospodarskih družb;

| 26. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s celovitim okvirom naložbene politike za trajnostni razvoj Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD); |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj nadaljuje s celovitim okvirom naložbene politike za trajnostni razvoj Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD);

| 27. | zahteva, da se pomoč za trgovino in tehnična pomoč osredotočita na krepitev vloge revnih proizvajalcev, mikro in mala podjetja, zadruge in žensk ter na enakost spolov, da bi tako povečali njihove koristi iz trgovanja na lokalnih in regionalnih trgih; |
| --- | --- |

27.

zahteva, da se pomoč za trgovino in tehnična pomoč osredotočita na krepitev vloge revnih proizvajalcev, mikro in mala podjetja, zadruge in žensk ter na enakost spolov, da bi tako povečali njihove koristi iz trgovanja na lokalnih in regionalnih trgih;

| 28. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajo, s katero bi prepovedali uvoz blaga, proizvedenega s katero koli obliko prisilnega dela ali sodobnega suženjstva, do takrat pa naj okrepi nadzor nad uvozom in dobavno verigo iz etičnih razlogov; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajo, s katero bi prepovedali uvoz blaga, proizvedenega s katero koli obliko prisilnega dela ali sodobnega suženjstva, do takrat pa naj okrepi nadzor nad uvozom in dobavno verigo iz etičnih razlogov;

| 29. | poudarja, da je boljše varstvo celotnega sklopa pravic intelektualne lastnine in njihovo učinkovitejše uveljavljanje bistveno za nadaljnje vključevanje v globalne vrednostne verige; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je boljše varstvo celotnega sklopa pravic intelektualne lastnine in njihovo učinkovitejše uveljavljanje bistveno za nadaljnje vključevanje v globalne vrednostne verige;

| 30. | poziva Komisijo, naj vse države v razvoju podpre pri polnem in učinkovitem izkoriščanju prožnosti, vgrajenih v sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in potrjenih v okviru deklaracije iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki je bila sprejeta 14. novembra 2001, da bi lahko v okviru svojih javnozdravstvenih programov zagotovile osnovna zdravila po dostopnih cenah; opozarja Svet, naj v zvezi s tem izpolni svoje obveznosti, ki izhajajo iz deklaracije iz Dohe, in sicer tako, da zagotovi, da Komisija pri pogajanjih o določbah, povezanih z zdravili, izrecno zagotavlja dostop do zdravil, ko gre za prihodnje dvostranske in regionalne trgovinske sporazume z državami v razvoju ali ko se države v razvoju potegujejo za pristop k STO; pozdravlja podporo Komisije za prošnjo manj razvitih držav za podaljšanje v zvezi s farmacevtsko intelektualno lastnino, vendar obžaluje končni sklep Sveta TRIPS pri STO, da podaljšanje odobri le za 17 let; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj vse države v razvoju podpre pri polnem in učinkovitem izkoriščanju prožnosti, vgrajenih v sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in potrjenih v okviru deklaracije iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki je bila sprejeta 14. novembra 2001, da bi lahko v okviru svojih javnozdravstvenih programov zagotovile osnovna zdravila po dostopnih cenah; opozarja Svet, naj v zvezi s tem izpolni svoje obveznosti, ki izhajajo iz deklaracije iz Dohe, in sicer tako, da zagotovi, da Komisija pri pogajanjih o določbah, povezanih z zdravili, izrecno zagotavlja dostop do zdravil, ko gre za prihodnje dvostranske in regionalne trgovinske sporazume z državami v razvoju ali ko se države v razvoju potegujejo za pristop k STO; pozdravlja podporo Komisije za prošnjo manj razvitih držav za podaljšanje v zvezi s farmacevtsko intelektualno lastnino, vendar obžaluje končni sklep Sveta TRIPS pri STO, da podaljšanje odobri le za 17 let;

| 31. | pozdravlja pozornost, ki jo Komisija v svojem sporočilu Trgovina za vse namenja pošteni trgovini, in jo poziva, naj prednostno izpolni svoje zaveze o uporabi obstoječe strukture za izvajanje sporazumov o prosti trgovini za spodbujanje pravične trgovine, naj spodbuja sisteme pravične trgovine med malimi proizvajalci v tretjih državah prek delegacij EU ter razvija dejavnosti ozaveščanja v EU, kot je nagrada za evropsko mesto poštene in etične trgovine („EU City for Fair and Ethical Trade“); |
| --- | --- |

31.

pozdravlja pozornost, ki jo Komisija v svojem sporočilu Trgovina za vse namenja pošteni trgovini, in jo poziva, naj prednostno izpolni svoje zaveze o uporabi obstoječe strukture za izvajanje sporazumov o prosti trgovini za spodbujanje pravične trgovine, naj spodbuja sisteme pravične trgovine med malimi proizvajalci v tretjih državah prek delegacij EU ter razvija dejavnosti ozaveščanja v EU, kot je nagrada za evropsko mesto poštene in etične trgovine („EU City for Fair and Ethical Trade“);

| 32. | meni, da nove tehnologije in internet zagotavljajo nova orodja za sledljivost proizvodov v celotni dobavni verigi; |
| --- | --- |

32.

meni, da nove tehnologije in internet zagotavljajo nova orodja za sledljivost proizvodov v celotni dobavni verigi;

| 33. | želi spomniti na vlogo bančnih storitev pri razvoju trgovine in naložb; poziva EU, naj podpre ukrepe za spodbujanje dostopa do bančnih storitev v državah v razvoju; |
| --- | --- |

33.

želi spomniti na vlogo bančnih storitev pri razvoju trgovine in naložb; poziva EU, naj podpre ukrepe za spodbujanje dostopa do bančnih storitev v državah v razvoju;

| 34. | pozdravlja napoved Komisije, da namerava posodobiti pravila o poreklu, saj predstavljajo vse večjo oviro za trgovino tam, kjer trgovinske tokove obvladujejo globalne vrednostne verige; poudarja, da mora biti posodobitev pravil o poreklu prednostna naloga v vseh sporazumih o prosti trgovini, o katerih se Unija pogaja; poziva Komisijo, naj si zlasti prizadeva za prilagodljiva pravila o poreklu, vključno z nezapletenimi zahtevami glede dodane vrednosti in spremenjenih podkod v sklopu harmoniziranega sistema; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja napoved Komisije, da namerava posodobiti pravila o poreklu, saj predstavljajo vse večjo oviro za trgovino tam, kjer trgovinske tokove obvladujejo globalne vrednostne verige; poudarja, da mora biti posodobitev pravil o poreklu prednostna naloga v vseh sporazumih o prosti trgovini, o katerih se Unija pogaja; poziva Komisijo, naj si zlasti prizadeva za prilagodljiva pravila o poreklu, vključno z nezapletenimi zahtevami glede dodane vrednosti in spremenjenih podkod v sklopu harmoniziranega sistema;

Združevanje nadzora, ocenjevanja in spremljanja obstoječih sporazumov v ključno prednostno nalogo trgovinske politike EU

| 35. | pozdravlja predlog Komisije glede okrepljenega partnerstva s Parlamentom in deležniki za izvajanje trgovinskih sporazumov; poudarja, da mora biti Parlament v celoti in pravočasno vključen v vse faze postopka, vključno s sistematičnim posvetovanjem s Parlamentom pred pripravo pogajalskih mandatov; poudarja, da mora Komisija obveščati Parlament o svojih dejavnostih v zvezi z izvajanjem, nadzorom ter spremljanjem trgovinskih in naložbenih sporazumov; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja predlog Komisije glede okrepljenega partnerstva s Parlamentom in deležniki za izvajanje trgovinskih sporazumov; poudarja, da mora biti Parlament v celoti in pravočasno vključen v vse faze postopka, vključno s sistematičnim posvetovanjem s Parlamentom pred pripravo pogajalskih mandatov; poudarja, da mora Komisija obveščati Parlament o svojih dejavnostih v zvezi z izvajanjem, nadzorom ter spremljanjem trgovinskih in naložbenih sporazumov;

| 36. | poziva Komisijo, naj ne zahteva začasne uporabe trgovinskih sporazumov, vključno s poglavji o trgovini v pridružitvenih sporazumih, dokler Parlament ne da soglasja; opozarja, da bi to resno ogrozilo pravice Parlamenta ter ustvarilo morebitno pravno negotovost v zvezi z drugo podpisnico sporazuma in vključenimi gospodarskimi subjekti; želi spomniti na zavezo komisarja za trgovino v zvezi s tem in jo pozdravlja, vendar se zelo zavzema za to, da bi se ta dogovor formaliziral v novem medinstitucionalnem sporazumu; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj ne zahteva začasne uporabe trgovinskih sporazumov, vključno s poglavji o trgovini v pridružitvenih sporazumih, dokler Parlament ne da soglasja; opozarja, da bi to resno ogrozilo pravice Parlamenta ter ustvarilo morebitno pravno negotovost v zvezi z drugo podpisnico sporazuma in vključenimi gospodarskimi subjekti; želi spomniti na zavezo komisarja za trgovino v zvezi s tem in jo pozdravlja, vendar se zelo zavzema za to, da bi se ta dogovor formaliziral v novem medinstitucionalnem sporazumu;

| 37. | meni, da se v primeru mešanih sporazumov najboljše ravnotežje med demokratičnim nadzorom in učinkovitostjo doseže z že preizkušeno prakso, pri čemer se sporazum, potem ko je Parlament izdal soglasje zanj in dokler ga nacionalni parlamenti ne ratificirajo, le začasno uporablja; |
| --- | --- |

37.

meni, da se v primeru mešanih sporazumov najboljše ravnotežje med demokratičnim nadzorom in učinkovitostjo doseže z že preizkušeno prakso, pri čemer se sporazum, potem ko je Parlament izdal soglasje zanj in dokler ga nacionalni parlamenti ne ratificirajo, le začasno uporablja;

| 38. | vztraja, da mora nadzor, ocenjevanje in spremljanje obstoječih sporazumov postati ključna prednostna naloga skupne trgovinske politike; poziva Komisijo, naj prerazporedi ustrezne vire, da bo lahko GD za trgovino boljše spremljal trgovinske sporazume, ki jih je treba izvajati ob upoštevanju vse večje pogajalske agende; poziva Komisijo, naj določi posebne kazalnike, da bi zagotovili spremljanje izvajanja trgovinskih sporazumov ter Parlamentu javno in redno predstavi obsežno in podrobno poročilo o izvajanju, v katerem naj na primer predstavi uspešnost gospodarskih sektorjev EU in učinek sporazumov na različne sektorje in njihove tržne deleže; |
| --- | --- |

38.

vztraja, da mora nadzor, ocenjevanje in spremljanje obstoječih sporazumov postati ključna prednostna naloga skupne trgovinske politike; poziva Komisijo, naj prerazporedi ustrezne vire, da bo lahko GD za trgovino boljše spremljal trgovinske sporazume, ki jih je treba izvajati ob upoštevanju vse večje pogajalske agende; poziva Komisijo, naj določi posebne kazalnike, da bi zagotovili spremljanje izvajanja trgovinskih sporazumov ter Parlamentu javno in redno predstavi obsežno in podrobno poročilo o izvajanju, v katerem naj na primer predstavi uspešnost gospodarskih sektorjev EU in učinek sporazumov na različne sektorje in njihove tržne deleže;

| 39. | poziva Komisijo, naj izboljša kakovost in točnost tako predhodnih kot naknadnih ocen na podlagi pregledane metodologije; poudarja, da je treba vedno predložiti poglobljeno in celovito presojo vpliva pobud v okviru trgovinskih politike na trajnost, zlasti glede na nedavno priporočilo varuha človekovih pravic v zvezi s pritožbo 1409/201/JN o sporazumu o prosti trgovini med EU in Vietnamom; poudarja, da morajo ocene zajemati najmanj: občutljive gospodarske sektorje, človekove, socialne in okoljske pravice ter kmetijstvo in lokalno proizvodnjo v najbolj oddaljenih regijah; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja vmesnih in naknadnih ocen ter slabe kakovosti opravljenih ocen, ki je razvidna iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 2/2014; vztraja, da je treba pri vseh trgovinskih sporazumih opraviti bolj kakovostne vmesne in naknadne ocene, da lahko oblikovalci politik, deležniki in evropski davkoplačevalci presodijo, ali so trgovinski sporazumi dosegli predvidene rezultate; poziva Komisijo, naj zagotovi podatke o učinku trgovinskih sporazumov, sklenjenih s posebnim poudarkom na MSP, ustvarjanju dostojnih delovnih mest, človekovih pravice in okolju, vključno s partnerskimi državami, in naj predstavi dodatne ukrepe za zagotovitev, da bodo najmanj razvite države imele koristi od trgovinskih politik; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj izboljša kakovost in točnost tako predhodnih kot naknadnih ocen na podlagi pregledane metodologije; poudarja, da je treba vedno predložiti poglobljeno in celovito presojo vpliva pobud v okviru trgovinskih politike na trajnost, zlasti glede na nedavno priporočilo varuha človekovih pravic v zvezi s pritožbo 1409/201/JN o sporazumu o prosti trgovini med EU in Vietnamom; poudarja, da morajo ocene zajemati najmanj: občutljive gospodarske sektorje, človekove, socialne in okoljske pravice ter kmetijstvo in lokalno proizvodnjo v najbolj oddaljenih regijah; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja vmesnih in naknadnih ocen ter slabe kakovosti opravljenih ocen, ki je razvidna iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 2/2014; vztraja, da je treba pri vseh trgovinskih sporazumih opraviti bolj kakovostne vmesne in naknadne ocene, da lahko oblikovalci politik, deležniki in evropski davkoplačevalci presodijo, ali so trgovinski sporazumi dosegli predvidene rezultate; poziva Komisijo, naj zagotovi podatke o učinku trgovinskih sporazumov, sklenjenih s posebnim poudarkom na MSP, ustvarjanju dostojnih delovnih mest, človekovih pravice in okolju, vključno s partnerskimi državami, in naj predstavi dodatne ukrepe za zagotovitev, da bodo najmanj razvite države imele koristi od trgovinskih politik;

| 40. | poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o dvojnih cenah in drugih praksah glavnih trgovinskih partnerjev EU, ki izkrivljajo cene, s posebnim poudarkom na energetskih virih, ter naj predstavi, kakšen je gospodarski učinek teh praks na gospodarstvo EU in kaj je na dvostranski in večstranski ravni ter ravni STO storila Komisija za izkoreninjenje teh praks; poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi v trgovinskih odnosih, ki jih vodi z vsemi trgovinskimi partnerji, odpravila prakso dvojnih cen in druge prakse, ki izkrivljajo cene; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o dvojnih cenah in drugih praksah glavnih trgovinskih partnerjev EU, ki izkrivljajo cene, s posebnim poudarkom na energetskih virih, ter naj predstavi, kakšen je gospodarski učinek teh praks na gospodarstvo EU in kaj je na dvostranski in večstranski ravni ter ravni STO storila Komisija za izkoreninjenje teh praks; poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi v trgovinskih odnosih, ki jih vodi z vsemi trgovinskimi partnerji, odpravila prakso dvojnih cen in druge prakse, ki izkrivljajo cene;

Spodbujanje svetovne trgovine prek večstranskega pristopa v STO

| 41. | poudarja, da je večstranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja STO, še vedno najboljša možnost za zagotavljanje odprtega, pravičnega in na pravilih temelječega sistema, ki upošteva ter uravnoveša številne različne interese svojih članov; ponovno izjavlja, da Parlament odločno podpira večstransko agendo; pozdravlja zaključitev pogajanj o sporazumu o olajševanju trgovine, ki bo prispeval k poenostavitvi in posodobitvi carinskih postopkov v številnih državah, s tem pa državam v razvoju olajšal vključevanje v svetovni trgovinski sistem; poziva vse strani, naj začnejo hitro in korektno izvajati sporazum; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je večstranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja STO, še vedno najboljša možnost za zagotavljanje odprtega, pravičnega in na pravilih temelječega sistema, ki upošteva ter uravnoveša številne različne interese svojih članov; ponovno izjavlja, da Parlament odločno podpira večstransko agendo; pozdravlja zaključitev pogajanj o sporazumu o olajševanju trgovine, ki bo prispeval k poenostavitvi in posodobitvi carinskih postopkov v številnih državah, s tem pa državam v razvoju olajšal vključevanje v svetovni trgovinski sistem; poziva vse strani, naj začnejo hitro in korektno izvajati sporazum;

| 42. | ugotavlja, da so bile na 10. ministrski konferenci STO v Nairobiju leta 2015 dosežene omejene izboljšave; priznava nesoglasja med članicami STO v zvezi s tem, kako nadaljevati s krogom pogajanj iz Dohe, vključno s potrebo po obravnavi novih pristopov k reševanju nerešenih vprašanj pri upoštevanju različnih interesov v državah v razvoju in med najmanj razvitimi državami, obenem pa se, glede na sklenitev kroga pogajanj iz Dohe, zaveda večje odgovornosti gospodarstev v vzponu; pozdravlja zavezo EU, da bo v petletnem obdobju namenila 400 milijonov EUR za podporo državam v razvoju, zlasti najmanj razvitim državam, pri njihovih prizadevanjih za izvajanje sporazuma o trgovinskih olajšavah; je seznanjen z interesom nekaterih članic STO za začetek obravnave novih pogajalskih področij, med drugim o naložbah, podjetjih v državni lasti, konkurenci in digitalni trgovini; meni, da je lahko izid ministrske konference v Nairobiju priložnost za oživitev pogajalske funkcije STO; poziva Komisijo, naj prevzame pobudo pri preoblikovanju in krepitvi STO, tudi z okrepitvijo usklajevanja z Mednarodno organizacijo dela in drugimi z okoljem in človekovimi pravicami povezanimi agencijami ZN, da bi se zagotovile večja učinkovitost, preglednost in odgovornost; poudarja, kako pomembni sta pomoč za trgovino pri krepitvi trgovinskih zmogljivosti ter tehnična pomoč državam v razvoju in najmanj razvitim državam; v zvezi s tem poziva EU in države članice, naj si prizadevajo povečati pomoč za trgovino, da bi lahko države v razvoju izkoristile prednosti večjega deleža dodane vrednosti v globalni vrednostni verigi; poziva Komisijo, naj v prihodnji reviziji strategije za pomoč za trgovino obravnava vprašanje pravične in etične trgovine; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da so bile na 10. ministrski konferenci STO v Nairobiju leta 2015 dosežene omejene izboljšave; priznava nesoglasja med članicami STO v zvezi s tem, kako nadaljevati s krogom pogajanj iz Dohe, vključno s potrebo po obravnavi novih pristopov k reševanju nerešenih vprašanj pri upoštevanju različnih interesov v državah v razvoju in med najmanj razvitimi državami, obenem pa se, glede na sklenitev kroga pogajanj iz Dohe, zaveda večje odgovornosti gospodarstev v vzponu; pozdravlja zavezo EU, da bo v petletnem obdobju namenila 400 milijonov EUR za podporo državam v razvoju, zlasti najmanj razvitim državam, pri njihovih prizadevanjih za izvajanje sporazuma o trgovinskih olajšavah; je seznanjen z interesom nekaterih članic STO za začetek obravnave novih pogajalskih področij, med drugim o naložbah, podjetjih v državni lasti, konkurenci in digitalni trgovini; meni, da je lahko izid ministrske konference v Nairobiju priložnost za oživitev pogajalske funkcije STO; poziva Komisijo, naj prevzame pobudo pri preoblikovanju in krepitvi STO, tudi z okrepitvijo usklajevanja z Mednarodno organizacijo dela in drugimi z okoljem in človekovimi pravicami povezanimi agencijami ZN, da bi se zagotovile večja učinkovitost, preglednost in odgovornost; poudarja, kako pomembni sta pomoč za trgovino pri krepitvi trgovinskih zmogljivosti ter tehnična pomoč državam v razvoju in najmanj razvitim državam; v zvezi s tem poziva EU in države članice, naj si prizadevajo povečati pomoč za trgovino, da bi lahko države v razvoju izkoristile prednosti večjega deleža dodane vrednosti v globalni vrednostni verigi; poziva Komisijo, naj v prihodnji reviziji strategije za pomoč za trgovino obravnava vprašanje pravične in etične trgovine;

| 43. | meni, da večletna pogajanja, najbolje v okviru STO (npr. sporazum o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI), sporazumi o okoljskih javnih dobrinah in sporazum o trgovini s storitvami (TiSA)), ponujajo priložnost za napredek na ravni STO, vendar le tako, da se ohrani možnost priključitve zainteresiranih članic STO; je prepričan, da morajo biti ti sporazumi, če je le mogoče, dovolj ambiciozni, da jih bo mogoče uveljavljati na podlagi načela države z največjimi ugodnostmi med vsemi članicami STO, prav tako pa morajo delovati kot gradniki za prihodnje večstranske sporazume; poudarja, da bi bilo treba trgovinsko politiko uporabljati tudi kot orodje za povečanje konkurenčnosti okolju koristnih izdelkov, tako glede njihove uporabe kot proizvodnih načinov; poudarja, da si je treba prizadevati za večstransko naravo pobude za zeleno blago ter pretehtati, ali lahko trgovinski sporazumi prinesejo posebne prednosti za pristno okoljsko blago; poudarja, da bi utegnil sporazum TiSA pomeniti priložnost za oživitev napredka na področju trgovine s storitvami na ravni STO; |
| --- | --- |

43.

meni, da večletna pogajanja, najbolje v okviru STO (npr. sporazum o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI), sporazumi o okoljskih javnih dobrinah in sporazum o trgovini s storitvami (TiSA)), ponujajo priložnost za napredek na ravni STO, vendar le tako, da se ohrani možnost priključitve zainteresiranih članic STO; je prepričan, da morajo biti ti sporazumi, če je le mogoče, dovolj ambiciozni, da jih bo mogoče uveljavljati na podlagi načela države z največjimi ugodnostmi med vsemi članicami STO, prav tako pa morajo delovati kot gradniki za prihodnje večstranske sporazume; poudarja, da bi bilo treba trgovinsko politiko uporabljati tudi kot orodje za povečanje konkurenčnosti okolju koristnih izdelkov, tako glede njihove uporabe kot proizvodnih načinov; poudarja, da si je treba prizadevati za večstransko naravo pobude za zeleno blago ter pretehtati, ali lahko trgovinski sporazumi prinesejo posebne prednosti za pristno okoljsko blago; poudarja, da bi utegnil sporazum TiSA pomeniti priložnost za oživitev napredka na področju trgovine s storitvami na ravni STO;

| 44. | poziva k močni in učinkoviti parlamentarni razsežnosti STO, da bi povečali preglednost organizacije ter okrepili in poskrbeli za demokratično legitimnost svetovne trgovine; poziva STO, naj v celoti izkoristi parlamentarno konferenco o STO, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo imeli poslanci dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za učinkovito izvrševanje svoje nadzorne vloge in zagotavljanje pomembnega prispevka k trgovinski politiki; |
| --- | --- |

44.

poziva k močni in učinkoviti parlamentarni razsežnosti STO, da bi povečali preglednost organizacije ter okrepili in poskrbeli za demokratično legitimnost svetovne trgovine; poziva STO, naj v celoti izkoristi parlamentarno konferenco o STO, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo imeli poslanci dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za učinkovito izvrševanje svoje nadzorne vloge in zagotavljanje pomembnega prispevka k trgovinski politiki;

Prilagojen pristop pri izbiri prihodnjih pogajanj o sporazumih o prosti trgovini

| 45. | poziva Komisijo, naj se uravnoteženo in ob upoštevanju vzajemnosti in obojestranskih koristi osredotoči na zaključek potekajočih trgovinskih pogajanj, in poziva k oceni morebitnega kumulativnega učinka, zlasti za občutljive proizvode, na katere vplivajo kvote ali liberalizacija v okviru potekajočih pogajanj ali že sklenjenih trgovinskih sporazumih; poziva, naj se ocenijo in bolje komunicirajo dejanske in morebitne posledice sklenjenih trgovinskih sporazumov, da bi poiskali ustrezno ravnovesje med zaščito občutljivih kmetijskih sektorjev in spodbujanjem interesov Unije, ki jih ima kot ena največjih izvoznic kmetijskih pridelkov in živil, kar pomeni, da je treba določiti ustrezno prehodno obdobje in kvote, v redkih primerih pa tudi izvzeti najobčutljivejše proizvode; spominja Komisijo, naj izvede predhodne študije ter neodvisne in nepristranske predhodne ocene trajnostnega učinka, pri tem pa pri pripravi pogajalskih mandatov upošteva interese Unije; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj se uravnoteženo in ob upoštevanju vzajemnosti in obojestranskih koristi osredotoči na zaključek potekajočih trgovinskih pogajanj, in poziva k oceni morebitnega kumulativnega učinka, zlasti za občutljive proizvode, na katere vplivajo kvote ali liberalizacija v okviru potekajočih pogajanj ali že sklenjenih trgovinskih sporazumih; poziva, naj se ocenijo in bolje komunicirajo dejanske in morebitne posledice sklenjenih trgovinskih sporazumov, da bi poiskali ustrezno ravnovesje med zaščito občutljivih kmetijskih sektorjev in spodbujanjem interesov Unije, ki jih ima kot ena največjih izvoznic kmetijskih pridelkov in živil, kar pomeni, da je treba določiti ustrezno prehodno obdobje in kvote, v redkih primerih pa tudi izvzeti najobčutljivejše proizvode; spominja Komisijo, naj izvede predhodne študije ter neodvisne in nepristranske predhodne ocene trajnostnega učinka, pri tem pa pri pripravi pogajalskih mandatov upošteva interese Unije;

| 46. | meni, da je treba v prvi vrsti zagotoviti uspešen zaključek trgovinskih pogajanj in čimprejšnjo ratifikacijo sporazumov; zlasti poziva k sklenitvi dogovorov s Kanado in Singapurjem, da bi zagotovili odprtje dveh velikih trgov, ki bodo osrednjega pomena za prihodnje interese podjetij iz EU; poziva, naj se med političnimi razpravami v vsej EU razvije tudi strokovna razprava; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba v prvi vrsti zagotoviti uspešen zaključek trgovinskih pogajanj in čimprejšnjo ratifikacijo sporazumov; zlasti poziva k sklenitvi dogovorov s Kanado in Singapurjem, da bi zagotovili odprtje dveh velikih trgov, ki bodo osrednjega pomena za prihodnje interese podjetij iz EU; poziva, naj se med političnimi razpravami v vsej EU razvije tudi strokovna razprava;

| 47. | poudarja, kako pomembno je, da se v vseh trgovinskih pogajanjih EU upoštevajo občutljivi in ofenzivni interesi, kot so spodbujanje naložb, odprava nepotrebnih netarifnih ovir za trgovino, prepoznavanje in zaščita geografskih označb in pravic delavcev, izboljšanje dostopa do javnih naročil (zlasti v okviru sedanjih pogajanj o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP) in prostotrgovinskem sporazumu med EU in Japonsko), zagotavljanje dostojnih in kakovostnih delovnih mest, vključitev MSP v globalne vrednostne verige, izvzetje javnih in avdiovizualnih storitev ter zakonska zagotovitev pravice do urejanja pri pogajanjih o prostotrgovinskih sporazumih kot del ambicioznih, uravnoteženih in celovitih svežnjev; |
| --- | --- |

47.

poudarja, kako pomembno je, da se v vseh trgovinskih pogajanjih EU upoštevajo občutljivi in ofenzivni interesi, kot so spodbujanje naložb, odprava nepotrebnih netarifnih ovir za trgovino, prepoznavanje in zaščita geografskih označb in pravic delavcev, izboljšanje dostopa do javnih naročil (zlasti v okviru sedanjih pogajanj o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP) in prostotrgovinskem sporazumu med EU in Japonsko), zagotavljanje dostojnih in kakovostnih delovnih mest, vključitev MSP v globalne vrednostne verige, izvzetje javnih in avdiovizualnih storitev ter zakonska zagotovitev pravice do urejanja pri pogajanjih o prostotrgovinskih sporazumih kot del ambicioznih, uravnoteženih in celovitih svežnjev;

| 48. | vztraja, da morajo pogajanja upoštevati prilagojene regionalne trgovinske strategije in da je treba zagotoviti popolno usklajenost z regionalnim povezovanjem, zlasti v Aziji, Afriki in Latinski Ameriki, ki jih je Komisija opredelila kot regije, ki so – ne da bi s tem ogrozili bistveno vlogo strateškega partnerstva med EU in ZDA – ključnega pomena za gospodarske interese EU; poziva Komisijo, naj takoj začne pogajanja o naložbenem sporazumu s Tajvanom; opozarja, da imata EU in Latinska Amerika, ki sta naravni zaveznici, skupaj eno milijardo prebivalcev, ki proizvedejo četrtino svetovnega BNP; poudarja, da potencial tega partnerstva ni bil dovolj izkoriščen; pozdravlja dejstvo, da je nova trgovinska in naložbena strategija Komisije osredotočena zlasti na Latinsko Ameriko; poziva Komisijo, naj izkoristi sedanji zagon v trgovinskih pogajanjih z Mercosurjem in sklene celovit, uravnotežen in ambiciozen sporazum; podpira posodobitev sporazumov z Mehiko in Čilom; poziva k novemu zagonu pri pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo ter opozarja, kako pomemben je razvoj trgovinskih odnosov EU z Indijo, saj ima ta trg ogromen potencial; poziva Komisijo, naj ponovno osveži pogajanja z Malezijo in čim prej po zaključku pripravljalnih razprav o celovitem gospodarskem partnerstvu začne pogajanja z Indonezijo; |
| --- | --- |

48.

vztraja, da morajo pogajanja upoštevati prilagojene regionalne trgovinske strategije in da je treba zagotoviti popolno usklajenost z regionalnim povezovanjem, zlasti v Aziji, Afriki in Latinski Ameriki, ki jih je Komisija opredelila kot regije, ki so – ne da bi s tem ogrozili bistveno vlogo strateškega partnerstva med EU in ZDA – ključnega pomena za gospodarske interese EU; poziva Komisijo, naj takoj začne pogajanja o naložbenem sporazumu s Tajvanom; opozarja, da imata EU in Latinska Amerika, ki sta naravni zaveznici, skupaj eno milijardo prebivalcev, ki proizvedejo četrtino svetovnega BNP; poudarja, da potencial tega partnerstva ni bil dovolj izkoriščen; pozdravlja dejstvo, da je nova trgovinska in naložbena strategija Komisije osredotočena zlasti na Latinsko Ameriko; poziva Komisijo, naj izkoristi sedanji zagon v trgovinskih pogajanjih z Mercosurjem in sklene celovit, uravnotežen in ambiciozen sporazum; podpira posodobitev sporazumov z Mehiko in Čilom; poziva k novemu zagonu pri pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo ter opozarja, kako pomemben je razvoj trgovinskih odnosov EU z Indijo, saj ima ta trg ogromen potencial; poziva Komisijo, naj ponovno osveži pogajanja z Malezijo in čim prej po zaključku pripravljalnih razprav o celovitem gospodarskem partnerstvu začne pogajanja z Indonezijo;

| 49. | poudarja, da je treba v okviru sedanjih izzivov posebno pozornost nameniti okviru po izteku sporazuma iz Cotonouja, pri tem pa poudariti njegovo povezavo s klavzulami o človekovih pravicah v sporazumih o gospodarskem partnerstvu, pa tudi podpori za vzpostavitev celinskega območja proste trgovine v Afriki, kot spodbudo za stabilnost, regionalno povezovanje, lokalno rast, zaposlovanje in inovacije; opozarja, da mora EU zagotoviti stabilnost v vzhodnem in južnem sosedstvu, in poziva k okrepitvi trgovinskega in gospodarskega povezovanja, da bi v zvezi s tem dosegli polno, hitro in ustrezno izvajanje poglobljenih in celovitih območij proste trgovine z Ukrajino, Gruzijo in Republiko Moldavijo ter konkreten napredek s Tunizijo, Marokom in Jordanijo; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba v okviru sedanjih izzivov posebno pozornost nameniti okviru po izteku sporazuma iz Cotonouja, pri tem pa poudariti njegovo povezavo s klavzulami o človekovih pravicah v sporazumih o gospodarskem partnerstvu, pa tudi podpori za vzpostavitev celinskega območja proste trgovine v Afriki, kot spodbudo za stabilnost, regionalno povezovanje, lokalno rast, zaposlovanje in inovacije; opozarja, da mora EU zagotoviti stabilnost v vzhodnem in južnem sosedstvu, in poziva k okrepitvi trgovinskega in gospodarskega povezovanja, da bi v zvezi s tem dosegli polno, hitro in ustrezno izvajanje poglobljenih in celovitih območij proste trgovine z Ukrajino, Gruzijo in Republiko Moldavijo ter konkreten napredek s Tunizijo, Marokom in Jordanijo;

| 50. | poziva Komisijo, naj v vse faze pogajanj v celoti vključi nacionalna podjetja, tudi s sodelovanjem pri posvetovanjih z nacionalnimi združenji, ki bi potekala vzporedno s posvetovanji s krovnimi združenji EU, in naj besedilo s pogajanji sklenjenega trgovinskega sporazuma dopolni s seznamom, na katerem bodo jasno navedeni izid pogajanj za različne sektorje in razlogi za posamezne odločitve Komisije; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj v vse faze pogajanj v celoti vključi nacionalna podjetja, tudi s sodelovanjem pri posvetovanjih z nacionalnimi združenji, ki bi potekala vzporedno s posvetovanji s krovnimi združenji EU, in naj besedilo s pogajanji sklenjenega trgovinskega sporazuma dopolni s seznamom, na katerem bodo jasno navedeni izid pogajanj za različne sektorje in razlogi za posamezne odločitve Komisije;

Nasprotovanje podelitvi statusa tržnega gospodarstva Kitajski in potreba po učinkovitih instrumentih trgovinske zaščite

| 51. | poudarja, da nadaljnji ukrepi za liberalizacijo trgovine, ki bi utegnili privesti do nepoštene trgovinske prakse in konkurence med državami v zvezi z različnimi netarifnimi ovirami, delavskimi pravicami ter okoljskimi standardi in standardi javnega zdravja, zahtevajo, da se mora EU naučiti še učinkoviteje odzivati na nepoštene trgovinske prakse in zagotoviti enake konkurenčne pogoje; poudarja, da morajo instrumenti trgovinske zaščite ostati nepogrešljiv sestavni del trgovinske strategije EU in omogočati večjo konkurenčnost s ponovno vzpostavitvijo pogojev za pošteno konkurenco, če je to potrebno; opozarja, da je bila sedanja zakonodaja EU na področju trgovinske zaščite sprejeta že leta 1995; poudarja, da je treba sistem trgovinske zaščite Unije nujno posodobiti, pri čemer pa se ga ne sme oslabiti; poudarja, da mora biti zakonodaja EU o trgovinski zaščiti učinkovitejša, dostopnejša za MSP ter bolj prilagojena sodobnim izzivom in trgovinskim tokovom, da morajo biti preiskave krajše in da je treba povečati preglednost in predvidljivost; obžaluje, da je predlog o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite obstal v Svetu, ki ni bil sposoben zagotoviti rezultatov v zvezi s tem pomembnim zakonodajnim aktom; obžaluje, da Komisija v sporočilu z naslovom Trgovina za vse ne omenja potrebe po posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite; poziva Svet, naj odpravi zastoj pri posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite na podlagi stališča Parlamenta, zlasti glede na to, da Kitajska zdaj odločno zahteva priznanje statusa tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da nadaljnji ukrepi za liberalizacijo trgovine, ki bi utegnili privesti do nepoštene trgovinske prakse in konkurence med državami v zvezi z različnimi netarifnimi ovirami, delavskimi pravicami ter okoljskimi standardi in standardi javnega zdravja, zahtevajo, da se mora EU naučiti še učinkoviteje odzivati na nepoštene trgovinske prakse in zagotoviti enake konkurenčne pogoje; poudarja, da morajo instrumenti trgovinske zaščite ostati nepogrešljiv sestavni del trgovinske strategije EU in omogočati večjo konkurenčnost s ponovno vzpostavitvijo pogojev za pošteno konkurenco, če je to potrebno; opozarja, da je bila sedanja zakonodaja EU na področju trgovinske zaščite sprejeta že leta 1995; poudarja, da je treba sistem trgovinske zaščite Unije nujno posodobiti, pri čemer pa se ga ne sme oslabiti; poudarja, da mora biti zakonodaja EU o trgovinski zaščiti učinkovitejša, dostopnejša za MSP ter bolj prilagojena sodobnim izzivom in trgovinskim tokovom, da morajo biti preiskave krajše in da je treba povečati preglednost in predvidljivost; obžaluje, da je predlog o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite obstal v Svetu, ki ni bil sposoben zagotoviti rezultatov v zvezi s tem pomembnim zakonodajnim aktom; obžaluje, da Komisija v sporočilu z naslovom Trgovina za vse ne omenja potrebe po posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite; poziva Svet, naj odpravi zastoj pri posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite na podlagi stališča Parlamenta, zlasti glede na to, da Kitajska zdaj odločno zahteva priznanje statusa tržnega gospodarstva;

| 52. | ponovno opozarja na pomen partnerstva med EU in Kitajsko, v katerem imajo pomembno vlogo svobodna in pravična trgovina ter naložbe; je prepričan, da bi morala EU za protidampinške in protisubvencijske preiskave kitajskega uvoza uporabljati nestandardno metodologijo za določanje primerljivosti cen, dokler Kitajska ne izpolni vseh petih meril za priznanje kot tržno gospodarstvo, in sicer v skladu s tistimi deli oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske, ki omogočajo uporabo nestandardne metodologije, ter ob njihovem polnem učinku; poziva Komisijo, naj poda predlog v skladu s tem načelom, in opozarja, da se je treba v zvezi s tem vprašanjem tesno usklajevati z drugimi partnerji v okviru STO; |
| --- | --- |

52.

ponovno opozarja na pomen partnerstva med EU in Kitajsko, v katerem imajo pomembno vlogo svobodna in pravična trgovina ter naložbe; je prepričan, da bi morala EU za protidampinške in protisubvencijske preiskave kitajskega uvoza uporabljati nestandardno metodologijo za določanje primerljivosti cen, dokler Kitajska ne izpolni vseh petih meril za priznanje kot tržno gospodarstvo, in sicer v skladu s tistimi deli oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske, ki omogočajo uporabo nestandardne metodologije, ter ob njihovem polnem učinku; poziva Komisijo, naj poda predlog v skladu s tem načelom, in opozarja, da se je treba v zvezi s tem vprašanjem tesno usklajevati z drugimi partnerji v okviru STO;

| 53. | poziva Komisijo, naj ne sprejme nobenih ukrepov v zvezi s tem brez predhodne poglobljene in celovite ocene učinkov, s katero bi obravnavala vse možne učinke in posledice za zaposlovanje in trajnostno rast v vseh sektorjih EU, pa tudi možne učinke in posledice za okolje; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj ne sprejme nobenih ukrepov v zvezi s tem brez predhodne poglobljene in celovite ocene učinkov, s katero bi obravnavala vse možne učinke in posledice za zaposlovanje in trajnostno rast v vseh sektorjih EU, pa tudi možne učinke in posledice za okolje;

Večja skladnost med trgovinsko in industrijsko politiko EU ter boljše varstvo pravic intelektualne lastnine

| 54. | meni, da je treba okrepiti prizadevanja za obravnavo potreb evropske industrije na celovit način, in ugotavlja, da se proizvodni sektor EU prepogosto uvršča za storitveni sektor; poudarja, da mora trgovinska politika zagotoviti enake konkurenčne pogoje za evropsko industrijo, zagotavljati dostop do novih in nastajajočih trgov ter poenostaviti zbliževanje standardov ob hkratnem zmanjševanju dvojnega certificiranja; poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med trgovinsko in industrijsko politiko EU ter spodbuja razvoj in konkurenčnost evropske industrije, pri tem pa se naj posebej posveti strategiji ponovne industrializacije; |
| --- | --- |

54.

meni, da je treba okrepiti prizadevanja za obravnavo potreb evropske industrije na celovit način, in ugotavlja, da se proizvodni sektor EU prepogosto uvršča za storitveni sektor; poudarja, da mora trgovinska politika zagotoviti enake konkurenčne pogoje za evropsko industrijo, zagotavljati dostop do novih in nastajajočih trgov ter poenostaviti zbliževanje standardov ob hkratnem zmanjševanju dvojnega certificiranja; poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med trgovinsko in industrijsko politiko EU ter spodbuja razvoj in konkurenčnost evropske industrije, pri tem pa se naj posebej posveti strategiji ponovne industrializacije;

| 55. | poudarja osrednjo vlogo, ki jo imajo pravila o poreklu pri določanju, za katere gospodarske panoge so sporazumi EU o prosti trgovini koristni in za katere ne; priznava, da Parlament še ni v celoti analiziral pravil o poreklu, in poziva Komisijo, naj pripravi poročilo, v katerem bi na štirimestni ravni KN navedla spremembe, ki jih je v zadnjih desetih letih opravila v privzetem pogajalskem stališču o pravilih o poreklu, ter pojasni vzroke zanje; |
| --- | --- |

55.

poudarja osrednjo vlogo, ki jo imajo pravila o poreklu pri določanju, za katere gospodarske panoge so sporazumi EU o prosti trgovini koristni in za katere ne; priznava, da Parlament še ni v celoti analiziral pravil o poreklu, in poziva Komisijo, naj pripravi poročilo, v katerem bi na štirimestni ravni KN navedla spremembe, ki jih je v zadnjih desetih letih opravila v privzetem pogajalskem stališču o pravilih o poreklu, ter pojasni vzroke zanje;

| 56. | meni, da je zaradi neučinkovitega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine ogroženo preživetje celotnih sektorjev evropske industrije; poudarja, da ponarejanje povzroča izgubo delovnih mest in ogroža inovacije; poudarja, da sta ustrezno varstvo pravic intelektualne lastnine in njihovo učinkovito uveljavljanje temelj svetovnega gospodarstva; pozdravlja prizadevanje Komisije za povečanje varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v sporazumih o prosti trgovini in v okviru STO ter za sodelovanje s partnerji v boju proti goljufijam; podpira Komisijo pri njenem cilju, tj. varstvu celotnega spektra pravic intelektualne lastnine, vključno s patenti, blagovnimi znamkami, avtorskimi pravicami, vzorci, geografskimi označbami, označbami izvora in zdravili; |
| --- | --- |

56.

meni, da je zaradi neučinkovitega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine ogroženo preživetje celotnih sektorjev evropske industrije; poudarja, da ponarejanje povzroča izgubo delovnih mest in ogroža inovacije; poudarja, da sta ustrezno varstvo pravic intelektualne lastnine in njihovo učinkovito uveljavljanje temelj svetovnega gospodarstva; pozdravlja prizadevanje Komisije za povečanje varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v sporazumih o prosti trgovini in v okviru STO ter za sodelovanje s partnerji v boju proti goljufijam; podpira Komisijo pri njenem cilju, tj. varstvu celotnega spektra pravic intelektualne lastnine, vključno s patenti, blagovnimi znamkami, avtorskimi pravicami, vzorci, geografskimi označbami, označbami izvora in zdravili;

Odpiranje novih tržnih priložnosti za evropske ponudnike storitev in priznavanje poklicnih kvalifikacij kot bistvena sestavna dela trgovinske strategije EU

| 57. | opozarja, da ima EU vodilno vlogo v storitvenem sektorju; poudarja, da mora biti odpiranje novih tržnih priložnosti bistveni sestavni del mednarodne trgovinske strategije EU; poudarja, da je vključitev storitev v trgovinske sporazume izjemno pomembna, saj ponuja priložnosti evropskim podjetjem in domačim uslužbencem, obenem pa v skladu s členoma 14 in 106 PDEU ter protokolom št. 26 izključuje sedanje in prihodnje storitve splošnega pomena ter storitve splošnega gospodarskega pomena iz področja uporabe sporazuma, ne glede na to, ali se financirajo z javnimi ali zasebnimi sredstvi; zahteva, da Komisija spodbuja in vključuje priznavanje poklicnih kvalifikacij v trgovinske sporazume, s čimer se odpirajo nove priložnosti za evropska podjetja in delavce; zlasti poziva, naj se razmisli o tem, da bi se v zameno za takšna priznanja v trgovinske in naložbene sporazume vključile nekatere ugodnosti iz direktive o premestitvah znotraj podjetja; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da ima EU vodilno vlogo v storitvenem sektorju; poudarja, da mora biti odpiranje novih tržnih priložnosti bistveni sestavni del mednarodne trgovinske strategije EU; poudarja, da je vključitev storitev v trgovinske sporazume izjemno pomembna, saj ponuja priložnosti evropskim podjetjem in domačim uslužbencem, obenem pa v skladu s členoma 14 in 106 PDEU ter protokolom št. 26 izključuje sedanje in prihodnje storitve splošnega pomena ter storitve splošnega gospodarskega pomena iz področja uporabe sporazuma, ne glede na to, ali se financirajo z javnimi ali zasebnimi sredstvi; zahteva, da Komisija spodbuja in vključuje priznavanje poklicnih kvalifikacij v trgovinske sporazume, s čimer se odpirajo nove priložnosti za evropska podjetja in delavce; zlasti poziva, naj se razmisli o tem, da bi se v zameno za takšna priznanja v trgovinske in naložbene sporazume vključile nekatere ugodnosti iz direktive o premestitvah znotraj podjetja;

| 58. | se strinja s stališčem Komisije, da je postalo začasno gibanje strokovnjakov bistveno za povečanje mednarodnega poslovanja ter ostaja pomemben interes EU; poudarja, da bi bilo treba poglavje o mobilnosti delavcev vključiti v vse trgovinske in naložbene sporazume EU; opozarja pa, da morajo zaveze iz načina 4 veljati samo za gibanje visoko usposobljenih strokovnjakov, denimo oseb z univerzitetno diplomo ali enakovrednim magisterijem oziroma oseb na višjih vodstvenih položajih, za določen namen, za omejeno obdobje in pod natančno določenimi pogoji, opredeljenimi v domači zakonodaji države, v kateri se izvaja storitev, in s pogodbo, ki upošteva to domačo zakonodajo v skladu s členom 16 direktive o storitvah, obenem pa zagotavlja, da ne bo nikakršnih ovir, ki bi EU in državam članicam onemogočale ohranitev in izboljšanje standardov dela in kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

58.

se strinja s stališčem Komisije, da je postalo začasno gibanje strokovnjakov bistveno za povečanje mednarodnega poslovanja ter ostaja pomemben interes EU; poudarja, da bi bilo treba poglavje o mobilnosti delavcev vključiti v vse trgovinske in naložbene sporazume EU; opozarja pa, da morajo zaveze iz načina 4 veljati samo za gibanje visoko usposobljenih strokovnjakov, denimo oseb z univerzitetno diplomo ali enakovrednim magisterijem oziroma oseb na višjih vodstvenih položajih, za določen namen, za omejeno obdobje in pod natančno določenimi pogoji, opredeljenimi v domači zakonodaji države, v kateri se izvaja storitev, in s pogodbo, ki upošteva to domačo zakonodajo v skladu s členom 16 direktive o storitvah, obenem pa zagotavlja, da ne bo nikakršnih ovir, ki bi EU in državam članicam onemogočale ohranitev in izboljšanje standardov dela in kolektivnih pogodb;

| 59. | pozdravlja namero Komisije, da bo v okviru trgovinske politike obravnavala nove oblike digitalnega protekcionizma ter določila pravila za elektronsko trgovanje in čezmejni pretok podatkov, pri čemer bo upoštevala zakonodajo EU o varstvu in zasebnosti podatkov ter varovala temeljne pravice; meni, da si je treba močneje prizadevati za vzpostavitev okolja, ki bo naklonjeno e-trgovanju in podjetništvu v EU ter bo zmanjševalo monopole in zlorabo monopolnih položajev na telekomunikacijskem trgu, odpravljalo prakse blokiranja in omogočalo konkretna pravna sredstva; poudarja, da je bistveno, da se zagotovijo regulativno sodelovanje, zmanjševanje spletnih goljufij, medsebojno priznavanje in usklajevanje standardov v sektorju digitalne trgovine; poziva Komisijo, naj pripravi nov model poglavij o e-trgovanju, iz njega pa povsem izvzame obstoječi in prihodnji pravni okvir EU za varstvo podatkov v vseh trgovinskih pogajanjih, da bi zagotovila izmenjavo podatkov ob doslednem upoštevanju pravil o varstvu podatkov v državi izvora subjekta; poziva k boljšemu sodelovanju med izvršnimi organi, zlasti v zvezi z nepoštenimi poslovnimi praksami na spletu; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja namero Komisije, da bo v okviru trgovinske politike obravnavala nove oblike digitalnega protekcionizma ter določila pravila za elektronsko trgovanje in čezmejni pretok podatkov, pri čemer bo upoštevala zakonodajo EU o varstvu in zasebnosti podatkov ter varovala temeljne pravice; meni, da si je treba močneje prizadevati za vzpostavitev okolja, ki bo naklonjeno e-trgovanju in podjetništvu v EU ter bo zmanjševalo monopole in zlorabo monopolnih položajev na telekomunikacijskem trgu, odpravljalo prakse blokiranja in omogočalo konkretna pravna sredstva; poudarja, da je bistveno, da se zagotovijo regulativno sodelovanje, zmanjševanje spletnih goljufij, medsebojno priznavanje in usklajevanje standardov v sektorju digitalne trgovine; poziva Komisijo, naj pripravi nov model poglavij o e-trgovanju, iz njega pa povsem izvzame obstoječi in prihodnji pravni okvir EU za varstvo podatkov v vseh trgovinskih pogajanjih, da bi zagotovila izmenjavo podatkov ob doslednem upoštevanju pravil o varstvu podatkov v državi izvora subjekta; poziva k boljšemu sodelovanju med izvršnimi organi, zlasti v zvezi z nepoštenimi poslovnimi praksami na spletu;

Bistvena vloga digitalnega gospodarstva za svetovno trgovino v prihodnosti

| 60. | ugotavlja, da postaja digitalno gospodarstvo ne le v Evropi, pač pa po vsem svetu čedalje pomembnejše, saj je po ocenah na svetu 3,3 milijarde uporabnikov interneta, ki predstavljajo 40 % svetovnega prebivalstva; meni, da trendi, kot so računalništvo v oblaku, mobilne spletne storitve, pametna omrežja in družbeni mediji, naglo spreminjajo poslovno okolje; poudarja, da mora trgovinska politika EU držati korak z digitalnimi in tehnološkimi trendi; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da postaja digitalno gospodarstvo ne le v Evropi, pač pa po vsem svetu čedalje pomembnejše, saj je po ocenah na svetu 3,3 milijarde uporabnikov interneta, ki predstavljajo 40 % svetovnega prebivalstva; meni, da trendi, kot so računalništvo v oblaku, mobilne spletne storitve, pametna omrežja in družbeni mediji, naglo spreminjajo poslovno okolje; poudarja, da mora trgovinska politika EU držati korak z digitalnimi in tehnološkimi trendi;

| 61. | zahteva, da Komisija skupaj s partnerji iz STO ustanovi delovno skupino za digitalno trgovino v okviru STO, ki naj bi podrobno preučila, ali je sedanji okvir primeren za elektronsko poslovanje, pregledala posebna priporočila, pojasnitve in prilagoditve, ter si prizadevala za oblikovanje novega okvira za olajševanje trgovine s storitvami, pri čemer bi se opirala na najboljše prakse, ki izhajajo iz izvajanja sporazuma o olajševanju trgovine; |
| --- | --- |

61.

zahteva, da Komisija skupaj s partnerji iz STO ustanovi delovno skupino za digitalno trgovino v okviru STO, ki naj bi podrobno preučila, ali je sedanji okvir primeren za elektronsko poslovanje, pregledala posebna priporočila, pojasnitve in prilagoditve, ter si prizadevala za oblikovanje novega okvira za olajševanje trgovine s storitvami, pri čemer bi se opirala na najboljše prakse, ki izhajajo iz izvajanja sporazuma o olajševanju trgovine;

Podpora Komisije pri boju proti korupciji

| 62. | se zaveda, da je vključitev določb o finančnih storitvah v trgovinske sporazume vzbudila pomisleke o njihovih potencialnih negativnih učinkih v zvezi s pranjem denarja, davčnimi utajami in izogibanjem davkom; poziva Komisijo, naj se bori proti korupciji, saj gre za veliko netarifno oviro v razvitih državah in državah v razvoju; vztraja, da trgovinski in naložbeni sporazumi ponujajo dobro priložnost za okrepitev sodelovanja v boju proti korupciji, pranju denarja, davčnim goljufijam in davčnim utajam; meni, da je treba zaveze, ki temeljijo na mednarodnih standardih, obveznega poročanja po posameznih državah in samodejne izmenjave informacij, vključiti v ustrezne mednarodne sporazume za podporo nadaljnji liberalizaciji finančnih storitev; |
| --- | --- |

62.

se zaveda, da je vključitev določb o finančnih storitvah v trgovinske sporazume vzbudila pomisleke o njihovih potencialnih negativnih učinkih v zvezi s pranjem denarja, davčnimi utajami in izogibanjem davkom; poziva Komisijo, naj se bori proti korupciji, saj gre za veliko netarifno oviro v razvitih državah in državah v razvoju; vztraja, da trgovinski in naložbeni sporazumi ponujajo dobro priložnost za okrepitev sodelovanja v boju proti korupciji, pranju denarja, davčnim goljufijam in davčnim utajam; meni, da je treba zaveze, ki temeljijo na mednarodnih standardih, obveznega poročanja po posameznih državah in samodejne izmenjave informacij, vključiti v ustrezne mednarodne sporazume za podporo nadaljnji liberalizaciji finančnih storitev;

| 63. | meni, da je povezava med trgovinskimi in naložbenimi sporazumi ter pogodbami o dvojnem obdavčenju precej neraziskana, zato poziva Komisijo, naj natančno preuči učinke, ki bi jih utegnila imeti tovrstna orodja druga na drugo, pa tudi na večjo skladnost politik v boju proti davčnim utajam; |
| --- | --- |

63.

meni, da je povezava med trgovinskimi in naložbenimi sporazumi ter pogodbami o dvojnem obdavčenju precej neraziskana, zato poziva Komisijo, naj natančno preuči učinke, ki bi jih utegnila imeti tovrstna orodja druga na drugo, pa tudi na večjo skladnost politik v boju proti davčnim utajam;

V prihodnost usmerjena trgovinska politika, ki upošteva posebne potrebe malih in srednjih podjetij

| 64. | poudarja, da je treba v okviru v prihodnost usmerjene trgovinske politike nameniti več pozornosti posebnim potrebam mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij ter zagotoviti, da lahko v celoti izkoristijo prednosti trgovinskih in naložbenih sporazumov; opozarja, da je le majhen delež evropskih malih in srednjih podjetij zmožen prepoznati in izkoristiti priložnosti, ki jih ponujata globalizacija in liberalizacija trgovine; ugotavlja, da je le 13 % evropskih malih in srednjih podjetij mednarodno dejavnih zunaj EU, hkrati pa zagotovijo tretjino izvoza EU; podpira pobude za spodbujanje internacionalizacije evropskih malih in srednjih podjetij, zato vztraja, da bi bilo koristno v vse prihodnje sporazume o prosti trgovini vključiti poglavje o malih in srednjih podjetjih; meni, da je treba preučiti nove načine, kako bolje pomagati malim in srednjim podjetjem pri prodaji blaga in storitev v tujini; poudarja, da mala in srednja podjetja potrebujejo bolj prilagojeno podporo, ki se začne v državah članicah, poenostavljen dostop do uporabniku prijaznih spletnih informacij o trgovinskih ukrepih ter natančna in jasna navodila o priložnostih in koristih, ki jih ponujajo vsi pretekli ali prihodnji trgovinski sporazumi EU; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je treba v okviru v prihodnost usmerjene trgovinske politike nameniti več pozornosti posebnim potrebam mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij ter zagotoviti, da lahko v celoti izkoristijo prednosti trgovinskih in naložbenih sporazumov; opozarja, da je le majhen delež evropskih malih in srednjih podjetij zmožen prepoznati in izkoristiti priložnosti, ki jih ponujata globalizacija in liberalizacija trgovine; ugotavlja, da je le 13 % evropskih malih in srednjih podjetij mednarodno dejavnih zunaj EU, hkrati pa zagotovijo tretjino izvoza EU; podpira pobude za spodbujanje internacionalizacije evropskih malih in srednjih podjetij, zato vztraja, da bi bilo koristno v vse prihodnje sporazume o prosti trgovini vključiti poglavje o malih in srednjih podjetjih; meni, da je treba preučiti nove načine, kako bolje pomagati malim in srednjim podjetjem pri prodaji blaga in storitev v tujini; poudarja, da mala in srednja podjetja potrebujejo bolj prilagojeno podporo, ki se začne v državah članicah, poenostavljen dostop do uporabniku prijaznih spletnih informacij o trgovinskih ukrepih ter natančna in jasna navodila o priložnostih in koristih, ki jih ponujajo vsi pretekli ali prihodnji trgovinski sporazumi EU;

| 65. | poziva Komisijo, naj horizontalno obravnava potrebe malih in srednjih podjetij v vseh poglavjih trgovinskih sporazumov, med drugim tudi z vzpostavitvijo enotne spletne vstopne točke, kjer se lahko mala in srednja podjetja seznanijo z ustrezno zakonodajo, ki je z ozirom na izdajo dovoljenj in druge upravne zahteve bistvenega pomena za čezmejne ponudnike storitev; poudarja, da bi morali ti instrumenti po potrebi zajemati tudi nove priložnosti za dostop do trga za mala in srednja podjetja, predvsem v zvezi z naročili nizke vrednosti; poudarja, da je treba s poenostavitvijo carinskih postopkov, zmanjševanjem odvečnih netarifnih ovir in regulativnega bremena ter poenostavitvijo pravil o poreklu zmanjšati stroške trgovanja za mala in srednja podjetja; meni, da morajo mala in srednja podjetja pomagati Komisiji pri oblikovanju teh orodij, saj bi tako zagotovili, da bodo trgovinski sporazumi izpolnjevali njihove potrebe; spodbuja Komisijo, naj v vseh fazah trgovinskih pogajanj ohranja tesen dialog s predstavniki malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj horizontalno obravnava potrebe malih in srednjih podjetij v vseh poglavjih trgovinskih sporazumov, med drugim tudi z vzpostavitvijo enotne spletne vstopne točke, kjer se lahko mala in srednja podjetja seznanijo z ustrezno zakonodajo, ki je z ozirom na izdajo dovoljenj in druge upravne zahteve bistvenega pomena za čezmejne ponudnike storitev; poudarja, da bi morali ti instrumenti po potrebi zajemati tudi nove priložnosti za dostop do trga za mala in srednja podjetja, predvsem v zvezi z naročili nizke vrednosti; poudarja, da je treba s poenostavitvijo carinskih postopkov, zmanjševanjem odvečnih netarifnih ovir in regulativnega bremena ter poenostavitvijo pravil o poreklu zmanjšati stroške trgovanja za mala in srednja podjetja; meni, da morajo mala in srednja podjetja pomagati Komisiji pri oblikovanju teh orodij, saj bi tako zagotovili, da bodo trgovinski sporazumi izpolnjevali njihove potrebe; spodbuja Komisijo, naj v vseh fazah trgovinskih pogajanj ohranja tesen dialog s predstavniki malih in srednjih podjetij;

| 66. | poudarja, da je hitrejši dostop evropskih malih in srednjih podjetij do protidampinških postopkov ključen za učinkovitejšo zaščito pred nepoštenimi trgovinskimi praksami; poudarja potrebo po preoblikovanju večstranskega okvira STO za boljše vključevanje malih in srednjih podjetij ter zagotavljanje hitrejšega reševanja sporov; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je hitrejši dostop evropskih malih in srednjih podjetij do protidampinških postopkov ključen za učinkovitejšo zaščito pred nepoštenimi trgovinskimi praksami; poudarja potrebo po preoblikovanju večstranskega okvira STO za boljše vključevanje malih in srednjih podjetij ter zagotavljanje hitrejšega reševanja sporov;

| 67. | poziva Komisijo, naj pred oblikovanjem novih samostojnih ukrepov za podporo internacionalizaciji malih in srednjih podjetij oceni in izboljša obstoječa orodja na področju subsidiarnosti, nepodvajanja ter dopolnjevanja v zvezi z ustreznimi programi držav članic in evropsko dodano vrednostjo; poudarja, da bi morala Komisija Parlamentu predložiti neodvisno oceno vseh obstoječih programov; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj pred oblikovanjem novih samostojnih ukrepov za podporo internacionalizaciji malih in srednjih podjetij oceni in izboljša obstoječa orodja na področju subsidiarnosti, nepodvajanja ter dopolnjevanja v zvezi z ustreznimi programi držav članic in evropsko dodano vrednostjo; poudarja, da bi morala Komisija Parlamentu predložiti neodvisno oceno vseh obstoječih programov;

Naložbe

| 68. | poudarja, kako pomembne so notranje in zunanje naložbe za gospodarstvo EU, in meni, da je treba zaščititi podjetja EU pri naložbah na trge tretjih držav; v zvezi s tem priznava prizadevanja Komisije za nov sistem sodišč za naložbe (ICS); poudarja, da so o sistemu sodišč za naložbe potrebne nadaljnje razprave z zainteresiranimi stranmi in Parlamentom; poudarja, da mora biti sistem v skladu s pravnim redom EU, predvsem s pooblastili sodišč EU, in, podrobneje, pravili EU o konkurenci; se strinja z željo, da bi srednjeročno oblikovali večstransko rešitev naložbenih sporov; obžaluje, da predlog o sistemu sodišč za naložbe ne vsebuje določbe o obveznosti vlagateljev; |
| --- | --- |

68.

poudarja, kako pomembne so notranje in zunanje naložbe za gospodarstvo EU, in meni, da je treba zaščititi podjetja EU pri naložbah na trge tretjih držav; v zvezi s tem priznava prizadevanja Komisije za nov sistem sodišč za naložbe (ICS); poudarja, da so o sistemu sodišč za naložbe potrebne nadaljnje razprave z zainteresiranimi stranmi in Parlamentom; poudarja, da mora biti sistem v skladu s pravnim redom EU, predvsem s pooblastili sodišč EU, in, podrobneje, pravili EU o konkurenci; se strinja z željo, da bi srednjeročno oblikovali večstransko rešitev naložbenih sporov; obžaluje, da predlog o sistemu sodišč za naložbe ne vsebuje določbe o obveznosti vlagateljev;

| 69. | poziva EU in njene države članice, naj za spodbujanje odgovornejših, preglednejših in zanesljivejših naložb upoštevajo priporočila iz celovitega okvira naložbene politike za trajnostni razvoj, ki jih je oblikovala konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD); |
| --- | --- |

69.

poziva EU in njene države članice, naj za spodbujanje odgovornejših, preglednejših in zanesljivejših naložb upoštevajo priporočila iz celovitega okvira naložbene politike za trajnostni razvoj, ki jih je oblikovala konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD);

| 70. | ugotavlja, da je treba v skladu z naložbenim načrtom za Evropo, ki ga je pripravila Komisija, spodbujati naložbe v EU, in meni, da so trgovinske strategije pomembno sredstvo za uresničitev tega cilja. ugotavlja, da Evropski sklad za strateške naložbe nima zunanje razsežnosti; poziva Komisijo, naj glede na dajanje posojil Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj ter ukrepe Evropskega razvojnega sklada opravi natančno analizo delovanja sklada in preuči njegovo uporabnost, nato pa razmisli o oblikovanju zunanje veje; poudarja, da bi morali ti skladi prispevati k trajnostnemu razvoju in dostojnim delovnim mestom ter odpravljanju revščine in temeljnih vzrokov za migracije; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da je treba v skladu z naložbenim načrtom za Evropo, ki ga je pripravila Komisija, spodbujati naložbe v EU, in meni, da so trgovinske strategije pomembno sredstvo za uresničitev tega cilja. ugotavlja, da Evropski sklad za strateške naložbe nima zunanje razsežnosti; poziva Komisijo, naj glede na dajanje posojil Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj ter ukrepe Evropskega razvojnega sklada opravi natančno analizo delovanja sklada in preuči njegovo uporabnost, nato pa razmisli o oblikovanju zunanje veje; poudarja, da bi morali ti skladi prispevati k trajnostnemu razvoju in dostojnim delovnim mestom ter odpravljanju revščine in temeljnih vzrokov za migracije;

| 71. | opozarja, da je treba povečati preglednost in odgovornost razvojnih finančnih institucij za financiranje razvoja, javno-zasebnih partnerstev za dejansko sledenje in spremljanje denarnih tokov, vzdržnost dolga in dodano vrednost njihovih projektov za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

71.

opozarja, da je treba povečati preglednost in odgovornost razvojnih finančnih institucij za financiranje razvoja, javno-zasebnih partnerstev za dejansko sledenje in spremljanje denarnih tokov, vzdržnost dolga in dodano vrednost njihovih projektov za trajnostni razvoj;

Trgovina in kmetijstvo

| 72. | poudarja, da so visoki evropski standardi na področju okolja, varnosti hrane, dobrobiti živali in socialne blaginje zelo pomembni za državljane EU, zlasti z vidika javne morale in ozaveščenosti potrošnikov, meni da bi morali trgovinski sporazumi spodbujati pošteno konkurenco, da bodo lahko kmetje EU v celoti izkoristili carinske koncesije in ne bodo v ekonomsko manj ugodnem položaju v primerjavi s kmeti iz tretjih držav; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo standardi EU o varnosti hrane in okolju zaščiteni z ohranjanjem previdnostnega načela, trajnostnega kmetijstva ter visoke stopnje sledljivosti in označevanja proizvodov in z zagotavljanjem, da bo ves uvoz v skladu z ustrezno zakonodajo EU; je seznanjen z velikimi razlikami pri standardih dobrobiti živali po svetu; v zvezi s tem poudarja, da je treba urediti izvoz živih rejnih živali v skladu z veljavno zakonodajo EU in standardi, ki jih je določila Svetovna organizacija za zdravje živali; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da so visoki evropski standardi na področju okolja, varnosti hrane, dobrobiti živali in socialne blaginje zelo pomembni za državljane EU, zlasti z vidika javne morale in ozaveščenosti potrošnikov, meni da bi morali trgovinski sporazumi spodbujati pošteno konkurenco, da bodo lahko kmetje EU v celoti izkoristili carinske koncesije in ne bodo v ekonomsko manj ugodnem položaju v primerjavi s kmeti iz tretjih držav; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo standardi EU o varnosti hrane in okolju zaščiteni z ohranjanjem previdnostnega načela, trajnostnega kmetijstva ter visoke stopnje sledljivosti in označevanja proizvodov in z zagotavljanjem, da bo ves uvoz v skladu z ustrezno zakonodajo EU; je seznanjen z velikimi razlikami pri standardih dobrobiti živali po svetu; v zvezi s tem poudarja, da je treba urediti izvoz živih rejnih živali v skladu z veljavno zakonodajo EU in standardi, ki jih je določila Svetovna organizacija za zdravje živali;

| 73. | meni, da je v sedanji krizi v kmetijstvu pomembno odprtje novih trgov za kmetijske proizvode EU, kot so mlečni izdelki, meso ter sadje in zelenjava; poudarja, da je treba poiskati nove trge z visoko kupno močjo; |
| --- | --- |

73.

meni, da je v sedanji krizi v kmetijstvu pomembno odprtje novih trgov za kmetijske proizvode EU, kot so mlečni izdelki, meso ter sadje in zelenjava; poudarja, da je treba poiskati nove trge z visoko kupno močjo;

| 74. | meni, da je treba povečati dodano vrednost kmetijstva in voditi promocijske kampanje za odprtje novih trgov; poudarja, da je bistveno utrditi sheme kakovosti na ravni EU, saj proizvodom iz EU prinašajo velik ugled v smislu blagovne znamke na svetovnih trgih, s tem pa imajo posredne koristi za evropsko kmetijstvo na splošno; |
| --- | --- |

74.

meni, da je treba povečati dodano vrednost kmetijstva in voditi promocijske kampanje za odprtje novih trgov; poudarja, da je bistveno utrditi sheme kakovosti na ravni EU, saj proizvodom iz EU prinašajo velik ugled v smislu blagovne znamke na svetovnih trgih, s tem pa imajo posredne koristi za evropsko kmetijstvo na splošno;

| 75. | poudarja tudi potrebo po strožjem nadzoru uvoza na mejah in okrepljenem nadzoru pogojev proizvodnje in trženja, ki ga izvaja Urad za prehrano in veterinarstvo v državah, ki izvažajo v EU, da bi zagotovili spoštovanje pravil Unije; |
| --- | --- |

75.

poudarja tudi potrebo po strožjem nadzoru uvoza na mejah in okrepljenem nadzoru pogojev proizvodnje in trženja, ki ga izvaja Urad za prehrano in veterinarstvo v državah, ki izvažajo v EU, da bi zagotovili spoštovanje pravil Unije;

| 76. | poudarja, da je treba v vseh prostotrgovinskih sporazumih doseči napredek na področju sanitarnih, fitosanitarnih in drugih netarifnih ovir za trgovino s kmetijskimi proizvodi, zlasti glede skrajnih mej, ki jih je določila EU, pri vidikih, ki bi lahko vplivali na zdravje potrošnikov; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je treba v vseh prostotrgovinskih sporazumih doseči napredek na področju sanitarnih, fitosanitarnih in drugih netarifnih ovir za trgovino s kmetijskimi proizvodi, zlasti glede skrajnih mej, ki jih je določila EU, pri vidikih, ki bi lahko vplivali na zdravje potrošnikov;

| 77. | opozarja na pomen geografskih označb za promocijo tradicionalnih evropskih agroživilskih izdelkov, ker jih ščitijo pred škodljivimi praksami neupravičenega okoriščanja, zagotavljajo pravice potrošnikov in sprejemanje zavestnih odločitev ter varujejo podeželske proizvajalce in kmete, zlasti mala in srednja podjetja; ugotavlja, da sta zaščita in priznavanje geografskih označb v tretjih državah lahko zelo koristni za celoten agroživilski sektor EU, in meni, da bi morali vsi trgovinski sporazumi vključevati zaščitne ukrepe in ukrepe za boj proti ponarejanju; |
| --- | --- |

77.

opozarja na pomen geografskih označb za promocijo tradicionalnih evropskih agroživilskih izdelkov, ker jih ščitijo pred škodljivimi praksami neupravičenega okoriščanja, zagotavljajo pravice potrošnikov in sprejemanje zavestnih odločitev ter varujejo podeželske proizvajalce in kmete, zlasti mala in srednja podjetja; ugotavlja, da sta zaščita in priznavanje geografskih označb v tretjih državah lahko zelo koristni za celoten agroživilski sektor EU, in meni, da bi morali vsi trgovinski sporazumi vključevati zaščitne ukrepe in ukrepe za boj proti ponarejanju;

Boljši dostop do javnih naročil za evropske gospodarske subjekte

| 78. | poziva, naj se odpravijo sedanja neravnovesja v zvezi s stopnjo odprtosti trgov javnih naročil med EU in drugimi trgovinskimi partnerji; poziva Komisijo, naj si še bolj prizadeva za ambiciozno in bolj vzajemno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil, pri čemer mora biti zagotovljeno, da bodo storitve splošnega gospodarskega pomena izvzete in bodo države pri postopkih oddaje javnih naročil še naprej lahko določale socialne in okoljske standarde, kot so merila o ekonomsko najugodnejši ponudbi; poudarja, da potrebujejo evropski gospodarski subjekti, tako družbe kot mala in srednja podjetja, boljši dostop do javnih naročil v tretjih državah, z instrumenti, kot so Akt za mala podjetja, in da je treba odpraviti sedanjo raven nesimetričnosti; ob tem opozarja, da je EU med vsemi članicami Svetovne trgovinske organizacije eden najbolj odprtih trgov za javna naročila; |
| --- | --- |

78.

poziva, naj se odpravijo sedanja neravnovesja v zvezi s stopnjo odprtosti trgov javnih naročil med EU in drugimi trgovinskimi partnerji; poziva Komisijo, naj si še bolj prizadeva za ambiciozno in bolj vzajemno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil, pri čemer mora biti zagotovljeno, da bodo storitve splošnega gospodarskega pomena izvzete in bodo države pri postopkih oddaje javnih naročil še naprej lahko določale socialne in okoljske standarde, kot so merila o ekonomsko najugodnejši ponudbi; poudarja, da potrebujejo evropski gospodarski subjekti, tako družbe kot mala in srednja podjetja, boljši dostop do javnih naročil v tretjih državah, z instrumenti, kot so Akt za mala podjetja, in da je treba odpraviti sedanjo raven nesimetričnosti; ob tem opozarja, da je EU med vsemi članicami Svetovne trgovinske organizacije eden najbolj odprtih trgov za javna naročila;

| 79. | je seznanjen s spremenjenim predlogom Komisije za uredbo o dostopu blaga in storitev tretjih držav do notranjega trga javnih naročil Unije, ki je pomembno orodje za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev pri dostopanju tretjih držav do trga, in zelo obžaluje, da vlade držav članic blokirajo prvotni predlog; poziva Komisijo, naj zagotovi pozitivno vzajemnost pri dostopu do trgov javnih naročil z vsemi najpomembnejšimi trgovinskimi partnerji; |
| --- | --- |

79.

je seznanjen s spremenjenim predlogom Komisije za uredbo o dostopu blaga in storitev tretjih držav do notranjega trga javnih naročil Unije, ki je pomembno orodje za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev pri dostopanju tretjih držav do trga, in zelo obžaluje, da vlade držav članic blokirajo prvotni predlog; poziva Komisijo, naj zagotovi pozitivno vzajemnost pri dostopu do trgov javnih naročil z vsemi najpomembnejšimi trgovinskimi partnerji;

Enak dostop do virov za pošteno konkurenco na svetovnem trgu

| 80. | poudarja, da so naravni viri omejeni in bi jih bilo treba uporabiti na ekonomsko in ekološko trajnosten način, pri čemer bi moralo imeti prednost recikliranje; priznava veliko odvisnost držav v razvoju in zlasti manj razvitih držav od naravnih virov; opozarja, da mora evropska trgovinska politika nadaljevati dosledno, trajnostno, celovito in medsektorsko politično strategijo o surovinah, ki jo je Parlament že začrtal v svoji resoluciji o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da so naravni viri omejeni in bi jih bilo treba uporabiti na ekonomsko in ekološko trajnosten način, pri čemer bi moralo imeti prednost recikliranje; priznava veliko odvisnost držav v razvoju in zlasti manj razvitih držav od naravnih virov; opozarja, da mora evropska trgovinska politika nadaljevati dosledno, trajnostno, celovito in medsektorsko politično strategijo o surovinah, ki jo je Parlament že začrtal v svoji resoluciji o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020;

| 81. | poudarja, da je potreben prehod na nizkoogljično gospodarstvo, zato poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje na področju energetskih raziskav, razvoja in inovacij, ki naj spodbujajo diverzifikacijo dobaviteljev energije, energetskih dobavnih poti in virov energije, izbiro novih energetskih trgovinskih partnerjev in povečanje konkurence, kar bi potrošnikom zagotovilo nižje cene; poudarja, da sta razvoj obnovljivih virov energije in spodbujanje energetske učinkovitosti bistvenega pomena za povečanje energetske varnosti in zmanjšanje odvisnosti od uvoza; poudarja, da je pomembno ti določbi vključiti v sporazume o prosti trgovini, da bi vzpostaviti trajnostna energetska partnerstva in izboljšali tehnološko sodelovanje, zlasti na področju obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, ter preprečili selitve virov CO2 in tako dosegli cilje s konference COP21; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da je potreben prehod na nizkoogljično gospodarstvo, zato poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje na področju energetskih raziskav, razvoja in inovacij, ki naj spodbujajo diverzifikacijo dobaviteljev energije, energetskih dobavnih poti in virov energije, izbiro novih energetskih trgovinskih partnerjev in povečanje konkurence, kar bi potrošnikom zagotovilo nižje cene; poudarja, da sta razvoj obnovljivih virov energije in spodbujanje energetske učinkovitosti bistvenega pomena za povečanje energetske varnosti in zmanjšanje odvisnosti od uvoza; poudarja, da je pomembno ti določbi vključiti v sporazume o prosti trgovini, da bi vzpostaviti trajnostna energetska partnerstva in izboljšali tehnološko sodelovanje, zlasti na področju obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, ter preprečili selitve virov CO2 in tako dosegli cilje s konference COP21;

Boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami in proizvodi iz njih

| 82. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega porasta kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi vrstami, in s tem povezane nezakonite trgovine, ki ima pogubne posledice za biotsko raznovrstnost in število vrst, pomeni pa tudi očitno in vseprisotno nevarnost za življenjske razmere in lokalna gospodarstva, zlasti v državah v razvoju; pozdravlja zavezo EU, da bo odpravila nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami v okviru odziva EU na agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti 15. cilja trajnostnega razvoja, v skladu s katerim je treba zagotoviti zaustavitev divjega lova in trgovine z zaščitenimi rastlinskimi in živalskimi vrstami ter odpraviti povpraševanje in ponudbo nezakonitih proizvodov iz prostoživečih vrst; v zvezi s tem pričakuje, da bo Komisija po obdobju razmisleka, ki bo obsegalo tudi posvetovanje s Parlamentom in državami članicami, preučila, kako najbolje vključiti določbe o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v vse prihodnje trgovinske sporazume EU; |
| --- | --- |

82.

je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega porasta kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi vrstami, in s tem povezane nezakonite trgovine, ki ima pogubne posledice za biotsko raznovrstnost in število vrst, pomeni pa tudi očitno in vseprisotno nevarnost za življenjske razmere in lokalna gospodarstva, zlasti v državah v razvoju; pozdravlja zavezo EU, da bo odpravila nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami v okviru odziva EU na agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti 15. cilja trajnostnega razvoja, v skladu s katerim je treba zagotoviti zaustavitev divjega lova in trgovine z zaščitenimi rastlinskimi in živalskimi vrstami ter odpraviti povpraševanje in ponudbo nezakonitih proizvodov iz prostoživečih vrst; v zvezi s tem pričakuje, da bo Komisija po obdobju razmisleka, ki bo obsegalo tudi posvetovanje s Parlamentom in državami članicami, preučila, kako najbolje vključiti določbe o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v vse prihodnje trgovinske sporazume EU;

Boljše carinsko sodelovanje in boj proti nezakoniti trgovini na mejah EU

| 83. | poudarja, da lahko boljši, harmonizirani in učinkovitejši carinski postopki v Evropi in tujini prispevajo k olajševanju trgovine in izpolnjevanju ustreznih zahtev za olajševanje trgovine in pomagajo preprečiti, da bi ponaredki ter nezakonito in ponarejeno blago vstopilo na enotni trg, kar škoduje gospodarski rasti EU ter resno ogroža evropske potrošnike; pozdravlja namero Komisije, da bi okrepila sodelovanje med carinskimi organi; znova poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo enotno carinsko službo EU, ki bo učinkoviteje izvajala carinske predpise in postopke na celotnem carinskem območju EU; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da lahko boljši, harmonizirani in učinkovitejši carinski postopki v Evropi in tujini prispevajo k olajševanju trgovine in izpolnjevanju ustreznih zahtev za olajševanje trgovine in pomagajo preprečiti, da bi ponaredki ter nezakonito in ponarejeno blago vstopilo na enotni trg, kar škoduje gospodarski rasti EU ter resno ogroža evropske potrošnike; pozdravlja namero Komisije, da bi okrepila sodelovanje med carinskimi organi; znova poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo enotno carinsko službo EU, ki bo učinkoviteje izvajala carinske predpise in postopke na celotnem carinskem območju EU;

| 84. | poudarja, da bi si morala Komisija na pogajanjih prizadevati za to, da bi prepričala trgovinske partnerje, naj vzpostavijo enotna okenca za carinske in mejne formalnosti, po potrebi tudi s pomočjo sredstev za izgradnjo zmogljivosti v okviru pomoči za trgovino; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da bi si morala Komisija na pogajanjih prizadevati za to, da bi prepričala trgovinske partnerje, naj vzpostavijo enotna okenca za carinske in mejne formalnosti, po potrebi tudi s pomočjo sredstev za izgradnjo zmogljivosti v okviru pomoči za trgovino;

| 85. | poudarja, da sta potrebna ustrezna komunikacija in močno usklajevanje, da bodo odpravo carin spremljali ustrezni tehnični, institucionalni in politični ukrepi, s katerimi bi zagotovili, da bo trgovina še naprej varna; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da sta potrebna ustrezna komunikacija in močno usklajevanje, da bodo odpravo carin spremljali ustrezni tehnični, institucionalni in politični ukrepi, s katerimi bi zagotovili, da bo trgovina še naprej varna;

| 86. | poziva Komisijo, naj preuči ključne kazalnike uspešnosti, na podlagi katerih se bo ocenjevala učinkovitost carinskih uprav doma in v tujini; obžaluje, da je trenutno na voljo le malo javnih podatkov; poudarja, da bi bilo koristno, da bi redno spremljali uspešnost carin in drugih mejnih organov doma in pri trgovinskih partnerjih za izmenjavo dobrih praks in usklajevanje posebnih interesov znotraj evropskih institucij v zvezi s olajševanjem trgovine, in sicer v skladu z določbami člena 13 sporazuma STO o olajševanju trgovine; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj preuči ključne kazalnike uspešnosti, na podlagi katerih se bo ocenjevala učinkovitost carinskih uprav doma in v tujini; obžaluje, da je trenutno na voljo le malo javnih podatkov; poudarja, da bi bilo koristno, da bi redno spremljali uspešnost carin in drugih mejnih organov doma in pri trgovinskih partnerjih za izmenjavo dobrih praks in usklajevanje posebnih interesov znotraj evropskih institucij v zvezi s olajševanjem trgovine, in sicer v skladu z določbami člena 13 sporazuma STO o olajševanju trgovine;

| 87. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo odprto razpravo o morebitnem prenosu carinskih organov z nacionalne ravni na raven EU; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo in države članice, naj začnejo odprto razpravo o morebitnem prenosu carinskih organov z nacionalne ravni na raven EU;

Ustvarjanje oprijemljivih koristi za potrošnike

| 88. | priznava, da so trgovinski sporazumi lahko potencialno zelo koristni za potrošnike, zlasti s povečanjem konkurence, znižanjem cen, večjo izbiro in spodbujanjem inovacij; poziva Komisijo, naj si, da bi izkoristila ta potencial, na vseh pogajanjih odločno prizadeva za omejitev praks geografskega blokiranja, za zmanjšanje stroškov mednarodnega gostovanja ter za krepitev pravic potnikov; |
| --- | --- |

88.

priznava, da so trgovinski sporazumi lahko potencialno zelo koristni za potrošnike, zlasti s povečanjem konkurence, znižanjem cen, večjo izbiro in spodbujanjem inovacij; poziva Komisijo, naj si, da bi izkoristila ta potencial, na vseh pogajanjih odločno prizadeva za omejitev praks geografskega blokiranja, za zmanjšanje stroškov mednarodnega gostovanja ter za krepitev pravic potnikov;

| 89. | poziva, naj se sprejmejo ukrepi za zagotavljanje podpore potrošnikom pri čezmejni trgovini z blagom in storitvami s tretjimi državami, na primer prek spletnih kontaktnih točk, ki bodo zagotavljale informacije ali nasvete v zvezi s spori; |
| --- | --- |

89.

poziva, naj se sprejmejo ukrepi za zagotavljanje podpore potrošnikom pri čezmejni trgovini z blagom in storitvami s tretjimi državami, na primer prek spletnih kontaktnih točk, ki bodo zagotavljale informacije ali nasvete v zvezi s spori;

| 90. | vztraja, da morajo potrošniki dobiti natančne informacije o značilnostih proizvodov, s katerimi se trguje; |
| --- | --- |

90.

vztraja, da morajo potrošniki dobiti natančne informacije o značilnostih proizvodov, s katerimi se trguje;

Trgovina za vse: Spremljajoče politike, potrebne za odprte trgovinske in naložbene politike, da bi bile koristi čim večje in izgube čim manjše

| 91. | se strinja s stališčem Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, da je za odprto in pošteno trgovinsko in naložbeno politiko potrebna vrsta učinkovitih spremljajočih politik, da bi bile koristi liberalizacije trgovine za prebivalce in gospodarstva EU in tretjih držav čim večje, izgube pa čim manjše; poziva države članice in Komisijo, naj naredijo veliko več, da bi ob odpiranju trgovine zagotovile trajnostni razvoj, in sicer naj sprejmejo vrsto podpornih ukrepov, na primer na področju javnih storitev in naložb, izobraževanja in zdravja, aktivne politike trga dela, raziskav in razvoja, razvoja infrastrukture, in ustrezna pravila za zagotavljanje socialne zaščite in varstva okolja; |
| --- | --- |

91.

se strinja s stališčem Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, da je za odprto in pošteno trgovinsko in naložbeno politiko potrebna vrsta učinkovitih spremljajočih politik, da bi bile koristi liberalizacije trgovine za prebivalce in gospodarstva EU in tretjih držav čim večje, izgube pa čim manjše; poziva države članice in Komisijo, naj naredijo veliko več, da bi ob odpiranju trgovine zagotovile trajnostni razvoj, in sicer naj sprejmejo vrsto podpornih ukrepov, na primer na področju javnih storitev in naložb, izobraževanja in zdravja, aktivne politike trga dela, raziskav in razvoja, razvoja infrastrukture, in ustrezna pravila za zagotavljanje socialne zaščite in varstva okolja;

| 92. | poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo temeljite, predhodne in naknadne ocene na podlagi sektorskih in regionalnih ocen učinka za ustrezne trgovinske sporazume in zakonodajne dosjeje, s katerimi bi predvideli škodljive učinke za trg dela v EU, in naj poiščejo bolj izpopolnjene načine za uvajanje blažilnih ukrepov za ponovni razvoj industrijskih panog in regij, katerih položaj se slabša, da bi dosegli bolj pravično porazdelitev in večje koristi od trgovine; poudarja, da imajo lahko v zvezi s tem evropski strukturni in investicijski skladi, zlasti Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad, posebno vlogo; poudarja, da bi lahko tudi Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji postal pomemben instrument, če bi ga preoblikovali in prilagodili tako, da bi imel ustrezna finančna sredstva za zagotavljanje podpore podjetjem in proizvajalcem EU, ki so jih prizadele trgovinske sankcije do tretjih držav, ter za pomoč delavcem v malih in srednjih podjetjih, ki jih je neposredno prizadel učinek globalizacije; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo temeljite, predhodne in naknadne ocene na podlagi sektorskih in regionalnih ocen učinka za ustrezne trgovinske sporazume in zakonodajne dosjeje, s katerimi bi predvideli škodljive učinke za trg dela v EU, in naj poiščejo bolj izpopolnjene načine za uvajanje blažilnih ukrepov za ponovni razvoj industrijskih panog in regij, katerih položaj se slabša, da bi dosegli bolj pravično porazdelitev in večje koristi od trgovine; poudarja, da imajo lahko v zvezi s tem evropski strukturni in investicijski skladi, zlasti Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad, posebno vlogo; poudarja, da bi lahko tudi Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji postal pomemben instrument, če bi ga preoblikovali in prilagodili tako, da bi imel ustrezna finančna sredstva za zagotavljanje podpore podjetjem in proizvajalcem EU, ki so jih prizadele trgovinske sankcije do tretjih držav, ter za pomoč delavcem v malih in srednjih podjetjih, ki jih je neposredno prizadel učinek globalizacije;

o

o o

| 93. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Konferenci OZN za trgovino in razvoj ter Svetovni trgovinski organizaciji. |
| --- | --- |

93.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Konferenci OZN za trgovino in razvoj ter Svetovni trgovinski organizaciji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0415.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0252.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0041.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0250.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0219.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0175.

(7)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 87.

(8)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 42.

(9)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(10)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(11)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/47

---

P8_TA(2016)0300

Boj proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (2015/2340(INI))

(2018/C 101/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (2000) in njenih protokolov ter zlasti Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (2000) ter Protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku (2000), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (2000) in njenih protokolov ter zlasti Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (2000) ter Protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku (2000),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov (1990), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov (1990),

| — | ob upoštevanju dela mednarodnih mehanizmov za človekove pravice, vključno s posebnim poročevalcem OZN o trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, ter drugimi posebnimi poročevalci OZN s tega področja, pa splošnega rednega pregleda in dela organov iz pogodb OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela mednarodnih mehanizmov za človekove pravice, vključno s posebnim poročevalcem OZN o trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, ter drugimi posebnimi poročevalci OZN s tega področja, pa splošnega rednega pregleda in dela organov iz pogodb OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Sveta za človekove pravice OZN o trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Sveta za človekove pravice OZN o trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (2014),

| — | ob upoštevanju svetovnega poročila o trgovini z ljudmi (2014), ki ga je pripravil Urad Združenih narodov za droge in kriminal, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega poročila o trgovini z ljudmi (2014), ki ga je pripravil Urad Združenih narodov za droge in kriminal,

| — | ob upoštevanju vzorčnega zakona OZN proti trgovini z ljudmi, ki je državam v pomoč pri spreminjanju in dopolnjevanju veljavne zakonodaje ter pri sprejemanju nove zakonodaje za boj proti trgovini z ljudmi (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzorčnega zakona OZN proti trgovini z ljudmi, ki je državam v pomoč pri spreminjanju in dopolnjevanju veljavne zakonodaje ter pri sprejemanju nove zakonodaje za boj proti trgovini z ljudmi (2009),

| — | ob upoštevanju priporočenih načel in smernic o človekovih pravicah in trgovini z ljudmi, ki so bili Ekonomskemu in socialnemu svetu predstavljeni kot dodatek k poročilu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice (UNHCHR) (E/2002/68/Add. 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočenih načel in smernic o človekovih pravicah in trgovini z ljudmi, ki so bili Ekonomskemu in socialnemu svetu predstavljeni kot dodatek k poročilu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice (UNHCHR) (E/2002/68/Add. 1),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, na podlagi katerih se izvaja okvir OZN za varovanje, spoštovanje in pomoč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, na podlagi katerih se izvaja okvir OZN za varovanje, spoštovanje in pomoč,

| — | ob upoštevanju osnovnih načel OZN o pravici do učinkovitega pravnega sredstva za žrtve trgovine z ljudmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnovnih načel OZN o pravici do učinkovitega pravnega sredstva za žrtve trgovine z ljudmi,

| — | ob upoštevanju Unicefovih smernic o varstvu pravic otrok, ki so žrtve trgovine z ljudmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Unicefovih smernic o varstvu pravic otrok, ki so žrtve trgovine z ljudmi,

| — | ob upoštevanju Konvencije MOD o prisilnem delu iz leta 1930 (št. 29), protokola iz leta 2014 h Konvenciji o prisilnem delu iz leta 1930, Konvencije o odpravi prisilnega dela iz leta 1957 (št. 105) in priporočila (dopolnilnih ukrepov) v zvezi s prisilnim delom iz leta 2014 (št. 203), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije MOD o prisilnem delu iz leta 1930 (št. 29), protokola iz leta 2014 h Konvenciji o prisilnem delu iz leta 1930, Konvencije o odpravi prisilnega dela iz leta 1957 (št. 105) in priporočila (dopolnilnih ukrepov) v zvezi s prisilnim delom iz leta 2014 (št. 203),

| — | ob upoštevanju Konvencije o minimalni starosti iz leta 1973 (št. 138) in Konvencije o prepovedi najhujših oblik dela otrok iz leta 1999 (št. 182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o minimalni starosti iz leta 1973 (št. 138) in Konvencije o prepovedi najhujših oblik dela otrok iz leta 1999 (št. 182),

| — | ob upoštevanju Konvencije MOD o delavcih v gospodinjstvu iz leta 2011 (št. 189), ki zadeva dostojno delo za delavce v gospodinjstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije MOD o delavcih v gospodinjstvu iz leta 2011 (št. 189), ki zadeva dostojno delo za delavce v gospodinjstvu,

| — | ob upoštevanju poročila MOD z naslovom Dobički in revščina: ekonomija prisilnega dela (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila MOD z naslovom Dobički in revščina: ekonomija prisilnega dela (2014),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Evropske socialne listine in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 5 te listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Evropske socialne listine in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 5 te listine,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic;

| — | ob upoštevanju dokumenta o ukrepih za krepitev zunanje razsežnosti EU pri preprečevanju trgovine z ljudmi (2009) ter njegovih dveh poročil o izvajanju (2011 in 2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o ukrepih za krepitev zunanje razsežnosti EU pri preprečevanju trgovine z ljudmi (2009) ter njegovih dveh poročil o izvajanju (2011 in 2012),

| — | ob upoštevanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila o izvajanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi (COM(2014)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila o izvajanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi (COM(2014)0635),

| — | ob upoštevanju dela koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2014 in politiki Evropske unije o človekovih pravicah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2014 in politiki Evropske unije o človekovih pravicah (1),

| — | ob upoštevanju okvira za dejavnosti EU v zvezi z enakostjo spolov in krepitvijo vloge žensk v zunanjih odnosih EU za obdobje 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za dejavnosti EU v zvezi z enakostjo spolov in krepitvijo vloge žensk v zunanjih odnosih EU za obdobje 2016–2020,

| — | ob upoštevanju Europolovega poročila o stanju iz februarja 2016 z naslovom: Trgovina z ljudmi v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolovega poročila o stanju iz februarja 2016 z naslovom: Trgovina z ljudmi v EU,

| — | ob upoštevanju globalnega pristopa k vprašanju migracij in mobilnosti (GAMM), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega pristopa k vprašanju migracij in mobilnosti (GAMM),

| — | ob upoštevanju Evropske agende o migracijah z dne 13. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske agende o migracijah z dne 13. maja 2015,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta, sprejetega na vrhu v Valetti novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta, sprejetega na vrhu v Valetti novembra 2015,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (2005),

| — | ob upoštevanju zadnjega splošnega poročila o dejavnostih Skupine strokovnjakov za ukrepanje proti trgovini z ljudmi(GRETA), v katerem je opisano izvajanje Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega splošnega poročila o dejavnostih Skupine strokovnjakov za ukrepanje proti trgovini z ljudmi(GRETA), v katerem je opisano izvajanje Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (2014),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju trgovine s človeškimi organi, ki je na voljo za podpis od marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju trgovine s človeškimi organi, ki je na voljo za podpis od marca 2015,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in dostojanstva človeškega bitja v zvezi z uporabo biologije in medicine: Konvencija o človekovih pravicah in biomedicini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in dostojanstva človeškega bitja v zvezi z uporabo biologije in medicine: Konvencija o človekovih pravicah in biomedicini,

| — | ob upoštevanju istanbulske deklaracije o trgovini z organi in presaditvenem turizmu (2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju istanbulske deklaracije o trgovini z organi in presaditvenem turizmu (2008),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OVSE o človekovih pravicah pri vrnitvi žrtev trgovine z ljudmi (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OVSE o človekovih pravicah pri vrnitvi žrtev trgovine z ljudmi (2014),

| — | ob upoštevanju poročila medvladne projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) (2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila medvladne projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) (2011),

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije za migracije (IOM) o dejavnostih na področju boja proti trgovini z ljudmi in pomoči ranljivim migrantom (2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije za migracije (IOM) o dejavnostih na področju boja proti trgovini z ljudmi in pomoči ranljivim migrantom (2012),

| — | ob upoštevanju poročila IOM o obravnavanju trgovine z ljudmi in izkoriščanja ljudi v času krize (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila IOM o obravnavanju trgovine z ljudmi in izkoriščanja ljudi v času krize (2015),

| — | ob upoštevanju Konvencije ASEAN proti trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ASEAN proti trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (2015),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0205/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0205/2016),

| A. | ker trgovina z ljudmi, ki je del organiziranega kriminala, predstavlja eno od najhujših zlorab človekovih pravic, saj ljudi degradira na blago ter močno in trajno krši dostojanstvo in pravice žrtve ter vpliva na celotne družine in skupnosti, tudi s tem ker se namerno izkoriščajo ranljive razmere, kot sta revščina in osamljenost; |
| --- | --- |

A.

ker trgovina z ljudmi, ki je del organiziranega kriminala, predstavlja eno od najhujših zlorab človekovih pravic, saj ljudi degradira na blago ter močno in trajno krši dostojanstvo in pravice žrtve ter vpliva na celotne družine in skupnosti, tudi s tem ker se namerno izkoriščajo ranljive razmere, kot sta revščina in osamljenost;

| B. | ker so Združeni narodi (Palermski protokol o trgovanju) trgovino z ljudmi opredelili kot novačenje, prevoz, premeščanje, dajanje zatočišča ali sprejemanje oseb zaradi izkoriščanja z grožnjo, uporabo sile ali drugimi oblikami prisile, ugrabitvijo, goljufijo, prevaro, zlorabo pooblastil ali ranljivosti ali dajanjem ali prejemanjem plačil ali koristi, da se doseže soglasje osebe, ki ima nadzor nad drugo osebo; ker izkoriščanje vključuje vsaj prisilno prostitucijo ali druge oblike spolnega izkoriščanja oseb, njihovo prisilno delo ali storitve, suženjstvo ali podobna stanja, vključno s suženjstvom otrok, da bi postali vojaki, služabniki ali bi jim odstranili organe; ker gre za odvratno dejanje, zlasti če otroke v najhujših oblikah izkoriščajo ljudje; |
| --- | --- |

B.

ker so Združeni narodi (Palermski protokol o trgovanju) trgovino z ljudmi opredelili kot novačenje, prevoz, premeščanje, dajanje zatočišča ali sprejemanje oseb zaradi izkoriščanja z grožnjo, uporabo sile ali drugimi oblikami prisile, ugrabitvijo, goljufijo, prevaro, zlorabo pooblastil ali ranljivosti ali dajanjem ali prejemanjem plačil ali koristi, da se doseže soglasje osebe, ki ima nadzor nad drugo osebo; ker izkoriščanje vključuje vsaj prisilno prostitucijo ali druge oblike spolnega izkoriščanja oseb, njihovo prisilno delo ali storitve, suženjstvo ali podobna stanja, vključno s suženjstvom otrok, da bi postali vojaki, služabniki ali bi jim odstranili organe; ker gre za odvratno dejanje, zlasti če otroke v najhujših oblikah izkoriščajo ljudje;

| C. | ker je v členu 2(a) izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije prodaja otrok opredeljena kot „vsakršno dejanje ali posel, s katerim kaka oseba ali skupina oseb posreduje otroka komu drugemu za plačilo ali kakršno koli drugo nadomestilo“; |
| --- | --- |

C.

ker je v členu 2(a) izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije prodaja otrok opredeljena kot „vsakršno dejanje ali posel, s katerim kaka oseba ali skupina oseb posreduje otroka komu drugemu za plačilo ali kakršno koli drugo nadomestilo“;

| D. | ker je glede na svetovno poročilo Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) o trgovini z ljudmi (2014) 70 % skupnega števila odkritih žrtev žensk in deklet; ker je 79 % odkritih žrtev spolnega izkoriščanja, ki predstavlja 53 % odkritih oblik izkoriščanja na svetu, žensk in ker je 83 % odkritih žrtev prisilnega dela, ki predstavlja 40 % odkritih oblik izkoriščanja na svetu, moških; |
| --- | --- |

D.

ker je glede na svetovno poročilo Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) o trgovini z ljudmi (2014) 70 % skupnega števila odkritih žrtev žensk in deklet; ker je 79 % odkritih žrtev spolnega izkoriščanja, ki predstavlja 53 % odkritih oblik izkoriščanja na svetu, žensk in ker je 83 % odkritih žrtev prisilnega dela, ki predstavlja 40 % odkritih oblik izkoriščanja na svetu, moških;

| E. | ker se zaradi zapletenih in medsebojno povezanih dejavnikov, kot so sistematična in strukturna diskriminacija, kršitve človekovih pravic, revščina, neenakost, korupcija, nasilni konflikti, zaplembe zemljišč, pomanjkanje izobrazbe, brezposelnost in slabo delujoči režimi delovne migracije, povečuje ranljivost oseb za izkoriščanje in zlorabo, saj imajo te osebe manjšo izbiro in manj sredstev; ker je nasilje nad ženskami v strategiji EU za odpravo trgovine z ljudmi 2012–2016 opredeljeno kot temeljni vzrok trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

E.

ker se zaradi zapletenih in medsebojno povezanih dejavnikov, kot so sistematična in strukturna diskriminacija, kršitve človekovih pravic, revščina, neenakost, korupcija, nasilni konflikti, zaplembe zemljišč, pomanjkanje izobrazbe, brezposelnost in slabo delujoči režimi delovne migracije, povečuje ranljivost oseb za izkoriščanje in zlorabo, saj imajo te osebe manjšo izbiro in manj sredstev; ker je nasilje nad ženskami v strategiji EU za odpravo trgovine z ljudmi 2012–2016 opredeljeno kot temeljni vzrok trgovine z ljudmi;

| F. | ker je trgovina z ljudmi kaznivo dejanje, vezano na spol; ker ženske in dekleta predstavljajo tudi velik delež žrtev drugih oblik trgovine z ljudmi, na primer za prisilno delo in izkoriščanje v gospodinjstvu in sektorju nege, proizvodnem, živilskem, čistilnem in drugih sektorjih; |
| --- | --- |

F.

ker je trgovina z ljudmi kaznivo dejanje, vezano na spol; ker ženske in dekleta predstavljajo tudi velik delež žrtev drugih oblik trgovine z ljudmi, na primer za prisilno delo in izkoriščanje v gospodinjstvu in sektorju nege, proizvodnem, živilskem, čistilnem in drugih sektorjih;

| G. | ker je trgovina z ljudmi ena najbolj donosnih dejavnosti organiziranega kriminala na svetu, poleg trgovine s prepovedanimi drogami in orožjem; ker v skladu z najnovejšimi ocenami Mednarodne organizacije dela nezakonit letni dobiček prisilnega dela, vključno z dobičkom na podlagi pranja denarja, znaša približno 150 milijard USD, pri čemer je ocenjeno, da je 90 % žrtev izkoriščenih v zasebnem gospodarstvu in da dve tretjini dobička izhajata iz komercialnega spolnega izkoriščanja, zaradi česar je to najdonosnejša oblika izkoriščanja; |
| --- | --- |

G.

ker je trgovina z ljudmi ena najbolj donosnih dejavnosti organiziranega kriminala na svetu, poleg trgovine s prepovedanimi drogami in orožjem; ker v skladu z najnovejšimi ocenami Mednarodne organizacije dela nezakonit letni dobiček prisilnega dela, vključno z dobičkom na podlagi pranja denarja, znaša približno 150 milijard USD, pri čemer je ocenjeno, da je 90 % žrtev izkoriščenih v zasebnem gospodarstvu in da dve tretjini dobička izhajata iz komercialnega spolnega izkoriščanja, zaradi česar je to najdonosnejša oblika izkoriščanja;

| H. | ker je treba trgovino z ljudmi razumeti tudi z vidika povpraševanja in dobička, saj izkoriščanje žensk, zlasti za spolne storitve, podžiga povpraševanje po teh storitvah in dobiček, ki se pri tem ustvarja; |
| --- | --- |

H.

ker je treba trgovino z ljudmi razumeti tudi z vidika povpraševanja in dobička, saj izkoriščanje žensk, zlasti za spolne storitve, podžiga povpraševanje po teh storitvah in dobiček, ki se pri tem ustvarja;

| I. | ker sta neustrezno izvajanje pravnega okvira za trgovino z ljudmi na nacionalni ravni in neobstoj ustreznega pravnega okvira v tretjih državah ena od najpomembnejših ovir za boj proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

I.

ker sta neustrezno izvajanje pravnega okvira za trgovino z ljudmi na nacionalni ravni in neobstoj ustreznega pravnega okvira v tretjih državah ena od najpomembnejših ovir za boj proti trgovini z ljudmi;

| J. | ker je dostop do pravnega varstva za žrtve trgovine z ljudmi preprosto oviran ali onemogočen; ker sta korupcija in premajhne zmogljivosti v mnogih državah še vedno glavna težava policijskih in sodnih organizacij; |
| --- | --- |

J.

ker je dostop do pravnega varstva za žrtve trgovine z ljudmi preprosto oviran ali onemogočen; ker sta korupcija in premajhne zmogljivosti v mnogih državah še vedno glavna težava policijskih in sodnih organizacij;

| K. | ker po mnenju Europola vsesplošni dostop do interneta po svetu omogoča razcvet trgovine z ljudmi v spletnem okolju; ker to povzroča nove oblike novačenja in izkoriščanja žrtev; |
| --- | --- |

K.

ker po mnenju Europola vsesplošni dostop do interneta po svetu omogoča razcvet trgovine z ljudmi v spletnem okolju; ker to povzroča nove oblike novačenja in izkoriščanja žrtev;

| L. | ker obstaja povezava med tihotapljenjem migrantov in trgovino z ljudmi; ker tihotapci za oglaševanje svojih storitev med potencialnimi migranti med drugim uporabljajo internet; |
| --- | --- |

L.

ker obstaja povezava med tihotapljenjem migrantov in trgovino z ljudmi; ker tihotapci za oglaševanje svojih storitev med potencialnimi migranti med drugim uporabljajo internet;

| M. | ker trgovina z ljudmi in tihotapljenje ljudi žal nista prehoden pojav in bi se lahko v prihodnjih letih še zaostrila, saj konfliktna žarišča, represivni režimi in gospodarske razmere v svetu ustvarjajo ugodne razmere za kriminalne dejavnosti trgovcev z ljudmi in tihotapcev ljudi; |
| --- | --- |

M.

ker trgovina z ljudmi in tihotapljenje ljudi žal nista prehoden pojav in bi se lahko v prihodnjih letih še zaostrila, saj konfliktna žarišča, represivni režimi in gospodarske razmere v svetu ustvarjajo ugodne razmere za kriminalne dejavnosti trgovcev z ljudmi in tihotapcev ljudi;

| N. | ker tokovi nezakonitih migracij povečujejo možnost trgovine z ljudmi, saj je pri migrantih brez urejenega statusa zaradi njihove ranljivosti in nezakonitega položaja tveganje, da postanejo žrtev trgovine z ljudmi, še posebej veliko; ker so mladoletniki brez spremstva, ki predstavljajo velik delež v Evropo prihajajočih migrantov, ciljna skupina mrež, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

N.

ker tokovi nezakonitih migracij povečujejo možnost trgovine z ljudmi, saj je pri migrantih brez urejenega statusa zaradi njihove ranljivosti in nezakonitega položaja tveganje, da postanejo žrtev trgovine z ljudmi, še posebej veliko; ker so mladoletniki brez spremstva, ki predstavljajo velik delež v Evropo prihajajočih migrantov, ciljna skupina mrež, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi;

| O. | ker je trgovina z ljudmi regionalni in svetovni problem, ki ga ni mogoče vedno obravnavati izključno na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

O.

ker je trgovina z ljudmi regionalni in svetovni problem, ki ga ni mogoče vedno obravnavati izključno na nacionalni ravni;

| P. | ker je po ocenah najnovejšega globalnega indeksa suženjstva po vsem svetu v razmerah novodobnega suženjstva ujetih 35,8 milijona ljudi, kar pomeni, da je trgovina z ljudmi zelo razširjena in zajema vse dele sveta; |
| --- | --- |

P.

ker je po ocenah najnovejšega globalnega indeksa suženjstva po vsem svetu v razmerah novodobnega suženjstva ujetih 35,8 milijona ljudi, kar pomeni, da je trgovina z ljudmi zelo razširjena in zajema vse dele sveta;

| Q. | ker se pretekli in nastajajoči trendi pri trgovini z ljudmi pojavljajo v različnih oblikah in se med regijami in znotraj podregij močno razlikujejo; |
| --- | --- |

Q.

ker se pretekli in nastajajoči trendi pri trgovini z ljudmi pojavljajo v različnih oblikah in se med regijami in znotraj podregij močno razlikujejo;

| R. | ker se trgovina z ljudmi ne pojavlja le v državah, ki veljajo za manj razvite, temveč v bolj zakriti obliki tudi v razvitih državah; |
| --- | --- |

R.

ker se trgovina z ljudmi ne pojavlja le v državah, ki veljajo za manj razvite, temveč v bolj zakriti obliki tudi v razvitih državah;

| S. | ker ima azijsko-pacifiška regija po podatkih MOD 56-odstotni delež ocenjenega števila žrtev prisilnega dela na svetovni ravni, vključno s spolnim izkoriščanjem, kar je daleč največji delež na svetu; |
| --- | --- |

S.

ker ima azijsko-pacifiška regija po podatkih MOD 56-odstotni delež ocenjenega števila žrtev prisilnega dela na svetovni ravni, vključno s spolnim izkoriščanjem, kar je daleč največji delež na svetu;

| T. | ker se ocenjuje, da je v oborožene spopade po vsem svetu vključenih približno 300 000 otrok; ker je obseg trgovine z otroki v Afriki z namenom uporabe otrok za vojake največji na svetu; |
| --- | --- |

T.

ker se ocenjuje, da je v oborožene spopade po vsem svetu vključenih približno 300 000 otrok; ker je obseg trgovine z otroki v Afriki z namenom uporabe otrok za vojake največji na svetu;

| U. | ker je v Severni Afriki in na Bližnjem vzhodu 95 % odkritih žrtev odraslih; ker so države na Bližnjem vzhodu predvsem ciljne države za delavce migrante, v katerih t. i. sistem sponzorstva „kafala“ delavce naveže na posameznega delodajalca, pri čemer nastanejo pogoji za zlorabo in delovno izkoriščanje, ki je včasih dejansko enako prisilnemu delu; |
| --- | --- |

U.

ker je v Severni Afriki in na Bližnjem vzhodu 95 % odkritih žrtev odraslih; ker so države na Bližnjem vzhodu predvsem ciljne države za delavce migrante, v katerih t. i. sistem sponzorstva „kafala“ delavce naveže na posameznega delodajalca, pri čemer nastanejo pogoji za zlorabo in delovno izkoriščanje, ki je včasih dejansko enako prisilnemu delu;

| V. | ker je v državah vzhodnega sosedstva EU spolno izkoriščanje glavni vzrok za prijavljene primere trgovine z ljudmi; ker je romska skupnost – tako moški kot ženske – zaradi sistematične diskriminacije in rasizma še posebej izpostavljena trgovini z ljudmi za različne namene; |
| --- | --- |

V.

ker je v državah vzhodnega sosedstva EU spolno izkoriščanje glavni vzrok za prijavljene primere trgovine z ljudmi; ker je romska skupnost – tako moški kot ženske – zaradi sistematične diskriminacije in rasizma še posebej izpostavljena trgovini z ljudmi za različne namene;

| W. | ker je sodelovanje med državami članicami, Europolom ter izvornimi in tranzitnimi državami žrtev trgovine z ljudmi bistveno v boju proti tihotapskim mrežam; |
| --- | --- |

W.

ker je sodelovanje med državami članicami, Europolom ter izvornimi in tranzitnimi državami žrtev trgovine z ljudmi bistveno v boju proti tihotapskim mrežam;

| X. | ker je EU opredelila več prednostnih držav in regij, s katerimi želi dodatno okrepiti in racionalizirati sodelovanje pri ukrepih proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

X.

ker je EU opredelila več prednostnih držav in regij, s katerimi želi dodatno okrepiti in racionalizirati sodelovanje pri ukrepih proti trgovini z ljudmi;

| Y. | ker je Komisija leta 2010 imenovala koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi, da bi izboljšala koordinacijo in skladnost med institucijami, agencijami, državami EU, državami, ki niso članice EU, in mednarodnimi akterji; |
| --- | --- |

Y.

ker je Komisija leta 2010 imenovala koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi, da bi izboljšala koordinacijo in skladnost med institucijami, agencijami, državami EU, državami, ki niso članice EU, in mednarodnimi akterji;

Svetovni trendi v trgovini z ljudmi

| 1. | obsoja in izrecno zavrača trgovino z ljudmi, ki postaja vse večja industrija človeškega trpljenja ter globoko in dolgotrajno vpliva na vse družbe in gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

obsoja in izrecno zavrača trgovino z ljudmi, ki postaja vse večja industrija človeškega trpljenja ter globoko in dolgotrajno vpliva na vse družbe in gospodarstva;

| 2. | poudarja, da je trgovina z ljudmi sodobna oblika suženjstva, hudo kaznivo dejanje in ena najhujših oblik kršitev človekovih pravic ter ni sprejemljiva v družbi, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic, vključno z enakostjo spolov; meni tudi, da je treba trgovino z ljudmi razlagati celostno in se pri tem poleg spolnega izkoriščanja osredotočiti tudi na prisilno delo, trgovino z organi, prisilno prosjačenje, prisilne poroke, otroke vojake in trgovino z dojenčki; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je trgovina z ljudmi sodobna oblika suženjstva, hudo kaznivo dejanje in ena najhujših oblik kršitev človekovih pravic ter ni sprejemljiva v družbi, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic, vključno z enakostjo spolov; meni tudi, da je treba trgovino z ljudmi razlagati celostno in se pri tem poleg spolnega izkoriščanja osredotočiti tudi na prisilno delo, trgovino z organi, prisilno prosjačenje, prisilne poroke, otroke vojake in trgovino z dojenčki;

| 3. | opozarja, da je trgovina z ljudmi nadnacionalno kaznivo dejanje svetovnega obsega ter da je treba pri vseh ukrepih za boj proti njej upoštevati temeljne vzroke in svetovne trende; v zvezi s tem poudarja, da je pomemben dosleden pristop k notranjim in zunanjim razsežnostim politik EU za boj proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je trgovina z ljudmi nadnacionalno kaznivo dejanje svetovnega obsega ter da je treba pri vseh ukrepih za boj proti njej upoštevati temeljne vzroke in svetovne trende; v zvezi s tem poudarja, da je pomemben dosleden pristop k notranjim in zunanjim razsežnostim politik EU za boj proti trgovini z ljudmi;

| 4. | priznava, da trgovina z ljudmi kot organizirani kriminal poteka čez zunanje meje in znotraj notranjih meja, zato so potrebni trdni notranji zakoni na področju trgovine z ljudmi in sodelovanje med državami; |
| --- | --- |

4.

priznava, da trgovina z ljudmi kot organizirani kriminal poteka čez zunanje meje in znotraj notranjih meja, zato so potrebni trdni notranji zakoni na področju trgovine z ljudmi in sodelovanje med državami;

| 5. | obžaluje stalno pomanjkanje ustrezne zakonodaje, s katero bi se trgovina z ljudmi obravnavala kot kaznivo dejanje in bi se omogočil učinkovit boj proti njej v številnih državah po vsem svetu; |
| --- | --- |

5.

obžaluje stalno pomanjkanje ustrezne zakonodaje, s katero bi se trgovina z ljudmi obravnavala kot kaznivo dejanje in bi se omogočil učinkovit boj proti njej v številnih državah po vsem svetu;

| 6. | obžaluje tudi veliko vrzel med obstoječo zakonodajo in njenim izvajanjem, vključno z omejenim ali onemogočenim dostopom žrtev do pravnega varstva na eni strani in nezadostnim kazenskim pregonom storilcev na drugi strani; |
| --- | --- |

6.

obžaluje tudi veliko vrzel med obstoječo zakonodajo in njenim izvajanjem, vključno z omejenim ali onemogočenim dostopom žrtev do pravnega varstva na eni strani in nezadostnim kazenskim pregonom storilcev na drugi strani;

| 7. | predvsem obžaluje, da se odkrije veliko manj žrtev trgovine z ljudmi, kot jih po ocenah dejansko je, in da je delež sodnega pregona še vedno izredno nizek; je še vedno globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da veliko žrtev trgovine z ljudmi ostane brez ustrezne podpore, zaščite in ukrepov, ki bi jih odškodovali za kršitev njihovih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

7.

predvsem obžaluje, da se odkrije veliko manj žrtev trgovine z ljudmi, kot jih po ocenah dejansko je, in da je delež sodnega pregona še vedno izredno nizek; je še vedno globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da veliko žrtev trgovine z ljudmi ostane brez ustrezne podpore, zaščite in ukrepov, ki bi jih odškodovali za kršitev njihovih temeljnih pravic;

| 8. | opozarja, da so žrtve trgovine z ljudmi v državah, v katerih se izkoriščajo, pogosto „nevidni ljudje“, da se soočajo s težavami zaradi kulturne in jezikovne raznolikosti ter da zaradi vsega tega še težje prijavijo kazniva dejanja, katerih žrtve so; obsoja, da so te težave še večje pri posebej ranljivih kategorijah žrtev, kot so ženske in otroci; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da so žrtve trgovine z ljudmi v državah, v katerih se izkoriščajo, pogosto „nevidni ljudje“, da se soočajo s težavami zaradi kulturne in jezikovne raznolikosti ter da zaradi vsega tega še težje prijavijo kazniva dejanja, katerih žrtve so; obsoja, da so te težave še večje pri posebej ranljivih kategorijah žrtev, kot so ženske in otroci;

| 9. | poudarja, da trgovina z ljudmi iz držav v razvoju obstaja zaradi povpraševanja po spolnih storitvah v razvitih državah, kar ljudi, predvsem ženske in dekleta, potiska v ranljiv položaj; poziva države članice, naj zavestno uporabo storitev, v katerih so udeležene žrtve trgovine z ljudmi, razglasijo za kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da trgovina z ljudmi iz držav v razvoju obstaja zaradi povpraševanja po spolnih storitvah v razvitih državah, kar ljudi, predvsem ženske in dekleta, potiska v ranljiv položaj; poziva države članice, naj zavestno uporabo storitev, v katerih so udeležene žrtve trgovine z ljudmi, razglasijo za kaznivo dejanje;

| 10. | opominja, da skupine, organizirane na mednarodni ravni, svoje žrtve, ki jih zavedejo z lažnimi obljubami, zlasti za namene prostitucije prikrito ali pa s privolitvijo žrtev prevažajo v bogatejše regije, zlasti v evropske države, kjer so odjemalci premožnejši; |
| --- | --- |

10.

opominja, da skupine, organizirane na mednarodni ravni, svoje žrtve, ki jih zavedejo z lažnimi obljubami, zlasti za namene prostitucije prikrito ali pa s privolitvijo žrtev prevažajo v bogatejše regije, zlasti v evropske države, kjer so odjemalci premožnejši;

| 11. | obsoja dejstvo, da je glede na izjave za tisk vodje Europola v Evropi izginilo več kot 10 000 otrok beguncev in migrantov brez spremstva; opozarja EU in države članice, da je precej teh otrok na silo pristalo v rokah kartelov, ki trgujejo z ljudmi ali jih silijo v prosjačenje, na nezakonitem in donosnem trgu preprodaje organov ali v trgovini s sužnji; |
| --- | --- |

11.

obsoja dejstvo, da je glede na izjave za tisk vodje Europola v Evropi izginilo več kot 10 000 otrok beguncev in migrantov brez spremstva; opozarja EU in države članice, da je precej teh otrok na silo pristalo v rokah kartelov, ki trgujejo z ljudmi ali jih silijo v prosjačenje, na nezakonitem in donosnem trgu preprodaje organov ali v trgovini s sužnji;

| 12. | poudarja, da je treba upoštevati pomembno razliko med pojmoma trgovine z ljudmi in tihotapljenja migrantov; medtem ko ugotavlja, da je tudi tihotapljenje ena od dejavnosti kriminalnih mrež in organiziranega kriminala, ki lahko privede do situacije trgovine z ljudmi, poudarja, da je za koncepta potreben različen odziv na pravni in praktični ravni ter da vključuje različne obveznosti držav; poziva EU in njene države članice, naj usposobijo osebje, ki bo odgovorno za sprejem in odkrivanje migrantov/prosilcev za azil, z uporabo posebnih programov ozaveščanja, namenjenih ustreznemu razlikovanju med tihotapljenjem ljudi in trgovino z ljudmi, zlasti v zvezi z odkrivanjem in zaščito otrok, ki so žrtve trgovine, in otrok brez spremstva, ki so izpostavljeni nevarnosti trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba upoštevati pomembno razliko med pojmoma trgovine z ljudmi in tihotapljenja migrantov; medtem ko ugotavlja, da je tudi tihotapljenje ena od dejavnosti kriminalnih mrež in organiziranega kriminala, ki lahko privede do situacije trgovine z ljudmi, poudarja, da je za koncepta potreben različen odziv na pravni in praktični ravni ter da vključuje različne obveznosti držav; poziva EU in njene države članice, naj usposobijo osebje, ki bo odgovorno za sprejem in odkrivanje migrantov/prosilcev za azil, z uporabo posebnih programov ozaveščanja, namenjenih ustreznemu razlikovanju med tihotapljenjem ljudi in trgovino z ljudmi, zlasti v zvezi z odkrivanjem in zaščito otrok, ki so žrtve trgovine, in otrok brez spremstva, ki so izpostavljeni nevarnosti trgovine z ljudmi;

| 13. | opominja, da so migranti privolili v tihotapljenje, ki jih privede na njihov cilj, v nasprotju z žrtvami trgovine z ljudmi, ki se jih izkorišča s prisilo, prevaro in zlorabo brez možnosti privolitve; poudarja, da lahko obstaja tudi križanje med tema pojavoma, zaradi česar nastaja tveganje, da kriminalne skupine, ki tihotapijo begunce in druge migrante v EU, slednje prisilijo v izkoriščanje kot žrtve trgovine z ljudmi, zlasti mladoletnike brez spremstva in ženske, ki potujejo same; poziva pristojne organe v državah članicah, naj pri policijskem delu, pravosodnem sodelovanju in dejavnostih pregona posvetijo pozornost temu problemu; |
| --- | --- |

13.

opominja, da so migranti privolili v tihotapljenje, ki jih privede na njihov cilj, v nasprotju z žrtvami trgovine z ljudmi, ki se jih izkorišča s prisilo, prevaro in zlorabo brez možnosti privolitve; poudarja, da lahko obstaja tudi križanje med tema pojavoma, zaradi česar nastaja tveganje, da kriminalne skupine, ki tihotapijo begunce in druge migrante v EU, slednje prisilijo v izkoriščanje kot žrtve trgovine z ljudmi, zlasti mladoletnike brez spremstva in ženske, ki potujejo same; poziva pristojne organe v državah članicah, naj pri policijskem delu, pravosodnem sodelovanju in dejavnostih pregona posvetijo pozornost temu problemu;

| 14. | ugotavlja, da kriminalne mreže vedno pogosteje uporabljajo internet in socialna omrežja za privabljanje in zlorabo žrtev; poziva EU in njene države članice, naj v okviru boja proti trgovini z ljudmi dovolj vlagajo v tehnologijo in strokovno znanje za prepoznavanje in odkrivanje zlorabe interneta s strani kriminalnih mrež, tako za novačenje žrtev kot tudi za ponujanje storitev, katerih cilj je izkoriščanje žrtev, in za boj proti tem dejanjem; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da kriminalne mreže vedno pogosteje uporabljajo internet in socialna omrežja za privabljanje in zlorabo žrtev; poziva EU in njene države članice, naj v okviru boja proti trgovini z ljudmi dovolj vlagajo v tehnologijo in strokovno znanje za prepoznavanje in odkrivanje zlorabe interneta s strani kriminalnih mrež, tako za novačenje žrtev kot tudi za ponujanje storitev, katerih cilj je izkoriščanje žrtev, in za boj proti tem dejanjem;

| 15. | se zaveda pomena in vloge informacijskih in komunikacijskih tehnologij v trgovini z ljudmi ter ugotavlja, da se tehnologija sicer uporablja za lažje novačenje in izkoriščanje žrtev, vendar je lahko koristna tudi pri preprečevanju trgovine z ljudmi; meni, da bi bilo treba temeljiteje raziskati vlogo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

15.

se zaveda pomena in vloge informacijskih in komunikacijskih tehnologij v trgovini z ljudmi ter ugotavlja, da se tehnologija sicer uporablja za lažje novačenje in izkoriščanje žrtev, vendar je lahko koristna tudi pri preprečevanju trgovine z ljudmi; meni, da bi bilo treba temeljiteje raziskati vlogo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v trgovini z ljudmi;

| 16. | poziva Komisijo, naj oceni uporabo interneta za trgovino z ljudmi, zlasti kar zadeva spolno izkoriščanje v spletnem okolju; poziva, naj Europol v okviru oddelka za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin (IRU) poostri boj proti trgovini z ljudmi, tako da se bodo vsebine, povezane s trgovino z ljudmi, odkrile, prijavile in odstranile; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj oceni uporabo interneta za trgovino z ljudmi, zlasti kar zadeva spolno izkoriščanje v spletnem okolju; poziva, naj Europol v okviru oddelka za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin (IRU) poostri boj proti trgovini z ljudmi, tako da se bodo vsebine, povezane s trgovino z ljudmi, odkrile, prijavile in odstranile;

| 17. | poziva Komisijo, naj sodelovanje s tretjimi državami prilagodi razvoju dogodkov v zvezi s trgovino z ljudmi v spletu; poziva Komisijo in Europol, naj preučita možnosti za sodelovanje med evropskimi organi in organi tretjih držav v boju proti kibernetski kriminaliteti (zlasti v okviru Europola); poziva Komisijo, naj preuči tudi vse možne oblike sodelovanja s ponudniki internetnih storitev pri odkrivanju in odstranjevanju vsebin, povezanih s trgovino z ljudmi; zahteva od Komisije, naj o tem ustrezno obvešča Parlament; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj sodelovanje s tretjimi državami prilagodi razvoju dogodkov v zvezi s trgovino z ljudmi v spletu; poziva Komisijo in Europol, naj preučita možnosti za sodelovanje med evropskimi organi in organi tretjih držav v boju proti kibernetski kriminaliteti (zlasti v okviru Europola); poziva Komisijo, naj preuči tudi vse možne oblike sodelovanja s ponudniki internetnih storitev pri odkrivanju in odstranjevanju vsebin, povezanih s trgovino z ljudmi; zahteva od Komisije, naj o tem ustrezno obvešča Parlament;

Ekonomija trgovine z ljudmi

| 18. | obsoja dejstvo, da je trgovina z ljudmi izredno donosen posel ter da se premoženjske koristi iz teh kriminalnih dejavnosti v velikem obsegu stekajo nazaj v svetovni gospodarski in finančni sistem; obsoja dejstvo, da v trgovini z ljudmi sodelujejo najbolj strukturirane in vplivne mednarodne kriminalne združbe, ki so vzpostavile resnično mednarodno in razvejeno kriminalno mrežo; poziva vse države in ustrezne akterje, ki so dejavni na tem področju, naj si prizadevajo spremeniti trgovino z ljudmi iz posla z „majhnim tveganjem/velikim dobičkom“ v posel z „velikim tveganjem/majhnim dobičkom“; |
| --- | --- |

18.

obsoja dejstvo, da je trgovina z ljudmi izredno donosen posel ter da se premoženjske koristi iz teh kriminalnih dejavnosti v velikem obsegu stekajo nazaj v svetovni gospodarski in finančni sistem; obsoja dejstvo, da v trgovini z ljudmi sodelujejo najbolj strukturirane in vplivne mednarodne kriminalne združbe, ki so vzpostavile resnično mednarodno in razvejeno kriminalno mrežo; poziva vse države in ustrezne akterje, ki so dejavni na tem področju, naj si prizadevajo spremeniti trgovino z ljudmi iz posla z „majhnim tveganjem/velikim dobičkom“ v posel z „velikim tveganjem/majhnim dobičkom“;

| 19. | meni, da imajo finančne preiskave, v okviru katerih se izsledijo, zasežejo in vrnejo sredstva, pridobljena s kaznivimi dejanji, ter ukrepi proti pranju denarja ključno vlogo pri boju proti trgovini z ljudmi; opozarja, da je potrebnih več podatkov in da se je treba bolj osredotočiti na dejavnosti pranja denarja; obžaluje, da je uporaba ukrepov za zbiranje, analizo in izmenjavo finančnih informacij v podporo kazenskim preiskavam trgovine z ljudmi še vedno omejena ter pogosto povzroča težave pri popolnemu vključevanju finančnih preiskav v zvezi s primeri trgovine z ljudmi; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij s tretjimi državami, da bi se izsledile in zasegle premoženjske koristi iz teh kriminalnih dejavnosti; poziva, naj se zasežena sredstva uporabijo za podporo in odškodnino žrtvam trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

19.

meni, da imajo finančne preiskave, v okviru katerih se izsledijo, zasežejo in vrnejo sredstva, pridobljena s kaznivimi dejanji, ter ukrepi proti pranju denarja ključno vlogo pri boju proti trgovini z ljudmi; opozarja, da je potrebnih več podatkov in da se je treba bolj osredotočiti na dejavnosti pranja denarja; obžaluje, da je uporaba ukrepov za zbiranje, analizo in izmenjavo finančnih informacij v podporo kazenskim preiskavam trgovine z ljudmi še vedno omejena ter pogosto povzroča težave pri popolnemu vključevanju finančnih preiskav v zvezi s primeri trgovine z ljudmi; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij s tretjimi državami, da bi se izsledile in zasegle premoženjske koristi iz teh kriminalnih dejavnosti; poziva, naj se zasežena sredstva uporabijo za podporo in odškodnino žrtvam trgovine z ljudmi;

| 20. | poziva vlade, naj z vso potrebno skrbnostjo preprečujejo korupcijo, ki prispeva k trgovini z ljudmi, ter ugotavljajo in odpravljajo sodelovanje ali sostorilstvo javnega sektorja pri trgovini z ljudmi, vključno z zagotavljanjem, da bodo uslužbenci v javnem sektorju usposobljeni za prepoznavanje teh primerov in da bodo imeli na voljo notranje smernice, ki jim bodo v pomoč pri obravnavanju sumljivih primerov; |
| --- | --- |

20.

poziva vlade, naj z vso potrebno skrbnostjo preprečujejo korupcijo, ki prispeva k trgovini z ljudmi, ter ugotavljajo in odpravljajo sodelovanje ali sostorilstvo javnega sektorja pri trgovini z ljudmi, vključno z zagotavljanjem, da bodo uslužbenci v javnem sektorju usposobljeni za prepoznavanje teh primerov in da bodo imeli na voljo notranje smernice, ki jim bodo v pomoč pri obravnavanju sumljivih primerov;

| 21. | opozarja, da se zlorabe, povezane z novačenjem, očitno pojavljajo v mnogih državah in regijah po svetu, in ugotavlja, da so ne glede na to, v kateri državi se te zlorabe pojavijo, tesno povezane s trgovino z ljudmi, na primer prek agencij za zaposlovanje, ki so neposredno vpletene v trgovino z ljudmi, s praksami zavajajočega ali prisilnega zaposlovanja ali prek ustvarjanja dovzetnosti za izkoriščevalsko delo z določanjem visokih pristojbin za zaposlovanje, zaradi česar so zlasti migranti in nizkokvalificirani delavci finančno ranljivi ali odvisni; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da se zlorabe, povezane z novačenjem, očitno pojavljajo v mnogih državah in regijah po svetu, in ugotavlja, da so ne glede na to, v kateri državi se te zlorabe pojavijo, tesno povezane s trgovino z ljudmi, na primer prek agencij za zaposlovanje, ki so neposredno vpletene v trgovino z ljudmi, s praksami zavajajočega ali prisilnega zaposlovanja ali prek ustvarjanja dovzetnosti za izkoriščevalsko delo z določanjem visokih pristojbin za zaposlovanje, zaradi česar so zlasti migranti in nizkokvalificirani delavci finančno ranljivi ali odvisni;

| 22. | poziva EU in njene države članice, naj povečajo sodelovanje s tretjimi državami, da bi lahko preiskovale vse faze trgovine z ljudmi, vključno s fazo novačenja, izboljšale izmenjavo informacij ter začele proaktivne ukrepe, (finančne) preiskave in pregone; poziva vse države, naj izboljšajo nadzor in ureditev delovanja agencij za zaposlovanje; |
| --- | --- |

22.

poziva EU in njene države članice, naj povečajo sodelovanje s tretjimi državami, da bi lahko preiskovale vse faze trgovine z ljudmi, vključno s fazo novačenja, izboljšale izmenjavo informacij ter začele proaktivne ukrepe, (finančne) preiskave in pregone; poziva vse države, naj izboljšajo nadzor in ureditev delovanja agencij za zaposlovanje;

| 23. | meni, da ne more obstajati veljavna privolitev v primerih, ko se državljana tretje države odpelje iz njegove oz. njene države v EU (ali ko je državljan EU odpeljan v drugo državo članico) za namene prostitucije, druge oblike spolnega izkoriščanja ali prisilnega dela; |
| --- | --- |

23.

meni, da ne more obstajati veljavna privolitev v primerih, ko se državljana tretje države odpelje iz njegove oz. njene države v EU (ali ko je državljan EU odpeljan v drugo državo članico) za namene prostitucije, druge oblike spolnega izkoriščanja ali prisilnega dela;

| 24. | meni, da bi morale vlade spodbujati dialog in partnerstva med več deležniki, da bi vzpostavile sodelovanje med podjetji, strokovnjaki za boj proti trgovini z ljudmi in nevladnimi organizacijami, ter izvajati skupne ukrepe zoper trgovino z ljudmi in zagotavljati, da se spoštujejo pravice delavcev, vključno z njihovimi temeljnimi delavskimi pravicami; vlade tudi poziva, naj uvedejo pravne ukrepe za zagotovitev preglednosti in sledljivosti proizvodov skozi celotno dobavno verigo, podjetja pa, naj bolje poročajo o svojem prizadevanju za preprečevanje trgovine z ljudmi v svojih dobavnih verigah; poziva države članice, naj aktivno sodelujejo z nacionalnimi in mednarodnimi podjetji in tako preprečijo izkoriščanje v celotni dobavni verigi za njihove proizvode ter od njih zahtevajo odgovornost v zvezi s trgovino z ljudmi na kateri koli točki njihove dobavne verige, tudi za povezana podjetja in podizvajalce; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi morale vlade spodbujati dialog in partnerstva med več deležniki, da bi vzpostavile sodelovanje med podjetji, strokovnjaki za boj proti trgovini z ljudmi in nevladnimi organizacijami, ter izvajati skupne ukrepe zoper trgovino z ljudmi in zagotavljati, da se spoštujejo pravice delavcev, vključno z njihovimi temeljnimi delavskimi pravicami; vlade tudi poziva, naj uvedejo pravne ukrepe za zagotovitev preglednosti in sledljivosti proizvodov skozi celotno dobavno verigo, podjetja pa, naj bolje poročajo o svojem prizadevanju za preprečevanje trgovine z ljudmi v svojih dobavnih verigah; poziva države članice, naj aktivno sodelujejo z nacionalnimi in mednarodnimi podjetji in tako preprečijo izkoriščanje v celotni dobavni verigi za njihove proizvode ter od njih zahtevajo odgovornost v zvezi s trgovino z ljudmi na kateri koli točki njihove dobavne verige, tudi za povezana podjetja in podizvajalce;

| 25. | poziva EU in njene države članice, naj konstruktivno sodelujejo v pogajanjih odprte medvladne delovne skupine za pripravo mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih v zvezi s človekovimi pravicami ter izvajajo vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

25.

poziva EU in njene države članice, naj konstruktivno sodelujejo v pogajanjih odprte medvladne delovne skupine za pripravo mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih v zvezi s človekovimi pravicami ter izvajajo vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah;

Različne oblike izkoriščanja

| 26. | poziva EU in njene države članice, naj si v zadostni meri prizadevajo za boj proti prisilnemu delu v industrijah EU v tujini in v povezavi s tretjimi državami, in sicer z uporabo in izvajanjem delovnih standardov ter podpiranjem vlad pri sprejemanju delovne zakonodaje, ki zagotavlja minimalne standarde za varstvo delavcev, tudi tujih, ter zagotovijo, da jih spoštujejo evropska podjetja, ki delujejo v tretjih državah; poziva vlade, naj izvršujejo delovno zakonodajo, pošteno obravnavajo vse delavce in vsem njim zajamčijo enake pravice, ne glede na njihovo nacionalnost ali izvor, ter izkoreninijo korupcijo; poziva k nadaljnjemu mednarodnemu sodelovanju za okrepitev politik o delovni migraciji ter izdelavi in izvajanju boljše zakonodaje za zaposlovanje delovne sile; |
| --- | --- |

26.

poziva EU in njene države članice, naj si v zadostni meri prizadevajo za boj proti prisilnemu delu v industrijah EU v tujini in v povezavi s tretjimi državami, in sicer z uporabo in izvajanjem delovnih standardov ter podpiranjem vlad pri sprejemanju delovne zakonodaje, ki zagotavlja minimalne standarde za varstvo delavcev, tudi tujih, ter zagotovijo, da jih spoštujejo evropska podjetja, ki delujejo v tretjih državah; poziva vlade, naj izvršujejo delovno zakonodajo, pošteno obravnavajo vse delavce in vsem njim zajamčijo enake pravice, ne glede na njihovo nacionalnost ali izvor, ter izkoreninijo korupcijo; poziva k nadaljnjemu mednarodnemu sodelovanju za okrepitev politik o delovni migraciji ter izdelavi in izvajanju boljše zakonodaje za zaposlovanje delovne sile;

| 27. | poziva k temu, da bi se na svetovni ravni v vseh fazah delovni in okoljski standardi bolje usklajevali z glavnimi delovnimi in okoljskimi standardi MOD, tudi z večjo socialno varnostjo in številnejšimi inšpekcijskimi pregledi na delovnem mestu; poziva tudi k ratifikaciji in izvajanju Konvencije MOD o delavcih v gospodinjstvu iz leta 2011 (št. 189) ter k prenosu njenih določb v nacionalno zakonodajo, tudi za delavce v diplomatskih gospodinjstvih; |
| --- | --- |

27.

poziva k temu, da bi se na svetovni ravni v vseh fazah delovni in okoljski standardi bolje usklajevali z glavnimi delovnimi in okoljskimi standardi MOD, tudi z večjo socialno varnostjo in številnejšimi inšpekcijskimi pregledi na delovnem mestu; poziva tudi k ratifikaciji in izvajanju Konvencije MOD o delavcih v gospodinjstvu iz leta 2011 (št. 189) ter k prenosu njenih določb v nacionalno zakonodajo, tudi za delavce v diplomatskih gospodinjstvih;

| 28. | poudarja, da je treba ukrepati in ustaviti povpraševanje po prostituciji, saj je trgovina z ljudmi za namene spolnosti očitno povezana z njo; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba ukrepati in ustaviti povpraševanje po prostituciji, saj je trgovina z ljudmi za namene spolnosti očitno povezana z njo;

| 29. | opozarja, da je za žrtve prisilne prostitucije v večini držav članic težko najti psihološko pomoč, zato so skoraj izključno odvisne od podpore neprofitnih organizacij; se zato zavzema za povečanje podpore tem organizacijam in poziva države članice, naj zmanjšajo prepreke pri iskanju psihološke pomoči; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da je za žrtve prisilne prostitucije v večini držav članic težko najti psihološko pomoč, zato so skoraj izključno odvisne od podpore neprofitnih organizacij; se zato zavzema za povečanje podpore tem organizacijam in poziva države članice, naj zmanjšajo prepreke pri iskanju psihološke pomoči;

| 30. | poudarja, da se lahko prisilna poroka šteje za obliko trgovine z ljudmi, če vsebuje elemente izkoriščanja žrtve, in poziva vse države članice, naj to razsežnost vključijo v svojo opredelitev trgovine z ljudmi; poudarja, da je izkoriščanje lahko spolno (posilstvo v zakonski zvezi, prisilna prostitucija in pornografija) ali ekonomsko (gospodinjsko delo in prisilno prosjačenje) ter da je lahko prisilna poroka končni cilj trgovine (prodaja žrtve za nevesto ali sklenitev zakonske zveze pod prisilo); opozarja na morebitno nadnacionalno naravo prisilnih porok; zato poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo nacionalni organi, pristojni za migracije, ustrezno usposobljeni za problematiko prisilnih porok v okviru trgovine z ljudmi; poziva Komisijo, naj okrepi tudi izmenjavo najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da se lahko prisilna poroka šteje za obliko trgovine z ljudmi, če vsebuje elemente izkoriščanja žrtve, in poziva vse države članice, naj to razsežnost vključijo v svojo opredelitev trgovine z ljudmi; poudarja, da je izkoriščanje lahko spolno (posilstvo v zakonski zvezi, prisilna prostitucija in pornografija) ali ekonomsko (gospodinjsko delo in prisilno prosjačenje) ter da je lahko prisilna poroka končni cilj trgovine (prodaja žrtve za nevesto ali sklenitev zakonske zveze pod prisilo); opozarja na morebitno nadnacionalno naravo prisilnih porok; zato poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo nacionalni organi, pristojni za migracije, ustrezno usposobljeni za problematiko prisilnih porok v okviru trgovine z ljudmi; poziva Komisijo, naj okrepi tudi izmenjavo najboljše prakse na tem področju;

| 31. | obsoja prakso trgovine z ljudmi za nadomestno materinstvo pod prisilo, saj krši pravice žensk in otrok; ugotavlja, da povpraševanje spodbujajo razvite države na račun ranljivih in revnih ljudi, ki so pogosto iz držav v razvoju, in poziva države članice, naj razmislijo o posledicah lastnih restriktivnih politik na področju reprodukcije; |
| --- | --- |

31.

obsoja prakso trgovine z ljudmi za nadomestno materinstvo pod prisilo, saj krši pravice žensk in otrok; ugotavlja, da povpraševanje spodbujajo razvite države na račun ranljivih in revnih ljudi, ki so pogosto iz držav v razvoju, in poziva države članice, naj razmislijo o posledicah lastnih restriktivnih politik na področju reprodukcije;

| 32. | priporoča, da se otroci, ki so žrtve trgovine z ljudmi, opredelijo kot taki, pri čemer morajo biti njihove koristi, pravice in potrebe vedno na prvem mestu; poziva k zagotovitvi kratkoročne in dolgoročne pravne, fizične in psihološke ter drugačne podpore in zaščite ter k sprejetju ukrepov za olajšanje ponovne združitve družine, kjer je to mogoče in v korist ter ob upoštevanju dostojanstva in pravic otroka, ali k ureditvi primernega skrbstva; |
| --- | --- |

32.

priporoča, da se otroci, ki so žrtve trgovine z ljudmi, opredelijo kot taki, pri čemer morajo biti njihove koristi, pravice in potrebe vedno na prvem mestu; poziva k zagotovitvi kratkoročne in dolgoročne pravne, fizične in psihološke ter drugačne podpore in zaščite ter k sprejetju ukrepov za olajšanje ponovne združitve družine, kjer je to mogoče in v korist ter ob upoštevanju dostojanstva in pravic otroka, ali k ureditvi primernega skrbstva;

| 33. | opozarja, da trgovina z otroki pogosto vodi do spolne zlorabe, prostitucije, prisilnega dela in nezakonite odstranitve organov, ter poudarja, da se nobena privolitev pretihotapljenega otroka za opravljanje dela ali storitev ne bi smela obravnavati kot veljavna; obžaluje, da uslužbenci organov pregona ogrožene otroke pogosto obravnavajo kot prestopnike ali nezakonite priseljence, namesto da bi sistematično iskali znake trgovine z ljudmi in odkrili njene žrtve; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da trgovina z otroki pogosto vodi do spolne zlorabe, prostitucije, prisilnega dela in nezakonite odstranitve organov, ter poudarja, da se nobena privolitev pretihotapljenega otroka za opravljanje dela ali storitev ne bi smela obravnavati kot veljavna; obžaluje, da uslužbenci organov pregona ogrožene otroke pogosto obravnavajo kot prestopnike ali nezakonite priseljence, namesto da bi sistematično iskali znake trgovine z ljudmi in odkrili njene žrtve;

| 34. | meni, da je treba v zvezi z mladoletniki brez spremstva doseči boljšo in bolj proaktivno odkrivanje otrok, ki so žrtve trgovine z ljudmi, zlasti na mejnih prehodih in v sprejemnih centrih, ter boljše večdisciplinarno sodelovanje, da se učinkovito zaščiti otrokova korist; meni, da je treba izboljšati sisteme skrbništva v državah članicah, da otroci brez spremstva in otroci, ločeni od družin, ne bodo padli v roke organizacij trgovcev z ljudmi; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba v zvezi z mladoletniki brez spremstva doseči boljšo in bolj proaktivno odkrivanje otrok, ki so žrtve trgovine z ljudmi, zlasti na mejnih prehodih in v sprejemnih centrih, ter boljše večdisciplinarno sodelovanje, da se učinkovito zaščiti otrokova korist; meni, da je treba izboljšati sisteme skrbništva v državah članicah, da otroci brez spremstva in otroci, ločeni od družin, ne bodo padli v roke organizacij trgovcev z ljudmi;

| 35. | poziva h krepitvi nacionalnih skrbniških sistemov za otroke v Evropi v okviru strategije EU za boj proti trgovini z ljudmi, ki priznava pomembno vlogo skrbnikov pri varovanju otrok pred nevarnostmi; |
| --- | --- |

35.

poziva h krepitvi nacionalnih skrbniških sistemov za otroke v Evropi v okviru strategije EU za boj proti trgovini z ljudmi, ki priznava pomembno vlogo skrbnikov pri varovanju otrok pred nevarnostmi;

| 36. | poziva EU, naj si nadalje prizadeva za boj proti pojavu otrok vojakov, zlasti z nudenjem podpore vladam pri obravnavi tega vprašanja ter lokalni civilni družbi, ki deluje na kraju samem, naj sprejme ukrepe za preprečevanje novačenja in uporabe otrok vojakov v prihodnosti, naj podpre oblikovanje zakonodaje na področju varstva otrok, vključno z proglasitvijo novačenja otrok za kaznivo dejanje ter naj mobilizira sredstva za povečanje odpornosti in izboljšanje varnega okolja za otroke; poziva EU, naj od tretjih držav zahteva, da ratificirajo in izvajajo ustrezne mednarodne standarde, vključno z izbirnim protokolom h Konvenciji OZN o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

36.

poziva EU, naj si nadalje prizadeva za boj proti pojavu otrok vojakov, zlasti z nudenjem podpore vladam pri obravnavi tega vprašanja ter lokalni civilni družbi, ki deluje na kraju samem, naj sprejme ukrepe za preprečevanje novačenja in uporabe otrok vojakov v prihodnosti, naj podpre oblikovanje zakonodaje na področju varstva otrok, vključno z proglasitvijo novačenja otrok za kaznivo dejanje ter naj mobilizira sredstva za povečanje odpornosti in izboljšanje varnega okolja za otroke; poziva EU, naj od tretjih držav zahteva, da ratificirajo in izvajajo ustrezne mednarodne standarde, vključno z izbirnim protokolom h Konvenciji OZN o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih;

| 37. | poudarja, da bi bilo treba otroke in invalide obravnavati kot ranljive žrtve trgovine z ljudmi; poudarja, da lahko žrtve trgovine z ljudmi zaradi zlorab, ki jih izvajajo njihovi trgovci, postanejo invalidi, in obratno lahko invalid posameznik zaradi svoje ranljivosti postane žrtev trgovca; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi bilo treba otroke in invalide obravnavati kot ranljive žrtve trgovine z ljudmi; poudarja, da lahko žrtve trgovine z ljudmi zaradi zlorab, ki jih izvajajo njihovi trgovci, postanejo invalidi, in obratno lahko invalid posameznik zaradi svoje ranljivosti postane žrtev trgovca;

| 38. | pozdravlja vključitev prisilnega prosjačenja med oblike trgovine z ljudmi v Direktivi 2011/36/EU; poziva države članice, naj uskladijo nacionalno zakonodajo ter pozovejo vlade tretjih držav, naj sprejmejo in izvršujejo ustrezne zakonske določbe; obsoja kriminalizacijo žrtev prisilnega prosjačenja in poziva k dostopu do delovnih priložnosti in stanovanj; vztraja, da je treba izvesti usposabljanje za policiste in druge uradnike o pravilnem odkrivanju in naznanitvi, da bi se žrtvam prisilnega prosjačenja zagotovila ustrezna pomoč; poudarja, da veliko žrtev prihaja iz revnega in marginaliziranega okolja; poziva k usmerjenosti preprečevalnih ukrepov v zmanjšanje ranljivosti ogroženih skupin, pri čemer naj se najprej uvedejo osnovne strukture, kot je izobraževanje ali vključevanje v delo, ter v povečanje števila zavetišč in centrov za pomoč ranljivim osebam; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja vključitev prisilnega prosjačenja med oblike trgovine z ljudmi v Direktivi 2011/36/EU; poziva države članice, naj uskladijo nacionalno zakonodajo ter pozovejo vlade tretjih držav, naj sprejmejo in izvršujejo ustrezne zakonske določbe; obsoja kriminalizacijo žrtev prisilnega prosjačenja in poziva k dostopu do delovnih priložnosti in stanovanj; vztraja, da je treba izvesti usposabljanje za policiste in druge uradnike o pravilnem odkrivanju in naznanitvi, da bi se žrtvam prisilnega prosjačenja zagotovila ustrezna pomoč; poudarja, da veliko žrtev prihaja iz revnega in marginaliziranega okolja; poziva k usmerjenosti preprečevalnih ukrepov v zmanjšanje ranljivosti ogroženih skupin, pri čemer naj se najprej uvedejo osnovne strukture, kot je izobraževanje ali vključevanje v delo, ter v povečanje števila zavetišč in centrov za pomoč ranljivim osebam;

| 39. | poudarja, da Palermski protokol zahteva, da se delo v odvisnosti in podrejenosti obravnava kot kaznivo dejanje, saj gre za trgovino z ljudmi; poziva vlade, naj izvršujejo zakonodajo in zagotovijo, da bodo osebe, ki ustvarjajo dobiček z delom v odvisnosti, kaznovane; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da Palermski protokol zahteva, da se delo v odvisnosti in podrejenosti obravnava kot kaznivo dejanje, saj gre za trgovino z ljudmi; poziva vlade, naj izvršujejo zakonodajo in zagotovijo, da bodo osebe, ki ustvarjajo dobiček z delom v odvisnosti, kaznovane;

| 40. | ugotavlja, da se je pojavila nova oblika trgovine z ljudmi, pri kateri se za posameznike ob hudem mučenju zahteva odkupnina; ugotavlja, da je za to novo obliko trženja ljudi značilno, da se z izsiljevanjem, pretepanjem in posiljevanjem od družinskih članov in sorodnikov, ki bivajo v EU ali zunaj nje, izsili plačilo dolgov; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da se je pojavila nova oblika trgovine z ljudmi, pri kateri se za posameznike ob hudem mučenju zahteva odkupnina; ugotavlja, da je za to novo obliko trženja ljudi značilno, da se z izsiljevanjem, pretepanjem in posiljevanjem od družinskih članov in sorodnikov, ki bivajo v EU ali zunaj nje, izsili plačilo dolgov;

| 41. | obsoja nezakonito trgovino s človeškimi organi, tkivi in celicami, med drugim z reproduktivnimi celicami (jajčeca, spermiji), tkivi in celicami zarodkov ter izvornimi celicami odraslih in zarodkov; |
| --- | --- |

41.

obsoja nezakonito trgovino s človeškimi organi, tkivi in celicami, med drugim z reproduktivnimi celicami (jajčeca, spermiji), tkivi in celicami zarodkov ter izvornimi celicami odraslih in zarodkov;

| 42. | poudarja, da je trgovina s človeškimi organi po podatkih iz poročila Global Financial Integrity v svetovnem merilu ena od desetih največjih nezakonitih dejavnosti zaslužkarstva, ki letno ustvarja med 600 milijonov USD in 1,2 milijarde USD dobička in zajema številne države; prav tako poudarja, da so po podatkih OZN sicer lahko tarča ljudje vseh starosti, še posebej ranljivi pa so migranti, brezdomci in nepismeni ljudje; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je trgovina s človeškimi organi po podatkih iz poročila Global Financial Integrity v svetovnem merilu ena od desetih največjih nezakonitih dejavnosti zaslužkarstva, ki letno ustvarja med 600 milijonov USD in 1,2 milijarde USD dobička in zajema številne države; prav tako poudarja, da so po podatkih OZN sicer lahko tarča ljudje vseh starosti, še posebej ranljivi pa so migranti, brezdomci in nepismeni ljudje;

| 43. | poudarja, da gospodarska stagnacija, vrzeli v zakonodaji in pomanjkljivosti pri kazenskem pregonu v državah v razvoju, skupaj s čedalje večjo globalizacijo in boljšo komunikacijsko tehnologijo, ustvarjajo izvrstne pogoje za zločinske posle nezakonite trgovine z organi; poudarja, da so ljudje zaradi pomanjkanja gospodarskih priložnosti prisiljeni razmišljati o možnostih, ki bi sicer veljale za nevarne ali nezaslišane, medtem ko nezadostni kazenski pregon zločincem omogoča, da delujejo skoraj brez strahu pred kazenskih pregonom; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da gospodarska stagnacija, vrzeli v zakonodaji in pomanjkljivosti pri kazenskem pregonu v državah v razvoju, skupaj s čedalje večjo globalizacijo in boljšo komunikacijsko tehnologijo, ustvarjajo izvrstne pogoje za zločinske posle nezakonite trgovine z organi; poudarja, da so ljudje zaradi pomanjkanja gospodarskih priložnosti prisiljeni razmišljati o možnostih, ki bi sicer veljale za nevarne ali nezaslišane, medtem ko nezadostni kazenski pregon zločincem omogoča, da delujejo skoraj brez strahu pred kazenskih pregonom;

| 44. | poudarja, da je nakup človeških organov, tkiva in celic nezakonit; ugotavlja, da se ljudje, ki so žrtev trgovine z ljudmi za namen odvzema organov, soočajo s posebnimi izzivi in da se žrtve pogosto ne zavedajo dolgotrajnih in napornih zdravstvenih posledic odvzema organov in pomanjkanja oskrbe po operaciji, pa tudi psihološkega vpliva operacije; poziva k bolje usmerjenim pobudam za ozaveščanje, s katerimi bi opozorili na nevarnosti, povezane s prodajo organov, zlasti med najrevnejšimi in najranljivejšimi, ki bi utegnili meniti, da je vredno prodati organ in tako izboljšati lasten ekonomski položaj; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je nakup človeških organov, tkiva in celic nezakonit; ugotavlja, da se ljudje, ki so žrtev trgovine z ljudmi za namen odvzema organov, soočajo s posebnimi izzivi in da se žrtve pogosto ne zavedajo dolgotrajnih in napornih zdravstvenih posledic odvzema organov in pomanjkanja oskrbe po operaciji, pa tudi psihološkega vpliva operacije; poziva k bolje usmerjenim pobudam za ozaveščanje, s katerimi bi opozorili na nevarnosti, povezane s prodajo organov, zlasti med najrevnejšimi in najranljivejšimi, ki bi utegnili meniti, da je vredno prodati organ in tako izboljšati lasten ekonomski položaj;

| 45. | poziva Komisijo, naj obsodi trgovino z ljudmi, katere namen je odstranitev organov, ter sprejme jasno stališče glede nezakonite trgovine z organi, tkivi in celicami; poziva EU, naj združenja zdravnikov in družbe za presajanje organov spodbudi k razvoju kodeksa etičnega ravnanja za zdravstvene delavce in centre za presajanje glede načina pridobitve organa za presaditev v tujini in postopka nege po presaditvi; poudarja, da so prebivalci najrevnejših svetovnih skupnosti še posebej izpostavljeni temu, da postanejo žrtve nezakonite trgovine z organi; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj obsodi trgovino z ljudmi, katere namen je odstranitev organov, ter sprejme jasno stališče glede nezakonite trgovine z organi, tkivi in celicami; poziva EU, naj združenja zdravnikov in družbe za presajanje organov spodbudi k razvoju kodeksa etičnega ravnanja za zdravstvene delavce in centre za presajanje glede načina pridobitve organa za presaditev v tujini in postopka nege po presaditvi; poudarja, da so prebivalci najrevnejših svetovnih skupnosti še posebej izpostavljeni temu, da postanejo žrtve nezakonite trgovine z organi;

| 46. | poziva k ratifikaciji in izvajanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju trgovine s človeškimi organi; poziva EU, naj od vlad tretjih držav zahteva uvedbo sodnih postopkov zoper zdravstvene delavce, bolnišnice in zasebne klinike, ki delujejo na nezakonitem in donosnem trgu presajanja organov; |
| --- | --- |

46.

poziva k ratifikaciji in izvajanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju trgovine s človeškimi organi; poziva EU, naj od vlad tretjih držav zahteva uvedbo sodnih postopkov zoper zdravstvene delavce, bolnišnice in zasebne klinike, ki delujejo na nezakonitem in donosnem trgu presajanja organov;

| 47. | poziva države članice, naj spodbujajo nadaljnja prizadevanja za to, da bi bili zdravstveni delavci v večji meri udeleženi pri krepitvi boja proti tej obliki trgovine z ljudmi, in sicer z ozaveščanjem o vprašanjih v zvezi s trgovino z ljudmi in organizacijo obveznega usposabljanja; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj spodbujajo nadaljnja prizadevanja za to, da bi bili zdravstveni delavci v večji meri udeleženi pri krepitvi boja proti tej obliki trgovine z ljudmi, in sicer z ozaveščanjem o vprašanjih v zvezi s trgovino z ljudmi in organizacijo obveznega usposabljanja;

| 48. | poudarja, kako pomembno je preprečevanje ter večsektorski in večdisciplinaren pristop pri obravnavi nezakonite trgovine z organi, vključno s trgovino z ljudmi za odvzemanje organov, ki je postala svetovni problem; poziva k bolje usmerjenim pobudam za ozaveščanje, s katerimi bi opozorili na nevarnosti, povezane s prodajo organov, in bolje seznanili žrtve in potencialne žrtve s fizičnimi in psihološkimi tveganji, zlasti med tistimi, ki so z vidika neenakosti in revščine med najrevnejšimi in najranljivejšimi ter bi utegnili meniti, da je vredno prodati organ in tako izboljšati lasten ekonomski položaj; poudarja, da bi morale biti kampanje ozaveščanja obvezen sestavni del tako evropske sosedske politike kot razvojnega sodelovanja EU; |
| --- | --- |

48.

poudarja, kako pomembno je preprečevanje ter večsektorski in večdisciplinaren pristop pri obravnavi nezakonite trgovine z organi, vključno s trgovino z ljudmi za odvzemanje organov, ki je postala svetovni problem; poziva k bolje usmerjenim pobudam za ozaveščanje, s katerimi bi opozorili na nevarnosti, povezane s prodajo organov, in bolje seznanili žrtve in potencialne žrtve s fizičnimi in psihološkimi tveganji, zlasti med tistimi, ki so z vidika neenakosti in revščine med najrevnejšimi in najranljivejšimi ter bi utegnili meniti, da je vredno prodati organ in tako izboljšati lasten ekonomski položaj; poudarja, da bi morale biti kampanje ozaveščanja obvezen sestavni del tako evropske sosedske politike kot razvojnega sodelovanja EU;

| 49. | poudarja pomembno vlogo zdravnikov, medicinskih tehnikov, socialnih delavcev in drugih zdravstvenih delavcev, ki so edina strokovna kontaktna točka za žrtve, medtem ko so te še zmeraj priprte, in imajo izjemno pomembno vlogo pri preprečevanju trgovine z ljudmi; je zaskrbljen, da gre pri tem trenutno za zamujeno priložnost za ukrepanje; ugotavlja, da je treba zdravstvene delavce bolje seznaniti z odkrivanjem zgodnjih opozorilnih znakov za trgovino z ljudmi in postopki poročanja, da bi zagotovili boljšo pomoč žrtvam, in določiti strožje kazni za sodelovanje pri nezakoniti trgovini z organi; |
| --- | --- |

49.

poudarja pomembno vlogo zdravnikov, medicinskih tehnikov, socialnih delavcev in drugih zdravstvenih delavcev, ki so edina strokovna kontaktna točka za žrtve, medtem ko so te še zmeraj priprte, in imajo izjemno pomembno vlogo pri preprečevanju trgovine z ljudmi; je zaskrbljen, da gre pri tem trenutno za zamujeno priložnost za ukrepanje; ugotavlja, da je treba zdravstvene delavce bolje seznaniti z odkrivanjem zgodnjih opozorilnih znakov za trgovino z ljudmi in postopki poročanja, da bi zagotovili boljšo pomoč žrtvam, in določiti strožje kazni za sodelovanje pri nezakoniti trgovini z organi;

| 50. | poziva, naj se v različnih državah uvedejo programi za pridobivanje soglasja ali sheme, pri katerih bi imeli državljani možnost, da se pri opravljanju nekaterih upravnih postopkov neposredno vpišejo v register darovalcev organov, s čimer bi se zmanjšalo povpraševanje pacientov na črnem trgu, obenem pa povečalo število razpoložljivih organov, prav tako pa bi se tako zmanjšali finančni stroški presaditve in potreba po zdravstvenem turizmu; |
| --- | --- |

50.

poziva, naj se v različnih državah uvedejo programi za pridobivanje soglasja ali sheme, pri katerih bi imeli državljani možnost, da se pri opravljanju nekaterih upravnih postopkov neposredno vpišejo v register darovalcev organov, s čimer bi se zmanjšalo povpraševanje pacientov na črnem trgu, obenem pa povečalo število razpoložljivih organov, prav tako pa bi se tako zmanjšali finančni stroški presaditve in potreba po zdravstvenem turizmu;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi preprečile presaditveni turizem in povečale razpoložljivost zakonito pridobljenih organov, da bi izboljšali preprečevanje nezakonitega pridobivanja organov in vzpostavili pregleden sistem sledljivosti presajenih organov, obenem pa zagotovili anonimnost donatorjev; poziva Komisijo, naj pripravi smernice, s katerimi bi spodbudila države članice k sodelovanju v partnerstvih, kot sta Eurotransplant in Scandiatransplant; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi preprečile presaditveni turizem in povečale razpoložljivost zakonito pridobljenih organov, da bi izboljšali preprečevanje nezakonitega pridobivanja organov in vzpostavili pregleden sistem sledljivosti presajenih organov, obenem pa zagotovili anonimnost donatorjev; poziva Komisijo, naj pripravi smernice, s katerimi bi spodbudila države članice k sodelovanju v partnerstvih, kot sta Eurotransplant in Scandiatransplant;

| 52. | poudarja, da Svetovna zdravstvena organizacija navaja, da je na voljo le malo znanstvenih podatkov o trgovini z ljudmi in zdravju, zlasti kar zadeva duševno in psihično zdravje; poudarja tudi, da se pogosto podcenjujejo potrebe žrtev in preživelih; zato poziva Komisijo in pristojne organe držav članic, naj vzpostavi sistem spremljanja in spodbujajo obveščanje o posledicah trgovine z ljudmi ter o potrebah žrtev z vidika fizičnega in psihičnega zdravja; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da Svetovna zdravstvena organizacija navaja, da je na voljo le malo znanstvenih podatkov o trgovini z ljudmi in zdravju, zlasti kar zadeva duševno in psihično zdravje; poudarja tudi, da se pogosto podcenjujejo potrebe žrtev in preživelih; zato poziva Komisijo in pristojne organe držav članic, naj vzpostavi sistem spremljanja in spodbujajo obveščanje o posledicah trgovine z ljudmi ter o potrebah žrtev z vidika fizičnega in psihičnega zdravja;

Pravice žrtev, vključno s pravico do pravnega sredstva

| 53. | poziva EU in države članice k pristopu, ki bo temeljil na človekovih pravicah in bo usmerjen v žrtve, ter k osredotočenosti na žrtve in ranljive skupine prebivalstva pri vseh prizadevanjih v boju proti trgovini z ljudmi, njenem preprečevanju in zaščiti žrtev; |
| --- | --- |

53.

poziva EU in države članice k pristopu, ki bo temeljil na človekovih pravicah in bo usmerjen v žrtve, ter k osredotočenosti na žrtve in ranljive skupine prebivalstva pri vseh prizadevanjih v boju proti trgovini z ljudmi, njenem preprečevanju in zaščiti žrtev;

| 54. | obsoja ogromne razlike med obveznostmi, ki jih imajo države glede pravic žrtev, in obsegom, v katerem se te obveznosti izpolnjujejo v praksi; pozdravlja sprejetje Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj; upa, da so države članice to direktivo ustrezno prenesle v nacionalno zakonodajo, saj je bil rok za njeno izvajanje 16. novembra 2015; poziva države članice, vključno z izvornimi, tranzitnimi in namembnimi državami, naj na svojem ozemlju in v skladu z veljavno zakonodajo zagotovijo ali olajšajo dostop do poštenih, ustreznih in primernih pravnih sredstev za vse žrtve trgovine z ljudmi, vključno z nedržavljani; |
| --- | --- |

54.

obsoja ogromne razlike med obveznostmi, ki jih imajo države glede pravic žrtev, in obsegom, v katerem se te obveznosti izpolnjujejo v praksi; pozdravlja sprejetje Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj; upa, da so države članice to direktivo ustrezno prenesle v nacionalno zakonodajo, saj je bil rok za njeno izvajanje 16. novembra 2015; poziva države članice, vključno z izvornimi, tranzitnimi in namembnimi državami, naj na svojem ozemlju in v skladu z veljavno zakonodajo zagotovijo ali olajšajo dostop do poštenih, ustreznih in primernih pravnih sredstev za vse žrtve trgovine z ljudmi, vključno z nedržavljani;

| 55. | opozarja, da je hitro in natančno odkrivanje žrtev bistveno za uresničevanje pravic, do katerih so po zakonu upravičene; vztraja, da je treba sprejeti ukrepe za gradnjo zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem žrtev trgovine z ljudmi, zlasti v službah na področju migracij, varnosti in nadzora meje; |
| --- | --- |

55.

opozarja, da je hitro in natančno odkrivanje žrtev bistveno za uresničevanje pravic, do katerih so po zakonu upravičene; vztraja, da je treba sprejeti ukrepe za gradnjo zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem žrtev trgovine z ljudmi, zlasti v službah na področju migracij, varnosti in nadzora meje;

| 56. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje k izmenjavi najboljše prakse s tretjimi državami, predvsem na področju usposabljanja policijskih organov in humanitarnih delavcev za čim bolj ustrezen pristop k žrtvam, pa tudi na področju uporabe načela individualne ocene žrtev, da se ugotovi, kakšne so njihove posebne potrebe ter kakšno pomoč in zaščito jim je treba nuditi; |
| --- | --- |

56.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje k izmenjavi najboljše prakse s tretjimi državami, predvsem na področju usposabljanja policijskih organov in humanitarnih delavcev za čim bolj ustrezen pristop k žrtvam, pa tudi na področju uporabe načela individualne ocene žrtev, da se ugotovi, kakšne so njihove posebne potrebe ter kakšno pomoč in zaščito jim je treba nuditi;

| 57. | poudarja pomen načela vzajemnega priznavanja iz člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva Komisijo, države članice in agencije EU, naj utrdijo status žrtev trgovine z ljudmi s polnim vzajemnim priznanjem pravosodnih in upravnih sklepov, tudi tistih o zaščitnih ukrepih za žrtve, kar pomeni, da bo status žrtve, potem ko ga bo priznala ena od držav članic, veljaven v celotni Evropski uniji, žrtve (ali združenja, ki jih zastopajo) pa bi bile v primeru nepriznavanja statusa, ko potujejo po Evropski uniji, deležne pomoči; |
| --- | --- |

57.

poudarja pomen načela vzajemnega priznavanja iz člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva Komisijo, države članice in agencije EU, naj utrdijo status žrtev trgovine z ljudmi s polnim vzajemnim priznanjem pravosodnih in upravnih sklepov, tudi tistih o zaščitnih ukrepih za žrtve, kar pomeni, da bo status žrtve, potem ko ga bo priznala ena od držav članic, veljaven v celotni Evropski uniji, žrtve (ali združenja, ki jih zastopajo) pa bi bile v primeru nepriznavanja statusa, ko potujejo po Evropski uniji, deležne pomoči;

| 58. | vztraja, da mora odziv kazenskega pravosodja žrtvam zagotavljati enakopraven in učinkovit dostop do pravnega varstva in informacije o njihovih zakonskih pravicah; poziva vse države k izpolnjevanju njihove mednarodne obveznosti, da spoštujejo pravice žrtev v okviru svoje pristojnosti ter žrtvam ne glede na njihovo pripravljenost za sodelovanje v kazenskih obravnavah zagotovijo celovito podporo, vključno s psihološko pomočjo; |
| --- | --- |

58.

vztraja, da mora odziv kazenskega pravosodja žrtvam zagotavljati enakopraven in učinkovit dostop do pravnega varstva in informacije o njihovih zakonskih pravicah; poziva vse države k izpolnjevanju njihove mednarodne obveznosti, da spoštujejo pravice žrtev v okviru svoje pristojnosti ter žrtvam ne glede na njihovo pripravljenost za sodelovanje v kazenskih obravnavah zagotovijo celovito podporo, vključno s psihološko pomočjo;

| 59. | potrjuje, da imajo žrtve trgovine z ljudmi pravico do učinkovitega pravnega sredstva, vključno z dostopom do pravnega varstva, priznavanja pravne identitete in državljanstva, vrnitve premoženja, primerne povrnitve škode ter medicinske in psihološke oskrbe, pravnih in socialnih storitev ter dolgoročne podpore pri (ponovnem) vključevanju, vključno z ekonomsko podporo; |
| --- | --- |

59.

potrjuje, da imajo žrtve trgovine z ljudmi pravico do učinkovitega pravnega sredstva, vključno z dostopom do pravnega varstva, priznavanja pravne identitete in državljanstva, vrnitve premoženja, primerne povrnitve škode ter medicinske in psihološke oskrbe, pravnih in socialnih storitev ter dolgoročne podpore pri (ponovnem) vključevanju, vključno z ekonomsko podporo;

| 60. | poudarja, da je pomemben splošni dostop do zdravstvenega varstva ter spolnega in reproduktivnega zdravja, zlasti za žrtve trgovine z ljudmi, ki se lahko prav zaradi izkoriščanja spopadajo z mnogimi fizičnimi in psihološkimi težavami; poziva države članice, naj za žrtve trgovine z ljudmi ponujajo lahko dostopne zdravstvene storitve in nego; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je pomemben splošni dostop do zdravstvenega varstva ter spolnega in reproduktivnega zdravja, zlasti za žrtve trgovine z ljudmi, ki se lahko prav zaradi izkoriščanja spopadajo z mnogimi fizičnimi in psihološkimi težavami; poziva države članice, naj za žrtve trgovine z ljudmi ponujajo lahko dostopne zdravstvene storitve in nego;

| 61. | poziva države članice, kjer so bili ljudje žrtve trgovine, naj zagotovijo ustrezno in potrebno zdravljenje ob upoštevanju vidika spola in na osnovi individualnih potreb, pri tem pa namenijo posebno pozornost žrtvam trgovine z ljudmi za spolno izkoriščanje; |
| --- | --- |

61.

poziva države članice, kjer so bili ljudje žrtve trgovine, naj zagotovijo ustrezno in potrebno zdravljenje ob upoštevanju vidika spola in na osnovi individualnih potreb, pri tem pa namenijo posebno pozornost žrtvam trgovine z ljudmi za spolno izkoriščanje;

| 62. | ugotavlja, da je treba invalide ali osebe, ki so postale invalidne kot žrtve trgovine z ljudmi, dodatno zaščititi pred izkoriščanjem, ter poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da se s pomočjo, ki je namenjena odkritim žrtvam, ustrezno obravnavajo njihove posebne potrebe; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da je treba invalide ali osebe, ki so postale invalidne kot žrtve trgovine z ljudmi, dodatno zaščititi pred izkoriščanjem, ter poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da se s pomočjo, ki je namenjena odkritim žrtvam, ustrezno obravnavajo njihove posebne potrebe;

| 63. | poudarja, da je treba žrtve trgovine z ljudmi ponovno vključiti v družbo in spoštovati njihovo pravico do zaščite; poziva države članice, naj vzpostavijo in okrepijo mreže centrov, ki zagotavljajo podporo in zavetišče, zagotovijo, da se bodo storitve izvajale v jeziku, ki ga žrtev razume, ter žrtvam omogočijo dostop do izobraževanja; poziva, naj nevladne organizacije, mednarodne organizacije, vladna telesa in agencije iz namembnih in izvornih držav sodelujejo pri prizadevanju za socialno vključevanje in zagotavljanje pomoči zlasti v primerih, ko se žrtve vračajo v svoje domače države; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je treba žrtve trgovine z ljudmi ponovno vključiti v družbo in spoštovati njihovo pravico do zaščite; poziva države članice, naj vzpostavijo in okrepijo mreže centrov, ki zagotavljajo podporo in zavetišče, zagotovijo, da se bodo storitve izvajale v jeziku, ki ga žrtev razume, ter žrtvam omogočijo dostop do izobraževanja; poziva, naj nevladne organizacije, mednarodne organizacije, vladna telesa in agencije iz namembnih in izvornih držav sodelujejo pri prizadevanju za socialno vključevanje in zagotavljanje pomoči zlasti v primerih, ko se žrtve vračajo v svoje domače države;

| 64. | poudarja, kako pomembno je poskrbeti za varnost žrtev trgovine z ljudmi, ki na sodiščih pričajo proti preprodajalcem; |
| --- | --- |

64.

poudarja, kako pomembno je poskrbeti za varnost žrtev trgovine z ljudmi, ki na sodiščih pričajo proti preprodajalcem;

| 65. | poziva, naj se žrtvam nameni več pozornosti na kazenskih obravnavah; poziva pristojne organe, naj ne pridržujejo žrtev trgovine z ljudmi in jih ne izpostavljajo tveganju, da bi bile kaznovane za prestopke, storjene zaradi njihovega položaja žrtve trgovine z ljudmi, zlasti v primeru prostitucije, kakšne druge oblike spolnega izkoriščanja ali prisilnega dela; opozarja države članice, naj spoštujejo načelo, da se izogibajo inkriminaciji; |
| --- | --- |

65.

poziva, naj se žrtvam nameni več pozornosti na kazenskih obravnavah; poziva pristojne organe, naj ne pridržujejo žrtev trgovine z ljudmi in jih ne izpostavljajo tveganju, da bi bile kaznovane za prestopke, storjene zaradi njihovega položaja žrtve trgovine z ljudmi, zlasti v primeru prostitucije, kakšne druge oblike spolnega izkoriščanja ali prisilnega dela; opozarja države članice, naj spoštujejo načelo, da se izogibajo inkriminaciji;

| 66. | poziva države članice, naj izvajajo pravne instrumente, ki bodo žrtvam trgovine z ljudmi omogočili, da se obrnejo na oblasti, ne da bi ogrozile lastno varnost ali pravice, ki jih imajo kot žrtve; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj izvajajo pravne instrumente, ki bodo žrtvam trgovine z ljudmi omogočili, da se obrnejo na oblasti, ne da bi ogrozile lastno varnost ali pravice, ki jih imajo kot žrtve;

| 67. | poziva države članice, naj brez odlašanja izvajajo Direktivo 2011/36/EU, zlasti člen 8 te direktive, pa tudi vse druge ustrezne pravne okvire s področja trgovine z ljudmi; poziva Komisijo, naj zoper države članice, ki te direktive ne izvajajo, sproži pravne postopke in čim prej objavi poročilo o izvajanju, ki bi ga bila morala predstaviti že aprila 2015; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice, naj brez odlašanja izvajajo Direktivo 2011/36/EU, zlasti člen 8 te direktive, pa tudi vse druge ustrezne pravne okvire s področja trgovine z ljudmi; poziva Komisijo, naj zoper države članice, ki te direktive ne izvajajo, sproži pravne postopke in čim prej objavi poročilo o izvajanju, ki bi ga bila morala predstaviti že aprila 2015;

| 68. | poziva vlade, naj ločijo organe, pristojne za priseljevanje, in inšpektorate za delo, da bi se žrtve spodbudilo k vložitvi pritožb in da bi se jim zagotovilo, da se jim v primeru ugotovljenega trgovanja z ljudmi ni treba bati ukrepanja organov, pristojnih za priseljevanje; |
| --- | --- |

68.

poziva vlade, naj ločijo organe, pristojne za priseljevanje, in inšpektorate za delo, da bi se žrtve spodbudilo k vložitvi pritožb in da bi se jim zagotovilo, da se jim v primeru ugotovljenega trgovanja z ljudmi ni treba bati ukrepanja organov, pristojnih za priseljevanje;

| 69. | poziva države članice, naj uporabo storitev žrtev trgovine z ljudmi svojih državljanov razglasijo za kaznivo dejanje, če se to dejanje izvrši zunaj države članice in/ali zunaj EU, med ta dejanja pa sodijo tudi prostitucija ali druge oblike spolnega izkoriščanja, prisilno delo ali storitve, vključno s prosjačenjem, suženjstvom ali podobnimi praksami, služenje, izkoriščanje kriminalnih dejavnosti ali odstranitev organov; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice, naj uporabo storitev žrtev trgovine z ljudmi svojih državljanov razglasijo za kaznivo dejanje, če se to dejanje izvrši zunaj države članice in/ali zunaj EU, med ta dejanja pa sodijo tudi prostitucija ali druge oblike spolnega izkoriščanja, prisilno delo ali storitve, vključno s prosjačenjem, suženjstvom ali podobnimi praksami, služenje, izkoriščanje kriminalnih dejavnosti ali odstranitev organov;

| 70. | meni, da bi morali položaj begunca, prosilca za azil, imetnika vizuma iz humanitarnih razlogov ali osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, v primeru žrtev trgovine z ljudmi obravnavati kot dejavnik ranljivosti; poziva države članice, naj zagotovijo sodelovanje med organi pregona in azilnimi organi, da bodo žrtvam trgovine z ljudmi, ki potrebujejo mednarodno zaščito, pomagali vložiti prošnjo za zaščito; ponovno poudarja, da ukrepi proti trgovini z ljudmi ne bi smeli škodovati pravicam žrtev trgovine z ljudmi, migrantov, beguncev in oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

70.

meni, da bi morali položaj begunca, prosilca za azil, imetnika vizuma iz humanitarnih razlogov ali osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, v primeru žrtev trgovine z ljudmi obravnavati kot dejavnik ranljivosti; poziva države članice, naj zagotovijo sodelovanje med organi pregona in azilnimi organi, da bodo žrtvam trgovine z ljudmi, ki potrebujejo mednarodno zaščito, pomagali vložiti prošnjo za zaščito; ponovno poudarja, da ukrepi proti trgovini z ljudmi ne bi smeli škodovati pravicam žrtev trgovine z ljudmi, migrantov, beguncev in oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito;

| 71. | poziva države članice, naj izvajajo ukrepe, pri katerih bo upoštevan vidik spola, da bi izboljšale odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi v azilnih postopkih in postopkih vračanja, vodile podrobnejše in po spolu razčlenjene evidence in zagotovile, da so žrtve seznanjene z ustreznimi možnostmi podpore; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice, naj izvajajo ukrepe, pri katerih bo upoštevan vidik spola, da bi izboljšale odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi v azilnih postopkih in postopkih vračanja, vodile podrobnejše in po spolu razčlenjene evidence in zagotovile, da so žrtve seznanjene z ustreznimi možnostmi podpore;

| 72. | opozarja države članice, da Direktiva 2011/36/EU ne posega v načelo nevračanja v skladu s Konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951; |
| --- | --- |

72.

opozarja države članice, da Direktiva 2011/36/EU ne posega v načelo nevračanja v skladu s Konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951;

| 73. | spodbuja države članice, naj žrtvam trgovine z ljudmi, ki prosijo za azil, zagotovijo enake pravice kot drugim žrtvam trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

73.

spodbuja države članice, naj žrtvam trgovine z ljudmi, ki prosijo za azil, zagotovijo enake pravice kot drugim žrtvam trgovine z ljudmi;

| 74. | ugotavlja, da Mednarodna organizacija za migracije (IOM) navaja, da vračanje migrantov in beguncev pomeni nova tveganja, povezana z vrnitvijo v krog trgovine z ljudmi, ki jih je treba odkriti, oceniti in ublažiti, saj izkoriščevalci za pretihotapljene migrante pogosto pomenijo večjo nevarnost, če je slednjim uspelo pobegniti, če so bili v stiku z uslužbenci organov pregona ali če so pričali na sodišču (2); |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da Mednarodna organizacija za migracije (IOM) navaja, da vračanje migrantov in beguncev pomeni nova tveganja, povezana z vrnitvijo v krog trgovine z ljudmi, ki jih je treba odkriti, oceniti in ublažiti, saj izkoriščevalci za pretihotapljene migrante pogosto pomenijo večjo nevarnost, če je slednjim uspelo pobegniti, če so bili v stiku z uslužbenci organov pregona ali če so pričali na sodišču (2);

| 75. | poziva EU in države članice, naj poskrbijo za večjo prepoznavnost trgovine z ljudmi v javnosti ter se osredotočijo predvsem na letališča, železniške postaje, avtobuse, šole, univerze in ustrezna delovna mesta; poziva EU in države članice, naj svoje javne uslužbence seznanijo s smernicami EU za odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi in s publikacijo Komisije o pravicah žrtev trgovine z ljudmi v EU, ter spodbuja k njihovi dejavni uporabi; |
| --- | --- |

75.

poziva EU in države članice, naj poskrbijo za večjo prepoznavnost trgovine z ljudmi v javnosti ter se osredotočijo predvsem na letališča, železniške postaje, avtobuse, šole, univerze in ustrezna delovna mesta; poziva EU in države članice, naj svoje javne uslužbence seznanijo s smernicami EU za odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi in s publikacijo Komisije o pravicah žrtev trgovine z ljudmi v EU, ter spodbuja k njihovi dejavni uporabi;

| 76. | spodbuja k ciljnemu zagotavljanju sredstev EU lokalnim nevladnim organizacijam za odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi in podpore tem žrtvam ter ozaveščanju prebivalstva, dovzetnega za izkoriščanje in trgovino z ljudmi; v zvezi s tem pozdravlja vlogo medijev, ki lahko pomagajo pri ozaveščanju in obveščanju o tveganjih; |
| --- | --- |

76.

spodbuja k ciljnemu zagotavljanju sredstev EU lokalnim nevladnim organizacijam za odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi in podpore tem žrtvam ter ozaveščanju prebivalstva, dovzetnega za izkoriščanje in trgovino z ljudmi; v zvezi s tem pozdravlja vlogo medijev, ki lahko pomagajo pri ozaveščanju in obveščanju o tveganjih;

Sodelovanje pri preprečevanju trgovine z ljudmi na regionalni in mednarodni ravni

| 77. | je zaskrbljen, ker je trenutna raven mednarodnega sodelovanja pri primerih trgovine z ljudmi nezadostna, zlasti če so v te primere vključene izvorne in tranzitne države, in ker to močno ovira učinkovit boj proti trgovini z ljudmi; poziva k boljši usklajenosti in sodelovanju ter stalni izmenjavi podatkov pri preiskovanju mednarodne trgovine z ljudmi in boju proti njej, povečanju finančne in tehnične pomoči ter krepitvi čezmejne komunikacije, sodelovanja in gradnje zmogljivosti na vladni ravni in ravni kazenskega pregona, v kar je treba vključiti mejne policiste, uradnike na področju priseljevanja in azila, kriminaliste in agencije za podporo žrtvam, civilno družbo in agencije OZN, tudi v zvezi s tem, kako se odkrivajo in zaščitijo žrtve, ter pri razpravah o tem, kako naj se obravnavajo izvorne, tranzitne in namembne države, ki niso ratificirale Palermskega protokola OZN o trgovanju; poziva EU, naj oblikuje regionalni pristop, ki bo osredotočen na tihotapske poti in zagotavljanje odziva, prilagojenega vrsti izkoriščanja v različnih regijah; poleg tega poudarja uporabnost mednarodnih programov izmenjave oseb, ki se poklicno ukvarjajo z bojem proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

77.

je zaskrbljen, ker je trenutna raven mednarodnega sodelovanja pri primerih trgovine z ljudmi nezadostna, zlasti če so v te primere vključene izvorne in tranzitne države, in ker to močno ovira učinkovit boj proti trgovini z ljudmi; poziva k boljši usklajenosti in sodelovanju ter stalni izmenjavi podatkov pri preiskovanju mednarodne trgovine z ljudmi in boju proti njej, povečanju finančne in tehnične pomoči ter krepitvi čezmejne komunikacije, sodelovanja in gradnje zmogljivosti na vladni ravni in ravni kazenskega pregona, v kar je treba vključiti mejne policiste, uradnike na področju priseljevanja in azila, kriminaliste in agencije za podporo žrtvam, civilno družbo in agencije OZN, tudi v zvezi s tem, kako se odkrivajo in zaščitijo žrtve, ter pri razpravah o tem, kako naj se obravnavajo izvorne, tranzitne in namembne države, ki niso ratificirale Palermskega protokola OZN o trgovanju; poziva EU, naj oblikuje regionalni pristop, ki bo osredotočen na tihotapske poti in zagotavljanje odziva, prilagojenega vrsti izkoriščanja v različnih regijah; poleg tega poudarja uporabnost mednarodnih programov izmenjave oseb, ki se poklicno ukvarjajo z bojem proti trgovini z ljudmi;

| 78. | poziva Komisijo, pristojne agencije EU in države članice, naj oblikujejo usposabljanje ob upoštevanju vidika spola za osebje v organih kazenskega pregona in mejnih organih, da bodo znali bolje prepoznavati morebitne žrtve trgovine z ljudmi, zlasti za namene spolnega izkoriščanja, in jim pomagati; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, pristojne agencije EU in države članice, naj oblikujejo usposabljanje ob upoštevanju vidika spola za osebje v organih kazenskega pregona in mejnih organih, da bodo znali bolje prepoznavati morebitne žrtve trgovine z ljudmi, zlasti za namene spolnega izkoriščanja, in jim pomagati;

| 79. | vztraja, da mora EU okrepiti policijsko in pravosodno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, zlasti izvornimi in tranzitnimi državami žrtev trgovine z ljudmi, pri preprečevanju, preiskovanju in pregonu trgovine z ljudmi, zlasti prek Europola in Eurojusta, vključno z izmenjavo informacij, predvsem o znanih tihotapskih poteh, sodelovanjem v skupnih preiskovalnih skupinah ter bojem proti novačenju oseb za trgovino z ljudmi prek spleta in drugih digitalnih medijev; poudarja pomen sistematične izmenjave podatkov med državami članicami in njihovega dopolnjevanja podatkovnih zbirk Europola Focal Point Phoenix in Focal Point Twins; spodbuja tesnejše sodelovanje med Europolom in Interpolom v boju proti trgovini z ljudmi in opominja, da je treba pri izmenjavi podatkov med državami članicami in s tretjimi državami v celoti spoštovati standarde EU o varstvu podatkov; poziva države članice, naj zberejo več primerljivih podatkov o boju proti trgovini z ljudmi ter izboljšajo izmenjavo teh podatkov med seboj in s tretjimi državami; |
| --- | --- |

79.

vztraja, da mora EU okrepiti policijsko in pravosodno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, zlasti izvornimi in tranzitnimi državami žrtev trgovine z ljudmi, pri preprečevanju, preiskovanju in pregonu trgovine z ljudmi, zlasti prek Europola in Eurojusta, vključno z izmenjavo informacij, predvsem o znanih tihotapskih poteh, sodelovanjem v skupnih preiskovalnih skupinah ter bojem proti novačenju oseb za trgovino z ljudmi prek spleta in drugih digitalnih medijev; poudarja pomen sistematične izmenjave podatkov med državami članicami in njihovega dopolnjevanja podatkovnih zbirk Europola Focal Point Phoenix in Focal Point Twins; spodbuja tesnejše sodelovanje med Europolom in Interpolom v boju proti trgovini z ljudmi in opominja, da je treba pri izmenjavi podatkov med državami članicami in s tretjimi državami v celoti spoštovati standarde EU o varstvu podatkov; poziva države članice, naj zberejo več primerljivih podatkov o boju proti trgovini z ljudmi ter izboljšajo izmenjavo teh podatkov med seboj in s tretjimi državami;

| 80. | poziva EU in države članice, naj svojim organom kazenskega pregona in policijskim organom zagotovijo ustrezne človeške vire in sredstva, da bodo lahko prejemali informacije tudi od družin in drugih virov in jih izmenjevali z ustreznimi evropskimi in nacionalnimi organi ter jih ustrezno obravnavali in analizirali; |
| --- | --- |

80.

poziva EU in države članice, naj svojim organom kazenskega pregona in policijskim organom zagotovijo ustrezne človeške vire in sredstva, da bodo lahko prejemali informacije tudi od družin in drugih virov in jih izmenjevali z ustreznimi evropskimi in nacionalnimi organi ter jih ustrezno obravnavali in analizirali;

| 81. | poudarja, da so tranzitne države ključne v boju proti trgovini z ljudmi, ker se izkoriščanje žrtev v tej fazi še ne začne; poudarja, kako pomembno je dodatno izobraževanje mejnih policistov, da bi se izboljšala njihova usposobljenost za odkrivanje; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da so tranzitne države ključne v boju proti trgovini z ljudmi, ker se izkoriščanje žrtev v tej fazi še ne začne; poudarja, kako pomembno je dodatno izobraževanje mejnih policistov, da bi se izboljšala njihova usposobljenost za odkrivanje;

| 82. | poudarja številne izzive, povezane s čezmejno delovno migracijo, zlasti tveganje, da se migranti znajdejo v nezakonitem položaju in se jim odvzamejo najbolj temeljne pravice; poziva k vzpostavitvi mehanizmov za čezmejno delovno migracijo v EU in na mednarodni ravni, da se poveča in formalizira zakonita delovna migracija; |
| --- | --- |

82.

poudarja številne izzive, povezane s čezmejno delovno migracijo, zlasti tveganje, da se migranti znajdejo v nezakonitem položaju in se jim odvzamejo najbolj temeljne pravice; poziva k vzpostavitvi mehanizmov za čezmejno delovno migracijo v EU in na mednarodni ravni, da se poveča in formalizira zakonita delovna migracija;

| 83. | priznava prizadevanja EU za vzpostavitev formaliziranih kanalov čezmejne delovne migracije, ki bi jim bilo treba posvetiti večjo pozornost, ter v zvezi s tem poziva k skladnejšim in večjim prizadevanjem; poudarja možnost formalizirane delovne migracije kot sredstva za preprečevanje trgovine z ljudmi in reševanje življenja; |
| --- | --- |

83.

priznava prizadevanja EU za vzpostavitev formaliziranih kanalov čezmejne delovne migracije, ki bi jim bilo treba posvetiti večjo pozornost, ter v zvezi s tem poziva k skladnejšim in večjim prizadevanjem; poudarja možnost formalizirane delovne migracije kot sredstva za preprečevanje trgovine z ljudmi in reševanje življenja;

| 84. | poziva, naj EU tudi s primernimi finančnimi sredstvi in usklajeno pomočjo okrepi sodelovanje z nevladnimi organizacijami in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, da se povečajo izmenjava dobrih praks, razvoj politik in izvajanje, ter se poveča obseg raziskav, tudi z lokalnimi akterji, pri čemer naj pozornost nameni zlasti dostopu žrtev do pravnega varstva in učinkovitemu kazenskemu pregonu storilcev; |
| --- | --- |

84.

poziva, naj EU tudi s primernimi finančnimi sredstvi in usklajeno pomočjo okrepi sodelovanje z nevladnimi organizacijami in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, da se povečajo izmenjava dobrih praks, razvoj politik in izvajanje, ter se poveča obseg raziskav, tudi z lokalnimi akterji, pri čemer naj pozornost nameni zlasti dostopu žrtev do pravnega varstva in učinkovitemu kazenskemu pregonu storilcev;

| 85. | želi spomniti, da bi morale države članice v skladu z Direktivo 2011/36/EU spodbujati organizacije civilne družbe ter z njimi tesno sodelovati, zlasti pri političnih pobudah, v kampanjah za obveščanje in ozaveščanje, v raziskovalnih in izobraževalnih programih, pri usposabljanju ter spremljanju in ocenjevanju učinka ukrepov zoper trgovino z ljudmi; opozarja, da bi morale nevladne organizacije poleg tega pomagati tudi pri zgodnji identifikaciji žrtev ter pomoči in podpori zanje; vztraja, da bi morale države članice poskrbeti, da bodo nevladne organizacije varne pred povračilnimi ukrepi, grožnjami in ustrahovanjem, zlasti pa da ne bodo kazensko preganjane, kadar pomagajo žrtvam trgovine, ki nimajo urejenega statusa; |
| --- | --- |

85.

želi spomniti, da bi morale države članice v skladu z Direktivo 2011/36/EU spodbujati organizacije civilne družbe ter z njimi tesno sodelovati, zlasti pri političnih pobudah, v kampanjah za obveščanje in ozaveščanje, v raziskovalnih in izobraževalnih programih, pri usposabljanju ter spremljanju in ocenjevanju učinka ukrepov zoper trgovino z ljudmi; opozarja, da bi morale nevladne organizacije poleg tega pomagati tudi pri zgodnji identifikaciji žrtev ter pomoči in podpori zanje; vztraja, da bi morale države članice poskrbeti, da bodo nevladne organizacije varne pred povračilnimi ukrepi, grožnjami in ustrahovanjem, zlasti pa da ne bodo kazensko preganjane, kadar pomagajo žrtvam trgovine, ki nimajo urejenega statusa;

| 86. | poziva EU, države članice in mednarodno skupnost, naj posebno pozornost nameni preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej v okoljih humanitarnih kriz, kot so naravne nesreče in oboroženi spopadi, da se zmanjša izpostavljenost žrtev trgovcem z ljudmi in drugim kriminalnim mrežam; poudarja, da je treba varstvo zagotoviti vsem, ki so do njega upravičeni v skladu z mednarodnimi in regionalnimi konvencijami; |
| --- | --- |

86.

poziva EU, države članice in mednarodno skupnost, naj posebno pozornost nameni preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej v okoljih humanitarnih kriz, kot so naravne nesreče in oboroženi spopadi, da se zmanjša izpostavljenost žrtev trgovcem z ljudmi in drugim kriminalnim mrežam; poudarja, da je treba varstvo zagotoviti vsem, ki so do njega upravičeni v skladu z mednarodnimi in regionalnimi konvencijami;

| 87. | poudarja, da za osebe, ki so zaradi nenadnih ali progresivnih podnebnih sprememb, ki škodljivo vplivajo na njihova življenja ali življenjske razmere, primorane zapustiti domove, obstaja visoko tveganje, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi; poudarja, da ima ta vrsta mobilnosti ljudi, povezana s podnebnimi spremembami, močno ekonomsko razsežnost, vključno z bojem za preživetje in zmanjšanjem gospodinjskih dohodkov, zato so ti ljudje ranljivi in izpostavljeni neposredni grožnji prisilnega dela ali suženjstva; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da za osebe, ki so zaradi nenadnih ali progresivnih podnebnih sprememb, ki škodljivo vplivajo na njihova življenja ali življenjske razmere, primorane zapustiti domove, obstaja visoko tveganje, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi; poudarja, da ima ta vrsta mobilnosti ljudi, povezana s podnebnimi spremembami, močno ekonomsko razsežnost, vključno z bojem za preživetje in zmanjšanjem gospodinjskih dohodkov, zato so ti ljudje ranljivi in izpostavljeni neposredni grožnji prisilnega dela ali suženjstva;

Politika EU v zvezi s trgovino z ljudmi v zunanjih ukrepih

| 88. | priznava in podpira delo koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi, ki je bil imenovan, da bi izboljšal koordinacijo in usklajenost med institucijami EU in agencijami EU ter med državami članicami in tretjimi državami in mednarodnimi akterji, ter ga poziva, naj nadalje razvije konkretne skupne dejavnosti in ukrepe med EU, državami članicami, tretjimi državami in mednarodnimi akterji, da bi se doseglo skladnejše in učinkovitejše sodelovanje pri vzpostavljanju sistemov za odkrivanje in zaščito žrtev ter pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, okrepilo preprečevanje trgovine z ljudmi, povečal pregon trgovcev in vzpostavila mreža za odzivanje na pojavljajoče se težave; |
| --- | --- |

88.

priznava in podpira delo koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi, ki je bil imenovan, da bi izboljšal koordinacijo in usklajenost med institucijami EU in agencijami EU ter med državami članicami in tretjimi državami in mednarodnimi akterji, ter ga poziva, naj nadalje razvije konkretne skupne dejavnosti in ukrepe med EU, državami članicami, tretjimi državami in mednarodnimi akterji, da bi se doseglo skladnejše in učinkovitejše sodelovanje pri vzpostavljanju sistemov za odkrivanje in zaščito žrtev ter pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, okrepilo preprečevanje trgovine z ljudmi, povečal pregon trgovcev in vzpostavila mreža za odzivanje na pojavljajoče se težave;

| 89. | poziva EU, naj si na mednarodni ravni ustrezno prizadeva za preprečevanje in zatiranje trgovine s sužnji ter za postopno in čimprejšnjo popolno odpravo vseh oblik suženjstva; |
| --- | --- |

89.

poziva EU, naj si na mednarodni ravni ustrezno prizadeva za preprečevanje in zatiranje trgovine s sužnji ter za postopno in čimprejšnjo popolno odpravo vseh oblik suženjstva;

| 90. | meni, da morajo strategije za preprečevanje trgovine z ljudmi obravnavati dejavnike, ki k temu pripomorejo, osnovne vzroke zanje in okoliščine, ki se skrivajo za tem pojavom, in slediti celovitemu pristopu, ki bo združil različne akterje, naloge in stališča na nacionalni in mednarodni ravni; meni, da bi morale preprečevalne strategije vključevati tudi ukrepe za odpravo revščine, zatiranja, pomanjkljivega spoštovanja človekovih pravic, oboroženih spopadov ter ekonomske in socialne neenakosti, njihov namen pa bi moral biti zmanjšanje izpostavljenosti potencialnih žrtev, odvračanje od storitev oseb, s katerimi se trguje, kar bi lahko tudi obravnavali kot osnovni vzrok, izboljšanje javnega izobraževanja in izkoreninjenje korupcije javnih uslužbencev; poleg tega poziva vse države, naj učinkovito izvajajo svoje obveznosti iz Palermskega protokola; |
| --- | --- |

90.

meni, da morajo strategije za preprečevanje trgovine z ljudmi obravnavati dejavnike, ki k temu pripomorejo, osnovne vzroke zanje in okoliščine, ki se skrivajo za tem pojavom, in slediti celovitemu pristopu, ki bo združil različne akterje, naloge in stališča na nacionalni in mednarodni ravni; meni, da bi morale preprečevalne strategije vključevati tudi ukrepe za odpravo revščine, zatiranja, pomanjkljivega spoštovanja človekovih pravic, oboroženih spopadov ter ekonomske in socialne neenakosti, njihov namen pa bi moral biti zmanjšanje izpostavljenosti potencialnih žrtev, odvračanje od storitev oseb, s katerimi se trguje, kar bi lahko tudi obravnavali kot osnovni vzrok, izboljšanje javnega izobraževanja in izkoreninjenje korupcije javnih uslužbencev; poleg tega poziva vse države, naj učinkovito izvajajo svoje obveznosti iz Palermskega protokola;

| 91. | poziva države članice, naj ratificirajo vse zadevne mednarodne instrumente, sporazume in pravne obveznosti, vključno z Istanbulsko konvencijo, ter okrepijo prizadevanja, da bo boj proti trgovini z ljudmi učinkovitejši, skladnejši in doslednejši; spodbuja EU, naj pozove k ratifikaciji vseh ustreznih mednarodnih instrumentov; |
| --- | --- |

91.

poziva države članice, naj ratificirajo vse zadevne mednarodne instrumente, sporazume in pravne obveznosti, vključno z Istanbulsko konvencijo, ter okrepijo prizadevanja, da bo boj proti trgovini z ljudmi učinkovitejši, skladnejši in doslednejši; spodbuja EU, naj pozove k ratifikaciji vseh ustreznih mednarodnih instrumentov;

| 92. | poziva predstavnike EU, naj trgovini z ljudmi namenijo posebno pozornost v dialogih s tretjimi državami, pa tudi prek programov sodelovanja ter na večstranskih in regionalnih forumih, tudi prek javnih izjav; |
| --- | --- |

92.

poziva predstavnike EU, naj trgovini z ljudmi namenijo posebno pozornost v dialogih s tretjimi državami, pa tudi prek programov sodelovanja ter na večstranskih in regionalnih forumih, tudi prek javnih izjav;

| 93. | poziva EU, naj pregleda programe pomoči v zvezi s trgovino z ljudmi, da bo financiranje bolj ciljno usmerjeno in da bo trgovina z ljudmi postala samostojno področje sodelovanja; v tem kontekstu spodbuja povečanje sredstev za službe znotraj institucij EU, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi; zahteva, da Komisija redno pregleduje svoj seznam prednostnih držav, vključno z merili za izbor, da bo odražal dejansko stanje na kraju samem ter da bi se povečala prožnost in prilagodljivost teh držav spreminjajočim se okoliščinam in nastajajočim trendom; |
| --- | --- |

93.

poziva EU, naj pregleda programe pomoči v zvezi s trgovino z ljudmi, da bo financiranje bolj ciljno usmerjeno in da bo trgovina z ljudmi postala samostojno področje sodelovanja; v tem kontekstu spodbuja povečanje sredstev za službe znotraj institucij EU, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi; zahteva, da Komisija redno pregleduje svoj seznam prednostnih držav, vključno z merili za izbor, da bo odražal dejansko stanje na kraju samem ter da bi se povečala prožnost in prilagodljivost teh držav spreminjajočim se okoliščinam in nastajajočim trendom;

| 94. | poziva Komisijo in države članice, naj sočasno s poostritvijo pravnih ukrepov zoper trgovino z ljudmi razširijo njeno opredelitev, da bo vključevala tudi sklicevanje na nove oblike; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo in države članice, naj sočasno s poostritvijo pravnih ukrepov zoper trgovino z ljudmi razširijo njeno opredelitev, da bo vključevala tudi sklicevanje na nove oblike;

| 95. | poziva EU in države članice, naj izvajajo ukrepe v zvezi z bojem proti trgovini z ljudmi iz trenutnega akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo ter v skladu s strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

95.

poziva EU in države članice, naj izvajajo ukrepe v zvezi z bojem proti trgovini z ljudmi iz trenutnega akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo ter v skladu s strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi;

| 96. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba pregledati mandat prihodnjega evropskega javnega tožilstva in med njegove pristojnosti dodati boj proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba pregledati mandat prihodnjega evropskega javnega tožilstva in med njegove pristojnosti dodati boj proti trgovini z ljudmi;

| 97. | poziva k večji učinkovitosti politike EU proti trgovini z ljudmi, kar bi lahko dosegli tako, da bi jo tesneje prepletli s širšimi strategijami EU za varnost, enakopravnost žensk in moških, gospodarsko rast, kibernetsko varnost, migracije in zunanje odnose; |
| --- | --- |

97.

poziva k večji učinkovitosti politike EU proti trgovini z ljudmi, kar bi lahko dosegli tako, da bi jo tesneje prepletli s širšimi strategijami EU za varnost, enakopravnost žensk in moških, gospodarsko rast, kibernetsko varnost, migracije in zunanje odnose;

| 98. | poziva institucije EU in države članice, naj izvajajo skladno zunanjo in notranjo politiko, tako da v skladu s temeljnimi vrednotami Unije človekovim pravicam namenijo osrednje mesto v odnosih EU z vsemi tretjimi državami, pri čemer naj kot vzvod uporabijo gospodarske in trgovinske odnose; |
| --- | --- |

98.

poziva institucije EU in države članice, naj izvajajo skladno zunanjo in notranjo politiko, tako da v skladu s temeljnimi vrednotami Unije človekovim pravicam namenijo osrednje mesto v odnosih EU z vsemi tretjimi državami, pri čemer naj kot vzvod uporabijo gospodarske in trgovinske odnose;

| 99. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo človekove pravice, enakost spolov in boj proti trgovini z ljudmi ostali v središču razvojne politike EU in partnerstva s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju novih razvojnih politik in pregledovanju obstoječih uvede ukrepe, ki upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo človekove pravice, enakost spolov in boj proti trgovini z ljudmi ostali v središču razvojne politike EU in partnerstva s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju novih razvojnih politik in pregledovanju obstoječih uvede ukrepe, ki upoštevajo vidik spola;

| 100. | poudarja, da bi z okrepljeno gospodarsko in družbeno vlogo žensk in deklet zmanjšali njihovo ogroženost, da postanejo žrtve, in poziva Komisijo, naj še naprej izvaja ciljno usmerjene ukrepe za vključevanje načela enakosti spolov v vse razvojne dejavnosti in zagotavlja, da bo enakost spolov skupaj s pravicami žensk ostala na dnevnem redu političnega dialoga s tretjimi državami; |
| --- | --- |

100.

poudarja, da bi z okrepljeno gospodarsko in družbeno vlogo žensk in deklet zmanjšali njihovo ogroženost, da postanejo žrtve, in poziva Komisijo, naj še naprej izvaja ciljno usmerjene ukrepe za vključevanje načela enakosti spolov v vse razvojne dejavnosti in zagotavlja, da bo enakost spolov skupaj s pravicami žensk ostala na dnevnem redu političnega dialoga s tretjimi državami;

| 101. | opozarja na pomembnost ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 5.2, ki predvideva odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti v javni in zasebni sferi, vključno s trgovino ter spolnim in drugim izkoriščanjem; |
| --- | --- |

101.

opozarja na pomembnost ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 5.2, ki predvideva odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti v javni in zasebni sferi, vključno s trgovino ter spolnim in drugim izkoriščanjem;

| 102. | poziva EU, naj podpre tretje države pri njihovih prizadevanjih za boljše odkrivanje žrtev ter pomoč žrtvam in njihovo ponovno vključevanje in večji pregon trgovine z ljudmi s sprejetjem in izvajanjem ustrezne zakonodaje ter uskladitvijo pravnih opredelitev pojmov, postopkov in sodelovanja z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

102.

poziva EU, naj podpre tretje države pri njihovih prizadevanjih za boljše odkrivanje žrtev ter pomoč žrtvam in njihovo ponovno vključevanje in večji pregon trgovine z ljudmi s sprejetjem in izvajanjem ustrezne zakonodaje ter uskladitvijo pravnih opredelitev pojmov, postopkov in sodelovanja z mednarodnimi standardi;

| 103. | poziva Komisijo in države članice, naj zaposlenim v organih pregona, tudi agencijah, kot so Frontex, Europol in Evropski azilni podporni urad, ter uslužbencem, ki bodo verjetno imeli stik z žrtvami ali potencialnimi žrtvami trgovine z ljudmi, zagotovijo ustrezno usposabljanje, da bodo sposobni obravnavati primere trgovine z ljudmi s celostnim medsektorskim pristopom, s poudarkom na posebnih potrebah žensk, otrok in drugih ranljivih skupin, kot so Romi in begunci, ter na spodbujanju žrtev in drugih, naj prijavijo trgovce z ljudmi, in zagotavljanju ustrezne zaščite zanje; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisijo in države članice, naj zaposlenim v organih pregona, tudi agencijah, kot so Frontex, Europol in Evropski azilni podporni urad, ter uslužbencem, ki bodo verjetno imeli stik z žrtvami ali potencialnimi žrtvami trgovine z ljudmi, zagotovijo ustrezno usposabljanje, da bodo sposobni obravnavati primere trgovine z ljudmi s celostnim medsektorskim pristopom, s poudarkom na posebnih potrebah žensk, otrok in drugih ranljivih skupin, kot so Romi in begunci, ter na spodbujanju žrtev in drugih, naj prijavijo trgovce z ljudmi, in zagotavljanju ustrezne zaščite zanje;

| 104. | meni, da je treba žrtve trgovine z ljudmi odkriti v čim zgodnejši fazi v mreži, zato je treba na mejah okrepiti prizadevanja za odkrivanje žrtev ob vstopu v EU; poziva države članice, naj sodelujejo s tretjimi državami pri oblikovanju in izdajanju posebnih smernic, ki lahko konzularnim službam in mejnim uslužbencem pomagajo pri identifikaciji žrtev trgovine z ljudmi, in v zvezi s tem poudarja pomen izmenjave dobre prakse, zlasti o razgovorih na meji; poleg tega poudarja, da morajo imeti mejne in obalne straže dostop do podatkovnih zbirk Europola; |
| --- | --- |

104.

meni, da je treba žrtve trgovine z ljudmi odkriti v čim zgodnejši fazi v mreži, zato je treba na mejah okrepiti prizadevanja za odkrivanje žrtev ob vstopu v EU; poziva države članice, naj sodelujejo s tretjimi državami pri oblikovanju in izdajanju posebnih smernic, ki lahko konzularnim službam in mejnim uslužbencem pomagajo pri identifikaciji žrtev trgovine z ljudmi, in v zvezi s tem poudarja pomen izmenjave dobre prakse, zlasti o razgovorih na meji; poleg tega poudarja, da morajo imeti mejne in obalne straže dostop do podatkovnih zbirk Europola;

| 105. | poziva države članice, naj tesneje sodelujejo s tretjimi državami v boju proti vsem oblikam trgovine z ljudmi, pri tem pa posebno pozornost namenijo razsežnosti spola v tej trgovini ter se borijo zlasti proti otroškim porokam, spolnemu izkoriščanju žensk in deklet ter spolnemu turizmu; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podvojita prizadevanje v okviru kartumskega procesa ter izvajata bolj specifične projekte in zagotovita dejavno udeležbo večjega števila držav; |
| --- | --- |

105.

poziva države članice, naj tesneje sodelujejo s tretjimi državami v boju proti vsem oblikam trgovine z ljudmi, pri tem pa posebno pozornost namenijo razsežnosti spola v tej trgovini ter se borijo zlasti proti otroškim porokam, spolnemu izkoriščanju žensk in deklet ter spolnemu turizmu; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podvojita prizadevanje v okviru kartumskega procesa ter izvajata bolj specifične projekte in zagotovita dejavno udeležbo večjega števila držav;

| 106. | poziva Komisijo, Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v pogajanjih s tretjimi državami o mednarodnih sporazumih, sporazumih o ponovnem sprejemu in sporazumih o sodelovanju poudarjajo, da se morajo tretje države dejansko spopasti s trgovino z ljudmi in poostriti pregon storilcev teh dejanj ter bolje zaščititi žrtve; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo, Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v pogajanjih s tretjimi državami o mednarodnih sporazumih, sporazumih o ponovnem sprejemu in sporazumih o sodelovanju poudarjajo, da se morajo tretje države dejansko spopasti s trgovino z ljudmi in poostriti pregon storilcev teh dejanj ter bolje zaščititi žrtve;

| 107. | poziva EU, naj dejansko usmeri prizadevanje v odpravo trgovine z ljudmi in boj proti tihotapljenju; poziva EU in države članice, naj vlagajo v odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi med begunci in migranti ter med žrtvami kršitev in zlorab, ki so del operacij tihotapljenja, ki jih nadzirajo kriminalne mreže; |
| --- | --- |

107.

poziva EU, naj dejansko usmeri prizadevanje v odpravo trgovine z ljudmi in boj proti tihotapljenju; poziva EU in države članice, naj vlagajo v odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi med begunci in migranti ter med žrtvami kršitev in zlorab, ki so del operacij tihotapljenja, ki jih nadzirajo kriminalne mreže;

| 108. | poudarja potrebo po pripravljalnem delu in usposabljanju za mednarodne misije civilne policije ter usposabljanju diplomatov, uradnikov za zvezo, konzularnih funkcionarjev in uradnikov za razvojno sodelovanje, da bi se izboljšalo odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi; meni, da je nujno usposobiti te skupine, ker so pogosto prva kontaktna točka žrtev trgovine z ljudmi, in sprejeti ukrepe za zagotovitev, da imajo ti uradniki dostop do ustreznega gradiva za obveščanje oseb, ki bi lahko postale žrtve trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

108.

poudarja potrebo po pripravljalnem delu in usposabljanju za mednarodne misije civilne policije ter usposabljanju diplomatov, uradnikov za zvezo, konzularnih funkcionarjev in uradnikov za razvojno sodelovanje, da bi se izboljšalo odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi; meni, da je nujno usposobiti te skupine, ker so pogosto prva kontaktna točka žrtev trgovine z ljudmi, in sprejeti ukrepe za zagotovitev, da imajo ti uradniki dostop do ustreznega gradiva za obveščanje oseb, ki bi lahko postale žrtve trgovine z ljudmi;

| 109. | želi spomniti, da se je 7. oktobra 2015 začela druga faza operacije EUNAVFOR MED, imenovana Sofia, ki omogoča konkreten boj proti tihotapljenju ljudi, saj dovoljuje vkrcanje na ladje in čolne, za katere se sumi, da se uporabljajo za trgovino z ljudmi, njihovo preiskavo, zaseg in preusmeritev na odprto morje; opozarja, da je bilo do zdaj prestreženih 48 domnevnih tihotapcev ljudi in trgovcev z ljudmi, ki so bili privedeni pred pravosodne organe v Italiji; poziva EU, naj še naprej izvaja in okrepi operacije v Sredozemlju; |
| --- | --- |

109.

želi spomniti, da se je 7. oktobra 2015 začela druga faza operacije EUNAVFOR MED, imenovana Sofia, ki omogoča konkreten boj proti tihotapljenju ljudi, saj dovoljuje vkrcanje na ladje in čolne, za katere se sumi, da se uporabljajo za trgovino z ljudmi, njihovo preiskavo, zaseg in preusmeritev na odprto morje; opozarja, da je bilo do zdaj prestreženih 48 domnevnih tihotapcev ljudi in trgovcev z ljudmi, ki so bili privedeni pred pravosodne organe v Italiji; poziva EU, naj še naprej izvaja in okrepi operacije v Sredozemlju;

| 110. | poziva, naj EU zagotovi konkretne rešitve za zakonite in varne poti v EU za migrante in begunce, na katerih ne bodo izkoriščeni; želi spomniti države članice in EU, da morajo spoštovati mednarodno pravo ter v vse svoje politike, zlasti migracijske, vključiti načelo nevračanja; opozarja, da morata država sprejema in država izvora žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti varno prostovoljno vrnitev in da pa je treba zagotoviti tudi pravne nadomestne možnosti, če bi repatriacija pomenila tveganje za njihovo varnost in/ali varnost njihove družine; poudarja, da morata država sprejema in država izvora zagotoviti žrtvam ob vrnitvi potrebne pogoje za varnost in ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

110.

poziva, naj EU zagotovi konkretne rešitve za zakonite in varne poti v EU za migrante in begunce, na katerih ne bodo izkoriščeni; želi spomniti države članice in EU, da morajo spoštovati mednarodno pravo ter v vse svoje politike, zlasti migracijske, vključiti načelo nevračanja; opozarja, da morata država sprejema in država izvora žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti varno prostovoljno vrnitev in da pa je treba zagotoviti tudi pravne nadomestne možnosti, če bi repatriacija pomenila tveganje za njihovo varnost in/ali varnost njihove družine; poudarja, da morata država sprejema in država izvora zagotoviti žrtvam ob vrnitvi potrebne pogoje za varnost in ponovno vključevanje;

| 111. | poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo listino OZN in načela azilne zakonodaje. |
| --- | --- |

111.

poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo listino OZN in načela azilne zakonodaje.

| 112. | poziva EU, naj spodbuja programe, ki podpirajo vključevanje migrantov in beguncev ter pri katerih sodelujejo ključni akterji iz tretjih držav in tudi kulturni mediatorji, pomaga pri ozaveščanju skupnosti o trgovini z ljudmi in poveča njihovo odpornost na širjenje organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

112.

poziva EU, naj spodbuja programe, ki podpirajo vključevanje migrantov in beguncev ter pri katerih sodelujejo ključni akterji iz tretjih držav in tudi kulturni mediatorji, pomaga pri ozaveščanju skupnosti o trgovini z ljudmi in poveča njihovo odpornost na širjenje organiziranega kriminala;

| 113. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo zaščititi in poiskati vse pogrešane begunce in migrante, zlasti otroke, ki so izginili po prihodu na evropsko ozemlje; |
| --- | --- |

113.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo zaščititi in poiskati vse pogrešane begunce in migrante, zlasti otroke, ki so izginili po prihodu na evropsko ozemlje;

| 114. | pozdravlja delo Europola, zlasti prek podatkovne zbirke Focal Point Twins, pri odkrivanju oseb, ki potujejo v tretje države z namenom zlorabe otrok; poziva države članice, naj sodelujejo z Europolom in zagotovijo sistematično in hitro izmenjavo podatkov; |
| --- | --- |

114.

pozdravlja delo Europola, zlasti prek podatkovne zbirke Focal Point Twins, pri odkrivanju oseb, ki potujejo v tretje države z namenom zlorabe otrok; poziva države članice, naj sodelujejo z Europolom in zagotovijo sistematično in hitro izmenjavo podatkov;

| 115. | želi spomniti, da mora Komisija pred sklenitvijo sporazuma o liberalizaciji vizumskega režima oceniti tveganja, ki jih pomeni posamezna tretja država, zlasti v zvezi z nezakonitim priseljevanjem; poudarja, da lahko tihotapske mreže uporabljajo tudi zakonite poti za migracijo; zato poziva Komisijo, naj med merila, ki jih je treba izpolnjevati za morebitni sporazum o liberalizaciji vizumskega režima, vključi sodelovanje tretje države v boju proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

115.

želi spomniti, da mora Komisija pred sklenitvijo sporazuma o liberalizaciji vizumskega režima oceniti tveganja, ki jih pomeni posamezna tretja država, zlasti v zvezi z nezakonitim priseljevanjem; poudarja, da lahko tihotapske mreže uporabljajo tudi zakonite poti za migracijo; zato poziva Komisijo, naj med merila, ki jih je treba izpolnjevati za morebitni sporazum o liberalizaciji vizumskega režima, vključi sodelovanje tretje države v boju proti trgovini z ljudmi;

| 116. | poudarja, da EU potrebuje zavezujoč in obvezen zakonodajni pristop k preselitvi, kot je določeno v agendi Komisije o migracijah; poudarja, da se humanitarni sprejem lahko uporablja kot dopolnilo k preselitvi, da bi zagotovili nujno zaščito, ki je pogosto začasna, za najbolj ranljive, kadar je to potrebno, npr. mladoletnike brez spremstva ali invalidne begunce ali osebe, ki potrebujejo nujno medicinsko evakuacijo; |
| --- | --- |

116.

poudarja, da EU potrebuje zavezujoč in obvezen zakonodajni pristop k preselitvi, kot je določeno v agendi Komisije o migracijah; poudarja, da se humanitarni sprejem lahko uporablja kot dopolnilo k preselitvi, da bi zagotovili nujno zaščito, ki je pogosto začasna, za najbolj ranljive, kadar je to potrebno, npr. mladoletnike brez spremstva ali invalidne begunce ali osebe, ki potrebujejo nujno medicinsko evakuacijo;

| 117. | poziva EU, naj s tretjimi državami izmenja informacije o pripravi standardiziranega sistema za zbiranje kvalitativnih in kvantitativnih podatkov in analizo trgovine z ljudmi, da bi se v EU in tretjih državah razvila enotna ali vsaj primerljiva predloga za zbiranje in analizo podatkov v zvezi z vsemi vidiki trgovine z ljudmi; poudarja, da je treba dodeliti dovolj sredstev za zbiranje podatkov in raziskave o trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

117.

poziva EU, naj s tretjimi državami izmenja informacije o pripravi standardiziranega sistema za zbiranje kvalitativnih in kvantitativnih podatkov in analizo trgovine z ljudmi, da bi se v EU in tretjih državah razvila enotna ali vsaj primerljiva predloga za zbiranje in analizo podatkov v zvezi z vsemi vidiki trgovine z ljudmi; poudarja, da je treba dodeliti dovolj sredstev za zbiranje podatkov in raziskave o trgovini z ljudmi;

| 118. | spodbuja EU, naj razvije novo strategijo za boj proti trgovini z ljudmi po letu 2016 z močnejšo in bolj ciljno usmerjeno zunanjo razsežnostjo, ki bo večjo prednost namenila razvoju partnerstev z lokalno civilno družbo v izvornih, tranzitnih in namembnih državah, ki niso države EU, vladami in zasebnim sektorjem ter obravnavanju finančnih in gospodarskih vidikov trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

118.

spodbuja EU, naj razvije novo strategijo za boj proti trgovini z ljudmi po letu 2016 z močnejšo in bolj ciljno usmerjeno zunanjo razsežnostjo, ki bo večjo prednost namenila razvoju partnerstev z lokalno civilno družbo v izvornih, tranzitnih in namembnih državah, ki niso države EU, vladami in zasebnim sektorjem ter obravnavanju finančnih in gospodarskih vidikov trgovine z ljudmi;

o

o o

| 119. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) in delegacijam EU. |
| --- | --- |

119.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) in delegacijam EU.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0470.

(2)  Gl. str. 23 poročila Mednarodne organizacije za migracije (IOM) z naslovom: „Counter Trafficking and Assistance to Vulnerable Migrants Annual Report of Activities 2011“ (Letno poročilo o dejavnostih na področju boja proti trgovini z ljudmi in o pomoči ranljivim migrantom za leto 2011).

---

Sreda, 6. julij 2016

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/64

---

P8_TA(2016)0309

Priprave na povolilno revizijo večletnega finančnega okvira 2014–2020: prispevek Parlamenta pred predložitvijo predloga Komisije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o pripravah na povolilno revizijo večletnega finančnega okvira 2014–2020: prispevek Parlamenta pred predložitvijo predloga Komisije (2015/2353(INI))

(2018/C 101/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), zlasti člena 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), zlasti člena 2,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 z naslovom „Pogajanja o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020: pridobljene izkušnje in pot naprej“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 z naslovom „Pogajanja o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020: pridobljene izkušnje in pot naprej“ (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o odnosih Evropskega parlamenta z institucijami, ki zastopajo nacionalne vlade (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o odnosih Evropskega parlamenta z institucijami, ki zastopajo nacionalne vlade (7),

| — | ob upoštevanju svojih z resolucij z dne 19. novembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (8) in o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih z resolucij z dne 19. novembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (8) in o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o večletnem finančnem okviru (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o večletnem finančnem okviru (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 z naslovom „Vlaganje v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo“ (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 z naslovom „Vlaganje v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo“ (13),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalne skupne izjave o vključevanju načela enakosti med spoloma, priložene večletnemu finančnemu okviru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalne skupne izjave o vključevanju načela enakosti med spoloma, priložene večletnemu finančnemu okviru,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 o vmesni reviziji večletnega finančnega okvira, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 o vmesni reviziji večletnega finančnega okvira,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0224/2016),

| A. | ker je bil sedanji večletni finančni okvir prvič sprejet na podlagi novih določb Lizbonske pogodbe, v skladu s katerimi Svet po posebnem zakonodajnem postopku soglasno sprejme uredbo o večletnem finančnem okviru, še prej pa pridobi soglasje Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

A.

ker je bil sedanji večletni finančni okvir prvič sprejet na podlagi novih določb Lizbonske pogodbe, v skladu s katerimi Svet po posebnem zakonodajnem postopku soglasno sprejme uredbo o večletnem finančnem okviru, še prej pa pridobi soglasje Evropskega parlamenta;

| B. | ker je sedanji večletni finančni okvir, ki je bil sprejet leta 2013, prilagojen takratnim prednostnim nalogam Unije; ker se bo EU v naslednjih letih soočala z izzivi, ki ob odobritvi večletnega finančnega okvira niso bili predvideni; ker so se prednostne naloge, ki jih financira EU, pomnožile, večletni finančni okvir pa se ni spremenil; |
| --- | --- |

B.

ker je sedanji večletni finančni okvir, ki je bil sprejet leta 2013, prilagojen takratnim prednostnim nalogam Unije; ker se bo EU v naslednjih letih soočala z izzivi, ki ob odobritvi večletnega finančnega okvira niso bili predvideni; ker so se prednostne naloge, ki jih financira EU, pomnožile, večletni finančni okvir pa se ni spremenil;

| C. | ker se je Parlament zavzel za klavzulo o povolilni reviziji, da bi zagotovil demokratično legitimnost novega večletnega finančnega okvira ter novi Komisiji in novo izvoljenemu Parlamentu dal priložnost za ponovno potrditev in oceno političnih in proračunskih prednostnih nalog EU z ustrezno prilagoditvijo večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

C.

ker se je Parlament zavzel za klavzulo o povolilni reviziji, da bi zagotovil demokratično legitimnost novega večletnega finančnega okvira ter novi Komisiji in novo izvoljenemu Parlamentu dal priložnost za ponovno potrditev in oceno političnih in proračunskih prednostnih nalog EU z ustrezno prilagoditvijo večletnega finančnega okvira;

| D. | ker je bil sporazum o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 rezultat dolgih in napornih pogajanj, ki so potekala v zelo težkih socialnih, gospodarskih in finančnih razmerah; ker se je zaradi tega splošna raven večletnega finančnega okvira v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem dejansko zmanjšala; |
| --- | --- |

D.

ker je bil sporazum o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 rezultat dolgih in napornih pogajanj, ki so potekala v zelo težkih socialnih, gospodarskih in finančnih razmerah; ker se je zaradi tega splošna raven večletnega finančnega okvira v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem dejansko zmanjšala;

| E. | ker se je Parlament, ki politično ni mogel spremeniti skupnih zneskov iz večletnega finančnega okvira, ki jih je določil Evropski svet, uspešno dogovoril, da se v uredbo o večletnem finančnem okviru vključi poseben člen, ki se nanaša na obvezen in celovit pregled/revizijo večletnega finančnega okvira, oblikovanje novih in okrepljenih določb o prožnosti ter ustanovitev delovne skupine na visoki ravni za lastna sredstva; |
| --- | --- |

E.

ker se je Parlament, ki politično ni mogel spremeniti skupnih zneskov iz večletnega finančnega okvira, ki jih je določil Evropski svet, uspešno dogovoril, da se v uredbo o večletnem finančnem okviru vključi poseben člen, ki se nanaša na obvezen in celovit pregled/revizijo večletnega finančnega okvira, oblikovanje novih in okrepljenih določb o prožnosti ter ustanovitev delovne skupine na visoki ravni za lastna sredstva;

Pravni okvir in obseg vmesnega pregleda/revizije

| 1. | opozarja, da mora Komisija v skladu s členom 2 uredbe o večletnem finančnem okviru pred koncem leta 2016 predložiti obvezen pregled delovanja večletnega finančnega okvira ter pri tem v celoti upoštevati takratne gospodarske razmere in najnovejše makroekonomske napovedi, temu pregledu pa po potrebi priloži zakonodajni predlog za revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da mora Komisija v skladu s členom 2 uredbe o večletnem finančnem okviru pred koncem leta 2016 predložiti obvezen pregled delovanja večletnega finančnega okvira ter pri tem v celoti upoštevati takratne gospodarske razmere in najnovejše makroekonomske napovedi, temu pregledu pa po potrebi priloži zakonodajni predlog za revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru;

| 2. | v zvezi s tem meni, da je cilj pregleda oceniti in ovrednotiti delovanje večletnega finančnega okvira glede na njegovo izvajanje, nove gospodarske razmere in druge nove dogodke in bi pregled kot tak lahko ohranil zakonodajni status quo, revizija pa pomeni spremembo uredbe o večletnem finančnemu okviru, ki (poleg zakonodajnih določb) vključuje tudi zgornje meje večletnega finančnega okvira, ob ustreznem upoštevanju člena 312 PDEU in omejitev obsega revizije večletnega finančnega okvira iz zadnjega stavka člena 2 uredbe o večletnem finančnem okviru; opozarja, da ta člen določa, da se z revizijo ne znižajo predhodno dodeljena sredstva za posamezne države; opozarja, da za revizijo večletnega finančnega okvira ni bila določena nobena druga omejitev, zato je mogoče povišati njegove zgornje meje; v zvezi s tem poudarja, da člen 323 PDEU določa, da se zagotovijo finančna sredstva, ki Uniji omogočajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem meni, da je cilj pregleda oceniti in ovrednotiti delovanje večletnega finančnega okvira glede na njegovo izvajanje, nove gospodarske razmere in druge nove dogodke in bi pregled kot tak lahko ohranil zakonodajni status quo, revizija pa pomeni spremembo uredbe o večletnem finančnemu okviru, ki (poleg zakonodajnih določb) vključuje tudi zgornje meje večletnega finančnega okvira, ob ustreznem upoštevanju člena 312 PDEU in omejitev obsega revizije večletnega finančnega okvira iz zadnjega stavka člena 2 uredbe o večletnem finančnem okviru; opozarja, da ta člen določa, da se z revizijo ne znižajo predhodno dodeljena sredstva za posamezne države; opozarja, da za revizijo večletnega finančnega okvira ni bila določena nobena druga omejitev, zato je mogoče povišati njegove zgornje meje; v zvezi s tem poudarja, da člen 323 PDEU določa, da se zagotovijo finančna sredstva, ki Uniji omogočajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani;

| 3. | opozarja, da člen 311 PDEU določa, da si Unija za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotovi potrebna sredstva; zato meni, da bi bila osnovna zahteva prava zvišati zgornje meje, če bi bilo pri pregledu ugotovljeno, da so trenutne zgornje meje prenizke; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da člen 311 PDEU določa, da si Unija za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotovi potrebna sredstva; zato meni, da bi bila osnovna zahteva prava zvišati zgornje meje, če bi bilo pri pregledu ugotovljeno, da so trenutne zgornje meje prenizke;

| 4. | poudarja, da člen 17 uredbe o večletnem finančnem okviru omogoča revizijo tega okvira v nepredvidenih okoliščinah; opozarja na razsežnost kriz, ki so prizadele Unijo od sprejetja sedanjega večletnega finančnega okvira v letu 2013; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da člen 17 uredbe o večletnem finančnem okviru omogoča revizijo tega okvira v nepredvidenih okoliščinah; opozarja na razsežnost kriz, ki so prizadele Unijo od sprejetja sedanjega večletnega finančnega okvira v letu 2013;

| 5. | poudarja, da ta resolucija obsega zgolj analizo proračunskih vidikov delovanja večletnega finančnega okvira in da ne posega v pravne podlage za področno zakonodajo; vendar ugotavlja, da so v številnih politikah in programih EU predvidene lastne zahteve za pregled/revizijo, ki so načrtovane predvsem za leto 2017; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da ta resolucija obsega zgolj analizo proračunskih vidikov delovanja večletnega finančnega okvira in da ne posega v pravne podlage za področno zakonodajo; vendar ugotavlja, da so v številnih politikah in programih EU predvidene lastne zahteve za pregled/revizijo, ki so načrtovane predvsem za leto 2017;

I.   
  Pregled večletnega finančnega okvira – ocena prvih let

| 6. | meni, da bi morali pri pregledu večletnega finančnega okvira leta 2016 proučiti več resnih kriz in novih političnih pobud, skupaj z njihovimi proračunskimi posledicami, ki ob sprejetju večletnega finančnega okvira niso bile predvidene; je med drugim seznanjen z migracijsko in begunsko krizo, zunanjimi izrednimi razmerami, notranjimi varnostnimi vprašanji, krizo v kmetijstvu, financiranjem Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), plačilno krizo v okviru proračuna EU, vztrajno visoko stopnjo brezposelnosti, zlasti med mladimi, pa tudi z revščino in socialno izključenostjo; poleg tega poudarja nedavni mednarodni sporazum o podnebnih spremembah in vse večjemu pritisku na razvojno politiko; opaža, da je bila za financiranje dodatnih perečih potreb nujna neprimerljiva uporaba prožnih mehanizmov in posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira, saj so se zgornje meje večletnega finančnega okvira v nekaterih razdelkih izkazale za prestroge; meni, da je bil večletni finančni okvir v zadnjih dveh letih pravzaprav na robu svojih zmogljivosti; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morali pri pregledu večletnega finančnega okvira leta 2016 proučiti več resnih kriz in novih političnih pobud, skupaj z njihovimi proračunskimi posledicami, ki ob sprejetju večletnega finančnega okvira niso bile predvidene; je med drugim seznanjen z migracijsko in begunsko krizo, zunanjimi izrednimi razmerami, notranjimi varnostnimi vprašanji, krizo v kmetijstvu, financiranjem Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), plačilno krizo v okviru proračuna EU, vztrajno visoko stopnjo brezposelnosti, zlasti med mladimi, pa tudi z revščino in socialno izključenostjo; poleg tega poudarja nedavni mednarodni sporazum o podnebnih spremembah in vse večjemu pritisku na razvojno politiko; opaža, da je bila za financiranje dodatnih perečih potreb nujna neprimerljiva uporaba prožnih mehanizmov in posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira, saj so se zgornje meje večletnega finančnega okvira v nekaterih razdelkih izkazale za prestroge; meni, da je bil večletni finančni okvir v zadnjih dveh letih pravzaprav na robu svojih zmogljivosti;

| 7. | poudarja, da mora proračun EU ustrezati političnim in strateškim prednostnim nalogam EU in zagotavljati ravnotežje med dolgoročnimi prednostnimi nalogami in novimi izzivi; glede tega poudarja ključno vlogo, ki jo mora imeti proračun EU pri doseganju dogovorjene strategije EU 2020, ki je njena glavna usmeritev in prednostna naloga; zato meni, da bi morali pri pregledu večletnega finančnega okvira izvesti kvalitativno analizo o tem, ali so bili uresničeni cilji te strategije in v kolikšni meri; vztraja, da bi morali pri tem tudi oceniti, ali bodo finančna sredstva, namenjena tej strategiji za preostala leta sedanjega večletnega finančnega okvira, zadostovala za njeno uspešno izvajanje; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora proračun EU ustrezati političnim in strateškim prednostnim nalogam EU in zagotavljati ravnotežje med dolgoročnimi prednostnimi nalogami in novimi izzivi; glede tega poudarja ključno vlogo, ki jo mora imeti proračun EU pri doseganju dogovorjene strategije EU 2020, ki je njena glavna usmeritev in prednostna naloga; zato meni, da bi morali pri pregledu večletnega finančnega okvira izvesti kvalitativno analizo o tem, ali so bili uresničeni cilji te strategije in v kolikšni meri; vztraja, da bi morali pri tem tudi oceniti, ali bodo finančna sredstva, namenjena tej strategiji za preostala leta sedanjega večletnega finančnega okvira, zadostovala za njeno uspešno izvajanje;

A.   Ključni dogodki in izzivi

Migracijska in begunska kriza

| 8. | poudarja, da imajo spopadi v Siriji, na Bližnjem vzhodu in v več afriških regijah humanitarne in migracijske posledice brez primere; opozarja, da je to neposredno vplivalo na EU, saj je zgolj v letu 2015 v Evropo prišlo več kot milijon beguncev, v naslednjih letih pa se jih pričakuje še več; opozarja, da je ta kriza povzročila velik finančni odziv EU, zato je znatno vplivala na proračun EU, zlasti na razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) in 4 (Evropa v svetu); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da imajo spopadi v Siriji, na Bližnjem vzhodu in v več afriških regijah humanitarne in migracijske posledice brez primere; opozarja, da je to neposredno vplivalo na EU, saj je zgolj v letu 2015 v Evropo prišlo več kot milijon beguncev, v naslednjih letih pa se jih pričakuje še več; opozarja, da je ta kriza povzročila velik finančni odziv EU, zato je znatno vplivala na proračun EU, zlasti na razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) in 4 (Evropa v svetu);

| 9. | opozarja, da so v letu 2015 dodatni ukrepi, ki so bili odobreni v skladu z evropsko agendo o migracijah, neposredno vplivali na proračun, kot to odražata zlasti spremembi proračuna št. 5/2015 in 7/2015; poleg tega opozarja, da je bila odobrena uporaba dodatnih 1 506 milijonov EUR iz proračuna EU za leto 2016 z uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi zagotovili dodatna sredstva za ukrepe iz razdelka 3 (Varnost in državljanstvo), povezane z migracijami/begunci, kot je povečanje Sklada za azil, migracije in vključevanje in Sklada za notranjo varnost, ter sredstva za tri agencije, povezane z migracijami, in sicer za Frontex, Evropski azilni podporni urad (EASO) in Europol; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da so v letu 2015 dodatni ukrepi, ki so bili odobreni v skladu z evropsko agendo o migracijah, neposredno vplivali na proračun, kot to odražata zlasti spremembi proračuna št. 5/2015 in 7/2015; poleg tega opozarja, da je bila odobrena uporaba dodatnih 1 506 milijonov EUR iz proračuna EU za leto 2016 z uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi zagotovili dodatna sredstva za ukrepe iz razdelka 3 (Varnost in državljanstvo), povezane z migracijami/begunci, kot je povečanje Sklada za azil, migracije in vključevanje in Sklada za notranjo varnost, ter sredstva za tri agencije, povezane z migracijami, in sicer za Frontex, Evropski azilni podporni urad (EASO) in Europol;

| 10. | ugotavlja, da so zgoraj navedene proračunske odločitve popolnoma izčrpale majhne razlike, ki so bile na voljo v tem razdelku, in privedle do dejanske revizije zgornjih mej razdelka 3; poleg tega opozarja na nove predloge Komisije, ki naj bi vplivali na proračun EU, zlasti predlog za prenovitev uredbe Dublin III s skupnim proračunskim vplivom 1 829 milijonov EUR za preostanek obdobja večletnega finančnega okvira, predlog za ustanovitev Evropske agencije za mejno in obalno stražo s skupnim proračunom v višini 1 212 milijonov EUR za preostanek obdobja večletnega finančnega okvira in novi mehanizem za podporo v izrednih razmerah s predvidenim učinkom v višini najmanj 700 milijonov EUR v obdobju 2016–2018; poudarja, da je stanje tako kritično, da je bilo treba dodatna sredstva, ki so bila novembra 2015 odobrena za Sklad za migracije, azil in vključevanje, marca 2016 zmanjšati, da so se lahko financirale še nujnejše potrebe, kot je potreba po zagotavljanju humanitarne pomoči v EU, ki jih obravnava zgoraj omenjeni novi mehanizem za podporo v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so zgoraj navedene proračunske odločitve popolnoma izčrpale majhne razlike, ki so bile na voljo v tem razdelku, in privedle do dejanske revizije zgornjih mej razdelka 3; poleg tega opozarja na nove predloge Komisije, ki naj bi vplivali na proračun EU, zlasti predlog za prenovitev uredbe Dublin III s skupnim proračunskim vplivom 1 829 milijonov EUR za preostanek obdobja večletnega finančnega okvira, predlog za ustanovitev Evropske agencije za mejno in obalno stražo s skupnim proračunom v višini 1 212 milijonov EUR za preostanek obdobja večletnega finančnega okvira in novi mehanizem za podporo v izrednih razmerah s predvidenim učinkom v višini najmanj 700 milijonov EUR v obdobju 2016–2018; poudarja, da je stanje tako kritično, da je bilo treba dodatna sredstva, ki so bila novembra 2015 odobrena za Sklad za migracije, azil in vključevanje, marca 2016 zmanjšati, da so se lahko financirale še nujnejše potrebe, kot je potreba po zagotavljanju humanitarne pomoči v EU, ki jih obravnava zgoraj omenjeni novi mehanizem za podporo v izrednih razmerah;

| 11. | meni, da je za rešitev evropske migracijske in begunske krize potreben evropski pristop, ki temelji na solidarnosti in pravični porazdelitvi bremena; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba s proračunom EU podpreti države članice in jih razbremeniti stroškov, povezanih s sprejemanjem beguncev, saj bi s tem odpravili pritisk na proračune tistih držav članic, ki se spopadajo s posebej visokim dotokom beguncev; poudarja, da bo ta pristop ustvaril sinergije, prav tako pa je uspešen in stroškovno učinkovit za vse države članice; |
| --- | --- |

11.

meni, da je za rešitev evropske migracijske in begunske krize potreben evropski pristop, ki temelji na solidarnosti in pravični porazdelitvi bremena; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba s proračunom EU podpreti države članice in jih razbremeniti stroškov, povezanih s sprejemanjem beguncev, saj bi s tem odpravili pritisk na proračune tistih držav članic, ki se spopadajo s posebej visokim dotokom beguncev; poudarja, da bo ta pristop ustvaril sinergije, prav tako pa je uspešen in stroškovno učinkovit za vse države članice;

| 12. | poudarja, da se znatna, a še vedno nezadostna proračunska sredstva uporabljajo za odpravljanje temeljnih vzrokov begunske in migracijske krize, in sicer s krepitvijo posebnih programov EU iz razdelka 4; spominja na sprejete ukrepe, kot so prerazporeditve v korist ukrepom, povezanim z migracijami/begunci, v višini 170 milijonov EUR v letu 2015, odobritev dodatnih 130 milijonov EUR iz razdelka 4 za dejavnosti, povezane z migracijami/begunci, v letu 2016 ter prerazporeditev 430 milijonov EUR v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, instrumenta za razvojno sodelovanje in evropskega instrumenta sosedstva; poleg tega spominja, da je Komisija za obravnavo zunanje razsežnosti migracijske in begunske krize predložila številne dodatne predloge, ki vplivajo na proračun EU, kot sta predloga za vzpostavitev skrbniških skladov EU (skrbniškega sklada Madad in nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za Afriko s pričakovanim začetnim vplivom na proračun v višini 570 milijonov EUR oziroma 405 milijonov EUR) in instrumenta za begunce v Turčiji, za katerega naj bi se iz proračuna EU dodelila 1 milijarda EUR, pri čemer niso upoštevana morebitna dodatna finančna sredstva; poudarja, da lahko dodaten pritisk na proračun Unije povzročijo novi načrtovani ukrepi, ki jih je napovedala Komisija, kot je „londonska zaveza“, ali dogodki, kot je vrh EU in Turčije, ki je potekal 18. marca 2016; poudarja, da bi morala dodatna prihodnja proračunska sredstva omogočiti tudi vključitev najranljivejših migrantov, zlasti žensk, otrok in skupine LGBTI; vendar je zaskrbljen, da bodo zaradi razsežnosti problemov, s katerimi se sooča EU, potrebni še nadaljnji ukrepi; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da se znatna, a še vedno nezadostna proračunska sredstva uporabljajo za odpravljanje temeljnih vzrokov begunske in migracijske krize, in sicer s krepitvijo posebnih programov EU iz razdelka 4; spominja na sprejete ukrepe, kot so prerazporeditve v korist ukrepom, povezanim z migracijami/begunci, v višini 170 milijonov EUR v letu 2015, odobritev dodatnih 130 milijonov EUR iz razdelka 4 za dejavnosti, povezane z migracijami/begunci, v letu 2016 ter prerazporeditev 430 milijonov EUR v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, instrumenta za razvojno sodelovanje in evropskega instrumenta sosedstva; poleg tega spominja, da je Komisija za obravnavo zunanje razsežnosti migracijske in begunske krize predložila številne dodatne predloge, ki vplivajo na proračun EU, kot sta predloga za vzpostavitev skrbniških skladov EU (skrbniškega sklada Madad in nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za Afriko s pričakovanim začetnim vplivom na proračun v višini 570 milijonov EUR oziroma 405 milijonov EUR) in instrumenta za begunce v Turčiji, za katerega naj bi se iz proračuna EU dodelila 1 milijarda EUR, pri čemer niso upoštevana morebitna dodatna finančna sredstva; poudarja, da lahko dodaten pritisk na proračun Unije povzročijo novi načrtovani ukrepi, ki jih je napovedala Komisija, kot je „londonska zaveza“, ali dogodki, kot je vrh EU in Turčije, ki je potekal 18. marca 2016; poudarja, da bi morala dodatna prihodnja proračunska sredstva omogočiti tudi vključitev najranljivejših migrantov, zlasti žensk, otrok in skupine LGBTI; vendar je zaskrbljen, da bodo zaradi razsežnosti problemov, s katerimi se sooča EU, potrebni še nadaljnji ukrepi;

| 13. | ugotavlja, da v času sklenitve večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ni bilo mogoče predvideti razsežnosti migrantske in begunske krize ter finančnih posledic ukrepov, s katerimi Komisija obravnava to vprašanje; poudarja, da je morala EU zaradi pomanjkanja zadostnih sredstev vzpostaviti ad hoc „spremljevalne“ instrumente, ki se skupno financirajo iz proračunov držav članic, proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada, in sicer skrbniški skladi EU (skrbniški sklad Madad in nujni skrbniški sklad EU za Afriko) ter instrument za begunce v Turčiji; spominja, da je zaradi neobstoja splošne proračunske strategije za obravnavo migrantske in begunske krize Parlament pri odločitvi o uporabi proračunskih sredstev EU odrinjen na obrobje; poudarja, da povečevanje števila takšnih instrumentov povzroča težave glede odgovornosti in demokratičnega nadzora v EU in jih je treba rešiti; poleg tega obžaluje, da države članice še zdaleč niso prispevale k skrbniškim skladom, kot je bilo pričakovano, zaradi česar je ogrožen uspeh teh skladov; ponovno poziva države članice, naj nemudoma izpolnijo svoje obveznosti in dolžnosti; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da v času sklenitve večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ni bilo mogoče predvideti razsežnosti migrantske in begunske krize ter finančnih posledic ukrepov, s katerimi Komisija obravnava to vprašanje; poudarja, da je morala EU zaradi pomanjkanja zadostnih sredstev vzpostaviti ad hoc „spremljevalne“ instrumente, ki se skupno financirajo iz proračunov držav članic, proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada, in sicer skrbniški skladi EU (skrbniški sklad Madad in nujni skrbniški sklad EU za Afriko) ter instrument za begunce v Turčiji; spominja, da je zaradi neobstoja splošne proračunske strategije za obravnavo migrantske in begunske krize Parlament pri odločitvi o uporabi proračunskih sredstev EU odrinjen na obrobje; poudarja, da povečevanje števila takšnih instrumentov povzroča težave glede odgovornosti in demokratičnega nadzora v EU in jih je treba rešiti; poleg tega obžaluje, da države članice še zdaleč niso prispevale k skrbniškim skladom, kot je bilo pričakovano, zaradi česar je ogrožen uspeh teh skladov; ponovno poziva države članice, naj nemudoma izpolnijo svoje obveznosti in dolžnosti;

Nizka raven naložb

| 14. | opozarja, da je od začetka svetovne gospodarske in finančne krize raven naložb v EU nizka in nezadostna; zlasti ugotavlja, da so bile leta 2014 skupne naložbe 15 % pod ravnjo iz leta 2007, kar pomeni, da so bile naložbe manjše za 430 milijard EUR; meni, da padajoče naložbe upočasnjujejo okrevanje gospodarstva ter neposredno vplivajo na rast, delovna mesta in konkurenčnost; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je od začetka svetovne gospodarske in finančne krize raven naložb v EU nizka in nezadostna; zlasti ugotavlja, da so bile leta 2014 skupne naložbe 15 % pod ravnjo iz leta 2007, kar pomeni, da so bile naložbe manjše za 430 milijard EUR; meni, da padajoče naložbe upočasnjujejo okrevanje gospodarstva ter neposredno vplivajo na rast, delovna mesta in konkurenčnost;

| 15. | poudarja, da je Komisija leta 2014 kot odziv na ta pereč problem predlagala naložbeni načrt za Evropo in ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe, da bi sprostila 315 milijonov EUR novih naložb v realni sektor; ponovno izraža odločno zavezanost Evropskemu skladu za strateške naložbe, ki bo predvidoma močno in ciljno spodbudil gospodarske sektorje, pomembne za rast in zaposlovanje; ugotavlja, da so številni projekti in dejavnosti že odobreni in se izvajajo; ugotavlja, da se jamstvo Unije za Evropski sklad za strateške naložbe krije iz jamstvenega sklada v višini 8 milijard EUR, ki je določen v proračunu EU; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je Komisija leta 2014 kot odziv na ta pereč problem predlagala naložbeni načrt za Evropo in ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe, da bi sprostila 315 milijonov EUR novih naložb v realni sektor; ponovno izraža odločno zavezanost Evropskemu skladu za strateške naložbe, ki bo predvidoma močno in ciljno spodbudil gospodarske sektorje, pomembne za rast in zaposlovanje; ugotavlja, da so številni projekti in dejavnosti že odobreni in se izvajajo; ugotavlja, da se jamstvo Unije za Evropski sklad za strateške naložbe krije iz jamstvenega sklada v višini 8 milijard EUR, ki je določen v proračunu EU;

| 16. | spominja, da so se finančna sredstva, ki so bila dodeljena dvema pomembnima programoma EU, in sicer Obzorju 2020 in instrumentu za povezovanje Evrope (IPE), zaradi zagotovitve dodatnih finančnih sredstev zmanjšala za 2,2 milijarde EUR oziroma 2,8 milijarde EUR, preostale 3 milijarde EUR pa so krite iz nerazporejenih razlik večletnega finančnega okvira; poudarja, da se je Parlament med pogajanji za Evropski sklad za strateške naložbe zavezal, da bo čim bolj zmanjšal negativni vpliv na programa, katerih finančna sredstva so bila določena šele leta 2013 in so se precej zmanjšala v primerjavi s predlogom Komisije že med pogajanji za večletni finančni okvir 2014–2020; |
| --- | --- |

16.

spominja, da so se finančna sredstva, ki so bila dodeljena dvema pomembnima programoma EU, in sicer Obzorju 2020 in instrumentu za povezovanje Evrope (IPE), zaradi zagotovitve dodatnih finančnih sredstev zmanjšala za 2,2 milijarde EUR oziroma 2,8 milijarde EUR, preostale 3 milijarde EUR pa so krite iz nerazporejenih razlik večletnega finančnega okvira; poudarja, da se je Parlament med pogajanji za Evropski sklad za strateške naložbe zavezal, da bo čim bolj zmanjšal negativni vpliv na programa, katerih finančna sredstva so bila določena šele leta 2013 in so se precej zmanjšala v primerjavi s predlogom Komisije že med pogajanji za večletni finančni okvir 2014–2020;

| 17. | obžaluje, da je del proračuna EU, ki je namenjen raziskavam in inovacijam, pogosto prvi na vrsti za zmanjšanje sredstev v proračunu; ugotavlja, da programi za raziskave in inovacije ustvarjajo dodano vrednost EU, in poudarja, da imajo bistveno vlogo pri podpiranju konkurenčnosti ter posledično zagotavljajo prihodnjo rast in dolgoročno blaginjo Unije; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da je del proračuna EU, ki je namenjen raziskavam in inovacijam, pogosto prvi na vrsti za zmanjšanje sredstev v proračunu; ugotavlja, da programi za raziskave in inovacije ustvarjajo dodano vrednost EU, in poudarja, da imajo bistveno vlogo pri podpiranju konkurenčnosti ter posledično zagotavljajo prihodnjo rast in dolgoročno blaginjo Unije;

| 18. | v zvezi s tem poudarja, da so bila v skladu s členom 15 uredbe o večletnem finančnem okviru v obdobju 2014–2015 predhodno zagotovljena sredstva za programa Obzorje 2020 (200 milijonov EUR za Evropski raziskovalni svet in ukrepe Marie Skłodowske-Curie) in COSME (50 milijonov EUR), da bi delno nadomestili zmanjšanje odobrenih sredstev med letoma 2013 in 2014; ugotavlja, da predhodna zagotovitev sredstev ne spremeni skupnih finančnih sredstev za programa, kar vodi do manj odobritev za drugo polovico večletnega finančnega okvira; kljub temu poudarja, da so bila predhodno zagotovljena sredstva za programa Obzorje 2020 in COSME v celoti porabljena, kar dokazuje, da sta programa zelo uspešna in da bi lahko porabila še več sredstev; |
| --- | --- |

18.

v zvezi s tem poudarja, da so bila v skladu s členom 15 uredbe o večletnem finančnem okviru v obdobju 2014–2015 predhodno zagotovljena sredstva za programa Obzorje 2020 (200 milijonov EUR za Evropski raziskovalni svet in ukrepe Marie Skłodowske-Curie) in COSME (50 milijonov EUR), da bi delno nadomestili zmanjšanje odobrenih sredstev med letoma 2013 in 2014; ugotavlja, da predhodna zagotovitev sredstev ne spremeni skupnih finančnih sredstev za programa, kar vodi do manj odobritev za drugo polovico večletnega finančnega okvira; kljub temu poudarja, da so bila predhodno zagotovljena sredstva za programa Obzorje 2020 in COSME v celoti porabljena, kar dokazuje, da sta programa zelo uspešna in da bi lahko porabila še več sredstev;

| 19. | poleg tega z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je stopnja uspešnosti programa Obzorje 2020 zmanjšala z 20-22-odstotne uspešnosti njegovega predhodnika (FP7) v prejšnjem programskem obdobju na 13-odstotno uspešnost; obžaluje, da posledično finančna sredstva EU prejme manj visokokakovostnih projektov na področju raziskav in inovacij; podobno ugotavlja, da so številne visokokakovostne vloge v zvezi z instrumentom za povezovanje Evrope zavrnjene zaradi nezadostnih proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

19.

poleg tega z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je stopnja uspešnosti programa Obzorje 2020 zmanjšala z 20-22-odstotne uspešnosti njegovega predhodnika (FP7) v prejšnjem programskem obdobju na 13-odstotno uspešnost; obžaluje, da posledično finančna sredstva EU prejme manj visokokakovostnih projektov na področju raziskav in inovacij; podobno ugotavlja, da so številne visokokakovostne vloge v zvezi z instrumentom za povezovanje Evrope zavrnjene zaradi nezadostnih proračunskih sredstev;

Brezposelnost mladih

| 20. | poudarja, da je brezposelnost mladih še vedno izjemno visoka ter eden najbolj perečih in najresnejših problemov, s katerimi se trenutno sooča EU; poudarja, da je bilo februarja 2016 v Uniji brezposelnih 4,4 milijona mladih, mlajših od 25 let, in da je v številnih državah članicah brezposelnih več kot 40 % mladih, v nekaterih regijah pa celo več kot 60 %; poudarja, da je stopnja zaposlenosti v EU precej pod ciljem iz strategije Evropa 2020; zaradi tega poudarja, da preveč mladim grozi socialna izključenost in da bi bilo treba sprejeti več posebnih ukrepov o vključitvi mladih, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo; poudarja, da količina visoko izobraženih in dobro usposobljenih delavcev pomembno vpliva na konkurenčnost, sposobnost za inovacije in produktivnost Evrope; glede tega poudarja, da je treba vlagati v naložbe, usposabljanje, mlade in kulturo; poleg tega priznava pomen strategije za mlade EU za obdobje 2010–2018; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je brezposelnost mladih še vedno izjemno visoka ter eden najbolj perečih in najresnejših problemov, s katerimi se trenutno sooča EU; poudarja, da je bilo februarja 2016 v Uniji brezposelnih 4,4 milijona mladih, mlajših od 25 let, in da je v številnih državah članicah brezposelnih več kot 40 % mladih, v nekaterih regijah pa celo več kot 60 %; poudarja, da je stopnja zaposlenosti v EU precej pod ciljem iz strategije Evropa 2020; zaradi tega poudarja, da preveč mladim grozi socialna izključenost in da bi bilo treba sprejeti več posebnih ukrepov o vključitvi mladih, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo; poudarja, da količina visoko izobraženih in dobro usposobljenih delavcev pomembno vpliva na konkurenčnost, sposobnost za inovacije in produktivnost Evrope; glede tega poudarja, da je treba vlagati v naložbe, usposabljanje, mlade in kulturo; poleg tega priznava pomen strategije za mlade EU za obdobje 2010–2018;

| 21. | poudarja, da se s proračunom EU znatno prispeva k boju proti brezposelnosti, zlasti z Evropskim socialnim skladom in pobudo za zaposlovanje mladih; opozarja na navedbo Komisije, da je bilo imenovanje organov za izvajanje glavni izziv za finančne tokove programa; poudarja, da sedanji podatki kljub začetnim zamudam pri imenovanju in izvajanju pobude za zaposlovanje mladih kažejo na polno zmogljivost, ki je bila delno dosežena s precejšnjim povečanjem vnaprejšnjega financiranja tega programa; ugotavlja, da bo Komisija kmalu končala oceno te pobude, in pričakuje, da bodo uvedene potrebne prilagoditve za zagotovitev njenega uspešnega izvajanja; meni, da bi v tem smislu lahko predlagani program za podporo strukturnim reformam precej pomagal k izboljšanju upravne zmogljivosti v državah članicah; poudarja, da morajo ustrezni deležniki, vključno z mladinskimi organizacijami, stalno ocenjevati uspešnost pobude za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se s proračunom EU znatno prispeva k boju proti brezposelnosti, zlasti z Evropskim socialnim skladom in pobudo za zaposlovanje mladih; opozarja na navedbo Komisije, da je bilo imenovanje organov za izvajanje glavni izziv za finančne tokove programa; poudarja, da sedanji podatki kljub začetnim zamudam pri imenovanju in izvajanju pobude za zaposlovanje mladih kažejo na polno zmogljivost, ki je bila delno dosežena s precejšnjim povečanjem vnaprejšnjega financiranja tega programa; ugotavlja, da bo Komisija kmalu končala oceno te pobude, in pričakuje, da bodo uvedene potrebne prilagoditve za zagotovitev njenega uspešnega izvajanja; meni, da bi v tem smislu lahko predlagani program za podporo strukturnim reformam precej pomagal k izboljšanju upravne zmogljivosti v državah članicah; poudarja, da morajo ustrezni deležniki, vključno z mladinskimi organizacijami, stalno ocenjevati uspešnost pobude za zaposlovanje mladih;

| 22. | je posebno zaskrbljen, ker od leta 2016 ni nobenih novih odobritev za prevzem obveznosti za pobudo za zaposlovanje mladih, saj so bila vsa prvotna finančna sredstva predhodno zagotovljena v obdobju 2014–2015 (člen 15 uredbe o večletnem finančnem okviru); poudarja, da namen Parlamenta pri podpiranju te predhodne zagotovitve sredstev nikoli ni bil končati pobudo po zgolj dveh letih financiranja in da so bili za zagotovitev nadaljevanja pobude vzpostavljeni drugi mehanizmi iz večletnega finančnega okvira, kot je skupna razlika v okviru obveznosti; vendar spominja, da je bila skupna razlika v okviru obveznosti do sedaj uporabljena samo za financiranje Evropskega sklada za strateške naložbe; poleg tega ugotavlja, da so bila na podlagi istega člena v prvih dveh letih tega obdobja v celoti predhodno zagotovljene odobritve za Erasmus+ (150 milijonov EUR), ki je še en program EU, ki znatno prispeva k izboljšanju zaposljivosti mladih; spominja, da bi po podatkih Mednarodne organizacije dela (ILO) učinkovito jamstvo za mlade na ravni Evropske unije države euroobmočja stalo 21 milijard EUR na leto; |
| --- | --- |

22.

je posebno zaskrbljen, ker od leta 2016 ni nobenih novih odobritev za prevzem obveznosti za pobudo za zaposlovanje mladih, saj so bila vsa prvotna finančna sredstva predhodno zagotovljena v obdobju 2014–2015 (člen 15 uredbe o večletnem finančnem okviru); poudarja, da namen Parlamenta pri podpiranju te predhodne zagotovitve sredstev nikoli ni bil končati pobudo po zgolj dveh letih financiranja in da so bili za zagotovitev nadaljevanja pobude vzpostavljeni drugi mehanizmi iz večletnega finančnega okvira, kot je skupna razlika v okviru obveznosti; vendar spominja, da je bila skupna razlika v okviru obveznosti do sedaj uporabljena samo za financiranje Evropskega sklada za strateške naložbe; poleg tega ugotavlja, da so bila na podlagi istega člena v prvih dveh letih tega obdobja v celoti predhodno zagotovljene odobritve za Erasmus+ (150 milijonov EUR), ki je še en program EU, ki znatno prispeva k izboljšanju zaposljivosti mladih; spominja, da bi po podatkih Mednarodne organizacije dela (ILO) učinkovito jamstvo za mlade na ravni Evropske unije države euroobmočja stalo 21 milijard EUR na leto;

Notranja varnost

| 23. | želi spomniti na nedavne teroristične napade v Franciji in Belgiji ter na povečano stopnjo ogroženosti v drugih državah članicah, zaradi česar so potrebni bolj usklajeni in okrepljeni ukrepi na ravni EU; poudarja, da Unija že ima ustrezen instrument v obliki Sklada za notranjo varnost in številne agencije, ki delujejo na tem področju in se soočajo z vse večjimi pritiski; meni, da bo na tem področju potrebnega več evropskega ukrepanja in več finančnih sredstev, da bi se lahko ustrezno odzvali na te grožnje; poudarja, da bo treba za tesnejše sodelovanje na tem področju zaposliti več osebja v ustreznih agencijah, kar lahko povzroči dodatne pritiske na proračun EU, in želi spomniti, da je bilo število osebja v Evropskem centru za boj proti terorizmu in Europolu povečano s preusmeritvijo sredstev iz Sklada za notranjo varnost; |
| --- | --- |

23.

želi spomniti na nedavne teroristične napade v Franciji in Belgiji ter na povečano stopnjo ogroženosti v drugih državah članicah, zaradi česar so potrebni bolj usklajeni in okrepljeni ukrepi na ravni EU; poudarja, da Unija že ima ustrezen instrument v obliki Sklada za notranjo varnost in številne agencije, ki delujejo na tem področju in se soočajo z vse večjimi pritiski; meni, da bo na tem področju potrebnega več evropskega ukrepanja in več finančnih sredstev, da bi se lahko ustrezno odzvali na te grožnje; poudarja, da bo treba za tesnejše sodelovanje na tem področju zaposliti več osebja v ustreznih agencijah, kar lahko povzroči dodatne pritiske na proračun EU, in želi spomniti, da je bilo število osebja v Evropskem centru za boj proti terorizmu in Europolu povečano s preusmeritvijo sredstev iz Sklada za notranjo varnost;

| 24. | poudarja, da bo Eurojust zaradi ukrepov in zakonodajnih predlogov za tesnejše pravosodno sodelovanje potreboval vse več dodatnih finančnih in kadrovskih virov, kar bo vplivalo na proračun EU; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bo Eurojust zaradi ukrepov in zakonodajnih predlogov za tesnejše pravosodno sodelovanje potreboval vse več dodatnih finančnih in kadrovskih virov, kar bo vplivalo na proračun EU;

Krize v kmetijskem sektorju

| 25. | poudarja, da je razlika do že tako nizkih zgornjih meja za skupno kmetijsko politiko do leta 2020 veliko manjša kot v prejšnjih večletnih finančnih okvirih, sektor pa se srečuje s številnejšimi izzivi; poudarja, da je ta politika odločilnega pomena za prihodke številnih kmetov, zlasti v kriznih časih, in da je letna stopnja črpanja visoka – znaša skoraj 100 %; opozarja, da se evropski kmetje od začetka sedanjega večletnega finančnega okvira soočajo s številnimi krizami, predvsem v sektorju mlečnih izdelkov, svinjine, govedine, sadja in zelenjave, in z dolgoročnimi negativnimi posledicami zaradi izgub, ki so nastale zaradi ruskega embarga na kmetijske proizvode; se zaveda, da bodo leta 2017 odpravljene kvote za sladkor ter da utegne to vplivati na sektor sladkorja, pri čemer bi bilo treba posvetiti pozornost posebnim potrebam najbolj oddaljenih regij; želi poudariti proračunski vpliv nujnih ukrepov, ki so bili sprejeti kot odziv na te krize, vključno s 500 milijoni EUR iz proračuna za leto 2016 in 300 milijoni EUR za leto 2015, in so se financirali iz razlike do zgornje meje v razdelku 2; poudarja, da bi vsako zmanjševanje sredstev na tem področju ogrozilo teritorialno kohezijo, zlasti na podeželju; poleg tega nasprotuje vsem premikom v smeri ponovne nacionalizacije kmetijske politike, saj bi to povzročilo motnje na trgu in nepošteno konkurenco med kmeti; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je razlika do že tako nizkih zgornjih meja za skupno kmetijsko politiko do leta 2020 veliko manjša kot v prejšnjih večletnih finančnih okvirih, sektor pa se srečuje s številnejšimi izzivi; poudarja, da je ta politika odločilnega pomena za prihodke številnih kmetov, zlasti v kriznih časih, in da je letna stopnja črpanja visoka – znaša skoraj 100 %; opozarja, da se evropski kmetje od začetka sedanjega večletnega finančnega okvira soočajo s številnimi krizami, predvsem v sektorju mlečnih izdelkov, svinjine, govedine, sadja in zelenjave, in z dolgoročnimi negativnimi posledicami zaradi izgub, ki so nastale zaradi ruskega embarga na kmetijske proizvode; se zaveda, da bodo leta 2017 odpravljene kvote za sladkor ter da utegne to vplivati na sektor sladkorja, pri čemer bi bilo treba posvetiti pozornost posebnim potrebam najbolj oddaljenih regij; želi poudariti proračunski vpliv nujnih ukrepov, ki so bili sprejeti kot odziv na te krize, vključno s 500 milijoni EUR iz proračuna za leto 2016 in 300 milijoni EUR za leto 2015, in so se financirali iz razlike do zgornje meje v razdelku 2; poudarja, da bi vsako zmanjševanje sredstev na tem področju ogrozilo teritorialno kohezijo, zlasti na podeželju; poleg tega nasprotuje vsem premikom v smeri ponovne nacionalizacije kmetijske politike, saj bi to povzročilo motnje na trgu in nepošteno konkurenco med kmeti;

Okoljski izzivi

| 26. | ima pomisleke, ker ni bil dosežen cilj, da bi vsaj 20 % proračuna EU (v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira) namenili za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami, in ker je Komisija z metodologijo vključevanja izračunala, da se v ta namen porabi samo okoli 12,7 % letnega proračuna EU; poudarja, da so potrebe po financiranju podnebnih ukrepov, varstva biotske raznovrstnosti in trajnostne rabe naravnih virov precejšnje in se bodo zaradi učinkov neprestanih svetovnih podnebnih sprememb še povečale; poleg tega je seznanjen s podnebnim dogovorom COP21, doseženega leta 2015 na konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov v Parizu; |
| --- | --- |

26.

ima pomisleke, ker ni bil dosežen cilj, da bi vsaj 20 % proračuna EU (v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira) namenili za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami, in ker je Komisija z metodologijo vključevanja izračunala, da se v ta namen porabi samo okoli 12,7 % letnega proračuna EU; poudarja, da so potrebe po financiranju podnebnih ukrepov, varstva biotske raznovrstnosti in trajnostne rabe naravnih virov precejšnje in se bodo zaradi učinkov neprestanih svetovnih podnebnih sprememb še povečale; poleg tega je seznanjen s podnebnim dogovorom COP21, doseženega leta 2015 na konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov v Parizu;

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

| 27. | želi opomniti, da je kohezijska politika glavna naložbena politika Unije za zmanjševanje ekonomskih, socialnih in teritorialnih razlik med vsemi regijami EU in s tem za izboljševanje kakovosti življenja evropskih državljanov; poudarja, da ima ta politika pomembno vlogo pri izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, predvsem z jasno razporeditvijo sredstev za podnebne ukrepe in socialne cilje, zlasti za preprečevanje vse večje revščine, vključno z revščino otrok, neenakosti in socialne izključenosti ter za spodbujanje zaposlovanja; poziva Komisijo, naj spremlja popolno izvajanje zgoraj naštetih ciljev; poleg tega meni, da lahko strukturni skladi ob upoštevanju že dodeljenih nacionalnih sredstev pomembno prispevajo k reševanju novonastajajočih izzivov, na primer posledic begunske krize; |
| --- | --- |

27.

želi opomniti, da je kohezijska politika glavna naložbena politika Unije za zmanjševanje ekonomskih, socialnih in teritorialnih razlik med vsemi regijami EU in s tem za izboljševanje kakovosti življenja evropskih državljanov; poudarja, da ima ta politika pomembno vlogo pri izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, predvsem z jasno razporeditvijo sredstev za podnebne ukrepe in socialne cilje, zlasti za preprečevanje vse večje revščine, vključno z revščino otrok, neenakosti in socialne izključenosti ter za spodbujanje zaposlovanja; poziva Komisijo, naj spremlja popolno izvajanje zgoraj naštetih ciljev; poleg tega meni, da lahko strukturni skladi ob upoštevanju že dodeljenih nacionalnih sredstev pomembno prispevajo k reševanju novonastajajočih izzivov, na primer posledic begunske krize;

Naraščajoči pritiski na razvojno in sosedsko politiko

| 28. | se zaveda, da zaradi konfliktov in vojn vse bolj naraščajo svetovne potrebe po humanitarni pomoči in zmanjševanju tveganja naravnih nesreč; želi spomniti na sporazum iz Adis Abebe, kjer so voditelji držav in vlad potrdili svojo odločno politično zavezanost doseganju ciljev trajnostnega razvoja, in se zaveda, da so za to potrebna ustrezna sredstva; želi spomniti na nedavno obnovljeno zavezo EU, da bo zvišala svojo uradno razvojno pomoč na 0,7 % BND in namenila vsaj 20 % te pomoči namenila osnovnim socialnim storitvam, pri tem pa se osredotočila na izobraževanje in zdravje; zavrača vsakršno uporabo razvojne pomoči za cilje, ki niso povezani z razvojem; |
| --- | --- |

28.

se zaveda, da zaradi konfliktov in vojn vse bolj naraščajo svetovne potrebe po humanitarni pomoči in zmanjševanju tveganja naravnih nesreč; želi spomniti na sporazum iz Adis Abebe, kjer so voditelji držav in vlad potrdili svojo odločno politično zavezanost doseganju ciljev trajnostnega razvoja, in se zaveda, da so za to potrebna ustrezna sredstva; želi spomniti na nedavno obnovljeno zavezo EU, da bo zvišala svojo uradno razvojno pomoč na 0,7 % BND in namenila vsaj 20 % te pomoči namenila osnovnim socialnim storitvam, pri tem pa se osredotočila na izobraževanje in zdravje; zavrača vsakršno uporabo razvojne pomoči za cilje, ki niso povezani z razvojem;

| 29. | opozarja, da so tudi geopolitične razmere v vzhodnem sosedstvu negotove; poudarja, da ima proračun EU pomembno vlogo pri stabiliziranju razmer tako v južnem kot vzhodnem sosedstvu EU, pa tudi pri reševanju teh izzivov z nudenjem pomoči državam, ki že izvajajo pridružitvene sporazume, da bi pospešili nadaljevanje reform ter poglobili odnose med EU in temi državami; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da so tudi geopolitične razmere v vzhodnem sosedstvu negotove; poudarja, da ima proračun EU pomembno vlogo pri stabiliziranju razmer tako v južnem kot vzhodnem sosedstvu EU, pa tudi pri reševanju teh izzivov z nudenjem pomoči državam, ki že izvajajo pridružitvene sporazume, da bi pospešili nadaljevanje reform ter poglobili odnose med EU in temi državami;

Vključevanje načela enakosti spolov

| 30. | pozdravlja vmesni pregled večletnega finančnega okvira kot priložnost za večji napredek pri učinkovitejšem vključevanju načela enakosti spolov spola v večletni finančni okvir ter izvajanju in spremljanju skupne izjave v zvezi s tem, ki mu je priložena; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja vmesni pregled večletnega finančnega okvira kot priložnost za večji napredek pri učinkovitejšem vključevanju načela enakosti spolov spola v večletni finančni okvir ter izvajanju in spremljanju skupne izjave v zvezi s tem, ki mu je priložena;

Zaostanki pri plačilih

| 31. | opozarja na kopičenje zaostankov pri neplačanih računih v prejšnjem večletnem finančnem okviru (za obdobje 2007–2013), ki so z ravni 5 milijard EUR ob koncu leta 2010 narasli na neverjetnih 11 milijard EUR ob koncu leta 2011, na 16 milijard EUR ob koncu leta 2012 in na 23,4 milijarde EUR ob koncu leta 2013; svari, da so se ti zaostanki razširili na sedanji večletni finančni okvir (za obdobje 2014–2020) in ob koncu leta 2014 dosegli doslej najvišjo vrednost: 24,7 milijarde EUR; poudarja, da je bil na vztrajne zahteve Parlamenta dosežen dogovor o plačilnem načrtu, da bi zmanjšali zaostanke pri neporavnanih zahtevkih za plačila, povezanih s kohezijsko politiko, za obdobje 2007–2013 na „običajno“ raven 2 milijardi EUR do konca leta 2016; poudarja, da so neplačani računi za obdobje 2007–2013 na področju kohezijske politike ob koncu leta 2015 znašali 8,2 milijarde EUR, ta znesek pa naj bi se do konca leta 2016 zmanjšal na manj kot 2 milijardi EUR; ugotavlja, da to zmanjšanje pomeni le začasno ublažitev, saj je zgolj posledica predloženih zahtevkov za plačila za programa 2007–2013 in 2014–2020, ki so nižji od napovedanih; obžaluje, da niso bili sprejeti ukrepi za odpravo skritih zaostankov iz drugih razdelkov; želi opozoriti, da bi se lahko ob izteku sedanjega večletnega finančnega okvira ponovile razmere iz let 2012–2014, če ne bodo sprejeti konkretni ukrepi; |
| --- | --- |

31.

opozarja na kopičenje zaostankov pri neplačanih računih v prejšnjem večletnem finančnem okviru (za obdobje 2007–2013), ki so z ravni 5 milijard EUR ob koncu leta 2010 narasli na neverjetnih 11 milijard EUR ob koncu leta 2011, na 16 milijard EUR ob koncu leta 2012 in na 23,4 milijarde EUR ob koncu leta 2013; svari, da so se ti zaostanki razširili na sedanji večletni finančni okvir (za obdobje 2014–2020) in ob koncu leta 2014 dosegli doslej najvišjo vrednost: 24,7 milijarde EUR; poudarja, da je bil na vztrajne zahteve Parlamenta dosežen dogovor o plačilnem načrtu, da bi zmanjšali zaostanke pri neporavnanih zahtevkih za plačila, povezanih s kohezijsko politiko, za obdobje 2007–2013 na „običajno“ raven 2 milijardi EUR do konca leta 2016; poudarja, da so neplačani računi za obdobje 2007–2013 na področju kohezijske politike ob koncu leta 2015 znašali 8,2 milijarde EUR, ta znesek pa naj bi se do konca leta 2016 zmanjšal na manj kot 2 milijardi EUR; ugotavlja, da to zmanjšanje pomeni le začasno ublažitev, saj je zgolj posledica predloženih zahtevkov za plačila za programa 2007–2013 in 2014–2020, ki so nižji od napovedanih; obžaluje, da niso bili sprejeti ukrepi za odpravo skritih zaostankov iz drugih razdelkov; želi opozoriti, da bi se lahko ob izteku sedanjega večletnega finančnega okvira ponovile razmere iz let 2012–2014, če ne bodo sprejeti konkretni ukrepi;

| 32. | obžaluje, da ima ta plačilna kriza tako resne posledice, saj vpliva na upravičence proračuna EU, kot so študentje, univerze, mala in srednja podjetja, raziskovalci, nevladne organizacije, lokalne in regionalne oblasti ter drugi upravičenci; opozarja zlasti na izredno pomanjkanje plačil na področju humanitarnih dejavnosti leta 2014, kar je negativno vplivalo na dejavnosti EU za reševanje življenj; opozarja, da je morala Komisija uporabiti blažilne ukrepe, in sicer je zmanjšala deleže predhodnega financiranja ter odložila razpise za zbiranje predlogov/javnih razpisov in s tem povezano oddajo naročil; opozarja, da se je zaradi splošnega pomanjkanja plačil umetno upočasnilo izvajanje novih programov za obdobje 2014–2020, v letu 2014 je na primer prišlo do umetne zamude pri razpisih za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020, vrednih 1 milijardo EUR, s čimer naj bi zagotovili, da bodo plačila zapadla leta 2015 namesto leta 2014; poleg tega poudarja, da kazni za zamude pri plačilih bremenijo proračun EU, v letih 2014 in 2015 pa so znašale približno 3 milijone EUR; |
| --- | --- |

32.

obžaluje, da ima ta plačilna kriza tako resne posledice, saj vpliva na upravičence proračuna EU, kot so študentje, univerze, mala in srednja podjetja, raziskovalci, nevladne organizacije, lokalne in regionalne oblasti ter drugi upravičenci; opozarja zlasti na izredno pomanjkanje plačil na področju humanitarnih dejavnosti leta 2014, kar je negativno vplivalo na dejavnosti EU za reševanje življenj; opozarja, da je morala Komisija uporabiti blažilne ukrepe, in sicer je zmanjšala deleže predhodnega financiranja ter odložila razpise za zbiranje predlogov/javnih razpisov in s tem povezano oddajo naročil; opozarja, da se je zaradi splošnega pomanjkanja plačil umetno upočasnilo izvajanje novih programov za obdobje 2014–2020, v letu 2014 je na primer prišlo do umetne zamude pri razpisih za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020, vrednih 1 milijardo EUR, s čimer naj bi zagotovili, da bodo plačila zapadla leta 2015 namesto leta 2014; poleg tega poudarja, da kazni za zamude pri plačilih bremenijo proračun EU, v letih 2014 in 2015 pa so znašale približno 3 milijone EUR;

B.   Obsežna uporaba določb večletnega finančnega okvira o prožnosti

| 33. | poudarja, da je proračunski organ za zagotovitev dodatnih odobritev, ki so od leta 2014 potrebne za odzivanje na krize ali za financiranje novih političnih prednostnih nalog, po izčrpanju vseh razpoložljivih razlik odobril znatno uporabo določb o prožnosti in posebnih instrumentov iz uredbe o večletnem finančnem okviru; opozarja, da je bilo več teh določb neposredna posledica predlogov Evropskega parlamenta, ki je med ključne zahteve pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru uvrstil poziv k največji možni prožnosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je proračunski organ za zagotovitev dodatnih odobritev, ki so od leta 2014 potrebne za odzivanje na krize ali za financiranje novih političnih prednostnih nalog, po izčrpanju vseh razpoložljivih razlik odobril znatno uporabo določb o prožnosti in posebnih instrumentov iz uredbe o večletnem finančnem okviru; opozarja, da je bilo več teh določb neposredna posledica predlogov Evropskega parlamenta, ki je med ključne zahteve pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru uvrstil poziv k največji možni prožnosti;

| 34. | ugotavlja, da so bili posebni instrumenti uporabljeni za reševanje begunske in migracijske krize (leta 2016 sta bila v celoti izčrpana instrument prilagodljivosti (1 530 milijonov EUR) in rezerva za nujno pomoč (150 milijonov EUR)), za problem pomanjkanja plačil (leta 2015 je bila aktivirana varnostna rezerva (3,16 milijarde EUR)) in za financiranje jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe (leta 2014 je bila v celoti porabljena varnostna rezerva za obveznosti (543 milijonov EUR)); opozarja, da je odločitev o sprostitvi varnostne rezerve pri plačilih povezana z zmanjšanjem zgornjih mej plačil za obdobje 2018–2020; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da so bili posebni instrumenti uporabljeni za reševanje begunske in migracijske krize (leta 2016 sta bila v celoti izčrpana instrument prilagodljivosti (1 530 milijonov EUR) in rezerva za nujno pomoč (150 milijonov EUR)), za problem pomanjkanja plačil (leta 2015 je bila aktivirana varnostna rezerva (3,16 milijarde EUR)) in za financiranje jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe (leta 2014 je bila v celoti porabljena varnostna rezerva za obveznosti (543 milijonov EUR)); opozarja, da je odločitev o sprostitvi varnostne rezerve pri plačilih povezana z zmanjšanjem zgornjih mej plačil za obdobje 2018–2020;

| 35. | predvideva, da bi se morala za vse nadaljnje potrebe, ki se bodo v letu 2016 pojavile v zvezi z migracijsko in begunsko krizo, vključno s tranšo v višini 200 milijonov EUR za novi instrument za zagotavljanje podpore v Uniji v izrednih razmerah, takoj ko bo potrebno, sprostiti varnostna rezerva; opozarja, da v razdelku 3 ni več na voljo nobenih razlik, instrument prilagodljivosti pa je bil za to leto že v celoti izčrpan; predlaga, da se raziščejo še druge možnosti za prožno odzivanje na nove izzive; |
| --- | --- |

35.

predvideva, da bi se morala za vse nadaljnje potrebe, ki se bodo v letu 2016 pojavile v zvezi z migracijsko in begunsko krizo, vključno s tranšo v višini 200 milijonov EUR za novi instrument za zagotavljanje podpore v Uniji v izrednih razmerah, takoj ko bo potrebno, sprostiti varnostna rezerva; opozarja, da v razdelku 3 ni več na voljo nobenih razlik, instrument prilagodljivosti pa je bil za to leto že v celoti izčrpan; predlaga, da se raziščejo še druge možnosti za prožno odzivanje na nove izzive;

| 36. | opozarja, da zakonodajna prilagodljivost, določena v točki 17 medinstitucionalnega sporazuma, omogoča povečanje skupnih sredstev programov, sprejetih po rednem zakonodajnem postopku, do +/–10 % v sedemletnem obdobju; ugotavlja, da „nove, objektivne, dolgoročne okoliščine“ proračunskemu organu omogočajo še večji odmik od prvotnih sredstev; pozdravlja, da je bila ta določba že uporabljena, zato da se je Unija mogla odzvati na nepredvidene dogodke z znatnim povečanjem prvotnih sredstev, ki so vsako leto dodeljena programom, kot je Sklad za azil, migracije in vključevanje; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da zakonodajna prilagodljivost, določena v točki 17 medinstitucionalnega sporazuma, omogoča povečanje skupnih sredstev programov, sprejetih po rednem zakonodajnem postopku, do +/–10 % v sedemletnem obdobju; ugotavlja, da „nove, objektivne, dolgoročne okoliščine“ proračunskemu organu omogočajo še večji odmik od prvotnih sredstev; pozdravlja, da je bila ta določba že uporabljena, zato da se je Unija mogla odzvati na nepredvidene dogodke z znatnim povečanjem prvotnih sredstev, ki so vsako leto dodeljena programom, kot je Sklad za azil, migracije in vključevanje;

II.   
  Vmesna revizija večletnega finančnega okvira – nujna zahteva

| 37. | na podlagi zgornje analize meni, da pregled delovanja sedanjega večletnega finančnega okvira navaja na sklep, da je nujno potrebna resnična vmesna revizija večletnega finančnega okvira, kot je določena v ustrezni uredbi, če naj se Unija učinkovito spoprime s številnimi izzivi in hkrati izpolni svoje politične cilje; opozarja, da ostaja glavna prednostna naloga, ki se podpira s proračunom EU, uresničevanje strategije Evropa 2020; poudarja, da mora biti v proračunu EU dovolj denarja za učinkovito zagotavljanje naložb, ki bodo spodbujale rast in zaposlovanje, gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost; |
| --- | --- |

37.

na podlagi zgornje analize meni, da pregled delovanja sedanjega večletnega finančnega okvira navaja na sklep, da je nujno potrebna resnična vmesna revizija večletnega finančnega okvira, kot je določena v ustrezni uredbi, če naj se Unija učinkovito spoprime s številnimi izzivi in hkrati izpolni svoje politične cilje; opozarja, da ostaja glavna prednostna naloga, ki se podpira s proračunom EU, uresničevanje strategije Evropa 2020; poudarja, da mora biti v proračunu EU dovolj denarja za učinkovito zagotavljanje naložb, ki bodo spodbujale rast in zaposlovanje, gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost;

| 38. | poziva Komisijo, naj pri pripravi zakonodajnega predloga upošteva naslednje zahteve Parlamenta glede sprememb uredbe o večletnem finančnem okviru v zvezi z zneski in nekaterimi določbami, ki se nanašajo na delovanje večletnega finančnega okvira in se morajo uporabljati že za sedanji okvir; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj pri pripravi zakonodajnega predloga upošteva naslednje zahteve Parlamenta glede sprememb uredbe o večletnem finančnem okviru v zvezi z zneski in nekaterimi določbami, ki se nanašajo na delovanje večletnega finančnega okvira in se morajo uporabljati že za sedanji okvir;

| 39. | poudarja, da sta za jesen 2016 predvidena dva zakonodajna predloga s pomembnimi posledicami za proračun, namreč podaljšanje Evropskega sklada za strateške naložbe in vzpostavitev zunanjega naložbenega načrta; pričakuje, da bodo vse informacije v zvezi s financiranjem teh predlogov na voljo takoj, ko bo mogoče, tako da bosta ustrezno upoštevana pri pogajanjih o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira; ponavlja svoje načelno stališče, da nove politične pobude ne bi smele biti financirane na škodo obstoječih programov in politik EU; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da sta za jesen 2016 predvidena dva zakonodajna predloga s pomembnimi posledicami za proračun, namreč podaljšanje Evropskega sklada za strateške naložbe in vzpostavitev zunanjega naložbenega načrta; pričakuje, da bodo vse informacije v zvezi s financiranjem teh predlogov na voljo takoj, ko bo mogoče, tako da bosta ustrezno upoštevana pri pogajanjih o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira; ponavlja svoje načelno stališče, da nove politične pobude ne bi smele biti financirane na škodo obstoječih programov in politik EU;

| 40. | poudarja, da je treba spremembe, ki so bile dogovorjene med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira, nemudoma izvesti in vključiti že v proračun EU za leto 2017; zato poziva Komisijo, naj čim prej predstavi svoj zakonodajni predlog za revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru, s tem pa omogoči vzporedna pogajanja o reviziji večletnega finančnega okvira in o proračunu 2017 ter pripomore k pravočasnemu dogovoru o tem; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba spremembe, ki so bile dogovorjene med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira, nemudoma izvesti in vključiti že v proračun EU za leto 2017; zato poziva Komisijo, naj čim prej predstavi svoj zakonodajni predlog za revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru, s tem pa omogoči vzporedna pogajanja o reviziji večletnega finančnega okvira in o proračunu 2017 ter pripomore k pravočasnemu dogovoru o tem;

| 41. | je seznanjen z izidom referenduma v Združenem kraljestvu 23. junija 2016; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj proračunskemu organu zagotovi vse ustrezne informacije o morebitnih proračunskih posledicah referenduma, brez poseganja v rezultate prihodnjih pogajanj med Združenim kraljestvom in EU; |
| --- | --- |

41.

je seznanjen z izidom referenduma v Združenem kraljestvu 23. junija 2016; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj proračunskemu organu zagotovi vse ustrezne informacije o morebitnih proračunskih posledicah referenduma, brez poseganja v rezultate prihodnjih pogajanj med Združenim kraljestvom in EU;

| 42. | ugotavlja, da je EU veliko prispevala k spodbujanju miru in sprave na Irskem, zlasti s programi PEACE, ki so ciljno usmerjeni na Severno Irsko in mejne okraje na jugu; ugotavlja, da bi lahko zaradi referenduma v Združenem kraljestvu prišlo do hudih težav v mirovnem procesu, kar bi ogrozilo neokrnjenost tega procesa in Velikonočnega sporazuma; poziva Komisijo, naj mirovni proces še naprej podpira z nadaljnjim financiranjem programa PEACE; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je EU veliko prispevala k spodbujanju miru in sprave na Irskem, zlasti s programi PEACE, ki so ciljno usmerjeni na Severno Irsko in mejne okraje na jugu; ugotavlja, da bi lahko zaradi referenduma v Združenem kraljestvu prišlo do hudih težav v mirovnem procesu, kar bi ogrozilo neokrnjenost tega procesa in Velikonočnega sporazuma; poziva Komisijo, naj mirovni proces še naprej podpira z nadaljnjim financiranjem programa PEACE;

A.   Zahteve Parlamenta za drugo polovico večletnega finančnega okvira

Zneski iz večletnega finančnega okvira (obveznosti)

| 43. | je prepričan, da bi moral biti v proračunu EU v celoti potrjen koncept obsežne politične in finančne podpore Evropskemu skladu za strateške naložbe, hkrati pa nove pobude ne bi smele biti financirane iz proračuna EU na škodo obstoječih programov in politik Unije; namerava uresničiti svojo zavezo, da bo v celoti nadomestil zmanjšanje sredstev zaradi Evropskega sklada za strateške naložbe, ki je vplivalo na program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope, da bosta lahko dosegla svoje cilje, določene pred komaj dvema letoma, in tako EU omogočila uresničevanje ciljev na področju raziskav in inovacij; obenem poudarja, da to ne bi smelo vplivati na raven financiranja drugih programov v podrazdelku 1a („Konkurenčnost za rast in delovna mesta), saj nesporno prispevajo k rasti, novim delovnim mestom in konkurenčnosti; meni, da razlika do zgornje meje v podrazdelku 1a ni dovolj velika za kritje teh potreb, zato poziva k povečanju zgornje meje; |
| --- | --- |

43.

je prepričan, da bi moral biti v proračunu EU v celoti potrjen koncept obsežne politične in finančne podpore Evropskemu skladu za strateške naložbe, hkrati pa nove pobude ne bi smele biti financirane iz proračuna EU na škodo obstoječih programov in politik Unije; namerava uresničiti svojo zavezo, da bo v celoti nadomestil zmanjšanje sredstev zaradi Evropskega sklada za strateške naložbe, ki je vplivalo na program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope, da bosta lahko dosegla svoje cilje, določene pred komaj dvema letoma, in tako EU omogočila uresničevanje ciljev na področju raziskav in inovacij; obenem poudarja, da to ne bi smelo vplivati na raven financiranja drugih programov v podrazdelku 1a („Konkurenčnost za rast in delovna mesta), saj nesporno prispevajo k rasti, novim delovnim mestom in konkurenčnosti; meni, da razlika do zgornje meje v podrazdelku 1a ni dovolj velika za kritje teh potreb, zato poziva k povečanju zgornje meje;

| 44. | močno podpira nadaljevanje pobude za zaposlovanje mladih kot sredstva za zagotavljanje nujnega odziva v boju proti brezposelnosti, in sicer po potrebnih prilagoditvah, ki bodo ugotovljene med ravno potekajočim ocenjevanjem; meni, da se to lahko doseže le z vsaj enako ravnjo dodeljenih proračunskih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih do konca sedanjega večletnega finančnega okvira, kot ji je bila letno dodeljena v prvih dveh letih tega obdobja (6 milijard EUR, izplačanih v obdobju 2014–2015), in sicer odvisno od prihodnje ocene Komisije; ugotavlja, da bi morali zato zgornje meje podrazdelka 1b popraviti navzgor, saj tu niso na voljo razlike do zgornje meje; |
| --- | --- |

44.

močno podpira nadaljevanje pobude za zaposlovanje mladih kot sredstva za zagotavljanje nujnega odziva v boju proti brezposelnosti, in sicer po potrebnih prilagoditvah, ki bodo ugotovljene med ravno potekajočim ocenjevanjem; meni, da se to lahko doseže le z vsaj enako ravnjo dodeljenih proračunskih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih do konca sedanjega večletnega finančnega okvira, kot ji je bila letno dodeljena v prvih dveh letih tega obdobja (6 milijard EUR, izplačanih v obdobju 2014–2015), in sicer odvisno od prihodnje ocene Komisije; ugotavlja, da bi morali zato zgornje meje podrazdelka 1b popraviti navzgor, saj tu niso na voljo razlike do zgornje meje;

| 45. | je trdno prepričan, da morajo skupna proračunska sredstva in predhodno dodeljena nacionalna sredstva za skupno kmetijsko politiko (tudi neposredna plačila), med revizijo večletnega finančnega okvira ostati nespremenjena; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se sredstva za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo ne bodo zmanjšala, in tako omogočiti uresničevanje ciljev nedavne reforme skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

45.

je trdno prepričan, da morajo skupna proračunska sredstva in predhodno dodeljena nacionalna sredstva za skupno kmetijsko politiko (tudi neposredna plačila), med revizijo večletnega finančnega okvira ostati nespremenjena; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se sredstva za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo ne bodo zmanjšala, in tako omogočiti uresničevanje ciljev nedavne reforme skupne ribiške politike;

| 46. | meni, da razsežnosti migracijske in begunske krize, ki jo povzročajo vojne in podnebne spremembe, dokazujejo, da lahko v prihodnjih letih iz teh razlogov pričakujemo dodatne potrebe v okviru razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) z znatnimi proračunskimi posledicami; poleg tega poudarja, da bodo v tem razdelku potrebna dodatna finančna sredstva za podporo okrepljenemu ukrepanju na ravni EU za notranjo varnost v EU in boj proti terorizmu; poziva Komisijo, naj do konca sedanjega večletnega finančnega okvira čim prej pripravi najnovejšo oceno potrebnih proračunskih sredstev za odziv na vse izzive na teh področjih; |
| --- | --- |

46.

meni, da razsežnosti migracijske in begunske krize, ki jo povzročajo vojne in podnebne spremembe, dokazujejo, da lahko v prihodnjih letih iz teh razlogov pričakujemo dodatne potrebe v okviru razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) z znatnimi proračunskimi posledicami; poleg tega poudarja, da bodo v tem razdelku potrebna dodatna finančna sredstva za podporo okrepljenemu ukrepanju na ravni EU za notranjo varnost v EU in boj proti terorizmu; poziva Komisijo, naj do konca sedanjega večletnega finančnega okvira čim prej pripravi najnovejšo oceno potrebnih proračunskih sredstev za odziv na vse izzive na teh področjih;

| 47. | trdno je namreč prepričan, da razpoložljiva sredstva niti s sprostitvijo majhnih razlik, ki so na voljo v razdelku 3, niti z uporabo obstoječih določb o prožnosti ne bodo zadostovala za kritje večjih potreb v tem razdelku; zato poziva, naj se znatno okrepijo Sklad za migracije, azil in vključevanje, Sklad za notranjo varnost, agencije Unije, ki so na tem področju dobile nove operativne pristojnosti (Frontex, Evropski azilni podporni urad, Europol, Eurojust in Agencija Evropske unije za temeljne pravice), pa tudi druge pobude, ki bi jih lahko izvajali; meni, da je treba zgornje meje v razdelku 3 popraviti navzgor; |
| --- | --- |

47.

trdno je namreč prepričan, da razpoložljiva sredstva niti s sprostitvijo majhnih razlik, ki so na voljo v razdelku 3, niti z uporabo obstoječih določb o prožnosti ne bodo zadostovala za kritje večjih potreb v tem razdelku; zato poziva, naj se znatno okrepijo Sklad za migracije, azil in vključevanje, Sklad za notranjo varnost, agencije Unije, ki so na tem področju dobile nove operativne pristojnosti (Frontex, Evropski azilni podporni urad, Europol, Eurojust in Agencija Evropske unije za temeljne pravice), pa tudi druge pobude, ki bi jih lahko izvajali; meni, da je treba zgornje meje v razdelku 3 popraviti navzgor;

| 48. | pričakuje, da se bo v prihodnjih letih okrepilo usklajeno ukrepanje za učinkovito odzivanje na zunanjo razsežnost migracijske in begunske krize, zlasti za politično stabilizacijo evropskega sosedstva in podsaharske Afrike ter odpravo humanitarnih in ekonomskih vzrokov migracij, vse več pa bo tudi zahtevkov za financiranje iz razdelka 4 (Evropa po svetu); poudarja, da se ti zahtevki za dodatna finančna sredstva ne bi smeli uporabljati na škodo obstoječega zunanjega ukrepanja EU, vključno z razvojno politiko; zato poziva k zvišanju zgornjih meja v razdelku 4; |
| --- | --- |

48.

pričakuje, da se bo v prihodnjih letih okrepilo usklajeno ukrepanje za učinkovito odzivanje na zunanjo razsežnost migracijske in begunske krize, zlasti za politično stabilizacijo evropskega sosedstva in podsaharske Afrike ter odpravo humanitarnih in ekonomskih vzrokov migracij, vse več pa bo tudi zahtevkov za financiranje iz razdelka 4 (Evropa po svetu); poudarja, da se ti zahtevki za dodatna finančna sredstva ne bi smeli uporabljati na škodo obstoječega zunanjega ukrepanja EU, vključno z razvojno politiko; zato poziva k zvišanju zgornjih meja v razdelku 4;

| 49. | poziva k večji finančni podpori za tri evropske programe, ki neposredno zadevajo državljane, namreč Ustvarjalno Evropo, Evropo za državljane in Erasmus+, saj uvajajo nove subvencijske vrstice za ukrepanje v zvezi z vključevanjem in izobraževanjem beguncev in so v ospredju ukrepov, ki jih Unija in države članice izvajajo, da bi se izboljšale splošne socialne razmere, medsebojno razumevanje in sožitje v naših različnih družbah; |
| --- | --- |

49.

poziva k večji finančni podpori za tri evropske programe, ki neposredno zadevajo državljane, namreč Ustvarjalno Evropo, Evropo za državljane in Erasmus+, saj uvajajo nove subvencijske vrstice za ukrepanje v zvezi z vključevanjem in izobraževanjem beguncev in so v ospredju ukrepov, ki jih Unija in države članice izvajajo, da bi se izboljšale splošne socialne razmere, medsebojno razumevanje in sožitje v naših različnih družbah;

Zneski iz večletnega finančnega okvira (plačila)

| 50. | meni, da je treba prednostno preprečiti pojav nove plačilne krize ob koncu sedanjega večletnega finančnega okvira; trdno verjame, da bi bilo treba storiti vse, da se prepreči kopičenje zaostankov pri neplačanih računih, kakor se je zgodilo v prejšnjem obdobju; poudarja pa, da se za takrat, ko bodo potrebe po plačilih dosegle običajni višek, že lahko predvideva znaten pritisk na plačila v drugi polovici večletnega finančnega okvira; meni, da je ta dodatni pritisk nastal zaradi izravnave varnostne rezerve pri že tako nizkih zgornjih mejah plačil v obdobju 2018–2020, precejšnjih zamud pri začetku novih programov v okviru deljenega opravljanja (vključno s pobudo za zaposlovanje mladih), plačilnega profila Evropskega sklada za strateške naložbe in dodatnih plačil, povezanih z nedavnim povečanjem obveznosti v zvezi z migracijsko in begunsko krizo; |
| --- | --- |

50.

meni, da je treba prednostno preprečiti pojav nove plačilne krize ob koncu sedanjega večletnega finančnega okvira; trdno verjame, da bi bilo treba storiti vse, da se prepreči kopičenje zaostankov pri neplačanih računih, kakor se je zgodilo v prejšnjem obdobju; poudarja pa, da se za takrat, ko bodo potrebe po plačilih dosegle običajni višek, že lahko predvideva znaten pritisk na plačila v drugi polovici večletnega finančnega okvira; meni, da je ta dodatni pritisk nastal zaradi izravnave varnostne rezerve pri že tako nizkih zgornjih mejah plačil v obdobju 2018–2020, precejšnjih zamud pri začetku novih programov v okviru deljenega opravljanja (vključno s pobudo za zaposlovanje mladih), plačilnega profila Evropskega sklada za strateške naložbe in dodatnih plačil, povezanih z nedavnim povečanjem obveznosti v zvezi z migracijsko in begunsko krizo;

| 51. | želi spomniti, da so odobritve plačil običajna posledica minulih obveznosti; zato pričakuje, da bodo z dodatno okrepljenimi odobritvami za prevzem obveznosti ustrezno povečane tudi odobritve plačil, navzgor pa bodo popravljene tudi letne zgornje meje plačil; poleg tega meni, da je vmesni pregled/revizija večletnega finančnega okvira odlična priložnost za proučitev plačevanja in posodobljenih napovedi glede pričakovanega razvoja plačil do konca sedanjega večletnega finančnega okvira; meni, da bi morale vse tri institucije oblikovati skupen plačilni načrt za obdobje 2016–2020 in o njem sprejeti dogovor; vztraja, da bi se moral novi plačilni načrt opirati na dobro finančno poslovodenje in ponuditi jasno strategijo za izpolnitev vseh plačilnih potreb v vseh razdelkih do konca sedanjega večletnega finančnega okvira, poleg tega pa bi moral preprečiti skrite zaostanke, ki jih poleg umetne upočasnitve pri izvajanju nekaterih večletnih programov povzroča tudi drugi blažilni ukrepi, kot je zmanjšanje stopenj prehodnega financiranja; |
| --- | --- |

51.

želi spomniti, da so odobritve plačil običajna posledica minulih obveznosti; zato pričakuje, da bodo z dodatno okrepljenimi odobritvami za prevzem obveznosti ustrezno povečane tudi odobritve plačil, navzgor pa bodo popravljene tudi letne zgornje meje plačil; poleg tega meni, da je vmesni pregled/revizija večletnega finančnega okvira odlična priložnost za proučitev plačevanja in posodobljenih napovedi glede pričakovanega razvoja plačil do konca sedanjega večletnega finančnega okvira; meni, da bi morale vse tri institucije oblikovati skupen plačilni načrt za obdobje 2016–2020 in o njem sprejeti dogovor; vztraja, da bi se moral novi plačilni načrt opirati na dobro finančno poslovodenje in ponuditi jasno strategijo za izpolnitev vseh plačilnih potreb v vseh razdelkih do konca sedanjega večletnega finančnega okvira, poleg tega pa bi moral preprečiti skrite zaostanke, ki jih poleg umetne upočasnitve pri izvajanju nekaterih večletnih programov povzroča tudi drugi blažilni ukrepi, kot je zmanjšanje stopenj prehodnega financiranja;

| 52. | je odločen, da bo na nedvoumen način rešil vprašanje vključevanja plačil posebnih instrumentov iz večletnega finančnega okvira v proračun; opozarja na nerešeni spor zaradi različnih razlag med Komisijo in Parlamentom na eni strani ter Svetom na drugi, ki je bil zadnja leta v ospredju proračunskih pogajanj; ponavlja svoje dolgoletno stališče, da bi bilo treba tudi odobritve plačil, ki so posledica uporabe posebnih instrumentov v odobritvah za prevzem obveznosti, šteti nad letnimi zgornjimi mejami plačil v večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

52.

je odločen, da bo na nedvoumen način rešil vprašanje vključevanja plačil posebnih instrumentov iz večletnega finančnega okvira v proračun; opozarja na nerešeni spor zaradi različnih razlag med Komisijo in Parlamentom na eni strani ter Svetom na drugi, ki je bil zadnja leta v ospredju proračunskih pogajanj; ponavlja svoje dolgoletno stališče, da bi bilo treba tudi odobritve plačil, ki so posledica uporabe posebnih instrumentov v odobritvah za prevzem obveznosti, šteti nad letnimi zgornjimi mejami plačil v večletnem finančnem okviru;

Pogojevanje za zagotovitev temeljnih pravic EU

| 53. | vztraja, da bi morale vse države prevzeti poln delež odgovornosti v okviru begunske krize in ravnati v skladu s sklepom o mehanizmu za namenske prerazporeditve; poziva Komisijo, naj uvede mehanizem finančnih bonusov in malusov glede tega, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti v okviru ukrepov, ki jih sprejme EU, ali ne; vztraja, da bi se moral vsak finančni prispevek, plačan kot kazen za državo članico, ki ne spoštuje teh ukrepov, vrniti v proračun EU kot dodaten prihodek; |
| --- | --- |

53.

vztraja, da bi morale vse države prevzeti poln delež odgovornosti v okviru begunske krize in ravnati v skladu s sklepom o mehanizmu za namenske prerazporeditve; poziva Komisijo, naj uvede mehanizem finančnih bonusov in malusov glede tega, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti v okviru ukrepov, ki jih sprejme EU, ali ne; vztraja, da bi se moral vsak finančni prispevek, plačan kot kazen za državo članico, ki ne spoštuje teh ukrepov, vrniti v proračun EU kot dodaten prihodek;

Izredni prihodki

| 54. | je trdno prepričan, da bi bilo treba presežek, ki je posledica premajhne porabe proračuna EU ali kazni, ki so bile naložene podjetjem zaradi kršitev konkurenčnega prava EU, vključiti v proračun EU kot dodaten prihodek, brez ustrezne prilagoditve prispevkov iz BND; meni, da bi ta ukrep pomagal znatno olajšati težave s plačili v proračunu EU; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi ustrezne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

54.

je trdno prepričan, da bi bilo treba presežek, ki je posledica premajhne porabe proračuna EU ali kazni, ki so bile naložene podjetjem zaradi kršitev konkurenčnega prava EU, vključiti v proračun EU kot dodaten prihodek, brez ustrezne prilagoditve prispevkov iz BND; meni, da bi ta ukrep pomagal znatno olajšati težave s plačili v proračunu EU; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi ustrezne zakonodajne predloge;

| 55. | meni, da bi morala biti v proračunu EU ponovno na voljo sprostitev odobritev v vseh razdelkih, ki bi izhajala iz popolnega ali delnega neizvajanja ukrepov, za katere so bile odobritve namenjene, proračunski organ pa bi jo moral uporabiti v okviru letnega proračunskega postopka; je trdno prepričan, da bi morala takšna določba glede na trenutne omejitve, ki vplivajo na proračun EU, in dodatne potrebe po financiranju, s katerimi se sooča Unija, veljati tudi za sprostitve, ki izhajajo iz izvajanja programov v obdobju 2007–2013, na primer iz zaključka programov kohezijske politike; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi ustrezne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi morala biti v proračunu EU ponovno na voljo sprostitev odobritev v vseh razdelkih, ki bi izhajala iz popolnega ali delnega neizvajanja ukrepov, za katere so bile odobritve namenjene, proračunski organ pa bi jo moral uporabiti v okviru letnega proračunskega postopka; je trdno prepričan, da bi morala takšna določba glede na trenutne omejitve, ki vplivajo na proračun EU, in dodatne potrebe po financiranju, s katerimi se sooča Unija, veljati tudi za sprostitve, ki izhajajo iz izvajanja programov v obdobju 2007–2013, na primer iz zaključka programov kohezijske politike; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi ustrezne zakonodajne predloge;

Določbe o prožnosti in posebni instrumenti

| 56. | poudarja, da že sama pogostost in raven uporabe posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira v zadnjih dveh letih brez dvoma dokazujeta vrednost določb o prožnosti in prožnih mehanizmov iz uredbe o večletnem finančnem okviru; poudarja dolgoletno stališče Parlamenta, da bi morala prožnost omogočati najučinkovitejšo uporabo skupnih zgornjih mej večletnega finančnega okvira za obveznosti in plačila; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da že sama pogostost in raven uporabe posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira v zadnjih dveh letih brez dvoma dokazujeta vrednost določb o prožnosti in prožnih mehanizmov iz uredbe o večletnem finančnem okviru; poudarja dolgoletno stališče Parlamenta, da bi morala prožnost omogočati najučinkovitejšo uporabo skupnih zgornjih mej večletnega finančnega okvira za obveznosti in plačila;

| 57. | zato meni, da bi morali z vmesno revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru odpraviti več ovir in omejitev, ki jih je Svet v času sprejetja večletnega finančnega okvira uvedel za določbe o prožnosti; zlasti meni, da je treba razveljaviti omejitve glede prenosa neporabljenih sredstev in razlik, in sicer z določitvijo letnih zgornjih mej (skupna razlika v okviru zgornje meje za plačila) ali pa z uvedbo časovnih omejitev (skupna razlika v okviru obveznosti); meni, da glede na sedanje proračunske omejitve v več razdelkih ne bi smeli določati specifičnega področja uporabe za uporabo sredstev v okviru skupne razlike v okviru zgornje meje za obveznosti; |
| --- | --- |

57.

zato meni, da bi morali z vmesno revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru odpraviti več ovir in omejitev, ki jih je Svet v času sprejetja večletnega finančnega okvira uvedel za določbe o prožnosti; zlasti meni, da je treba razveljaviti omejitve glede prenosa neporabljenih sredstev in razlik, in sicer z določitvijo letnih zgornjih mej (skupna razlika v okviru zgornje meje za plačila) ali pa z uvedbo časovnih omejitev (skupna razlika v okviru obveznosti); meni, da glede na sedanje proračunske omejitve v več razdelkih ne bi smeli določati specifičnega področja uporabe za uporabo sredstev v okviru skupne razlike v okviru zgornje meje za obveznosti;

| 58. | zlasti poudarja, da je bil leta 2016 porabljen celoten znesek instrumenta prilagodljivosti; ugotavlja, da ta instrument omogoča financiranje jasno opredeljenih odhodkov, ki ne morejo biti financirani v okviru zgornje meje enega ali več razdelkov ter niso povezani z nobeno posebno politiko EU; zato meni, da zagotavlja resnično prožnost v proračunu EU, zlasti v primeru večje krize; v skladu s tem poziva, naj se sredstva zanj znatno povišajo do letne dodelitve 2 milijard EUR, in poudarja, da je ta znesek v proračun vključen le, če se proračunski organ odloči uporabiti ta instrument; opozarja, da instrument prilagodljivosti ni povezan z nobenim posebnim področjem politike in se lahko uporabi za kateri koli namen, če se to zdi potrebno; |
| --- | --- |

58.

zlasti poudarja, da je bil leta 2016 porabljen celoten znesek instrumenta prilagodljivosti; ugotavlja, da ta instrument omogoča financiranje jasno opredeljenih odhodkov, ki ne morejo biti financirani v okviru zgornje meje enega ali več razdelkov ter niso povezani z nobeno posebno politiko EU; zato meni, da zagotavlja resnično prožnost v proračunu EU, zlasti v primeru večje krize; v skladu s tem poziva, naj se sredstva zanj znatno povišajo do letne dodelitve 2 milijard EUR, in poudarja, da je ta znesek v proračun vključen le, če se proračunski organ odloči uporabiti ta instrument; opozarja, da instrument prilagodljivosti ni povezan z nobenim posebnim področjem politike in se lahko uporabi za kateri koli namen, če se to zdi potrebno;

| 59. | izpostavlja vlogo rezerve za nujno pomoč pri zagotavljanju hitrega odziva na posebne potrebe tretjih držav po pomoči za nepredvidene dogodke in poudarja, da je ta posebno pomembna v sedanjih razmerah; poziva, naj se njena finančna sredstva znatno zvišajo do letne dodelitve 1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

59.

izpostavlja vlogo rezerve za nujno pomoč pri zagotavljanju hitrega odziva na posebne potrebe tretjih držav po pomoči za nepredvidene dogodke in poudarja, da je ta posebno pomembna v sedanjih razmerah; poziva, naj se njena finančna sredstva znatno zvišajo do letne dodelitve 1 milijarde EUR;

| 60. | ugotavlja, da za posebne instrumente iz večletnega finančnega okvira veljajo različna pravila glede obdobja za prenos neporabljenih odobritev, zlasti za instrument prilagodljivosti, rezervo za nujno pomoč, Solidarnostni sklad Evropske unije in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; poziva, naj se ta pravila uskladijo, da bo za te instrumente lahko veljalo splošno pravilo N + 3; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da za posebne instrumente iz večletnega finančnega okvira veljajo različna pravila glede obdobja za prenos neporabljenih odobritev, zlasti za instrument prilagodljivosti, rezervo za nujno pomoč, Solidarnostni sklad Evropske unije in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; poziva, naj se ta pravila uskladijo, da bo za te instrumente lahko veljalo splošno pravilo N + 3;

| 61. | poseben pomen pripisuje varnostni rezervi, ki je skrajna možnost za odziv na nepredvidene okoliščine; poudarja, da je po mnenju Komisije to edini posebni instrument, ki se lahko uporabi le za odobritve plačil in tako prepreči plačilno krizo v proračunu EU kot leta 2014; obžaluje, da je v nasprotju s prejšnjim obdobjem v uredbi o večletnem finančnem okviru določena obvezna izravnava odobritev; je trdno prepričan, da ta zahteva ustvarja nevzdržne razmere, zaradi katerih se bodo letni zneski za zgornjo mejo večletnega finančnega okvira v zadnjih letih obdobja dejansko znižale, to pa bo ustvarilo dodaten pritisk na proračun EU; poudarja, da je varnostna rezerva v vsakem primeru skrajna možnost, o njeni uporabi pa skupaj sprejmeta dogovor obe veji proračunskega organa; zato poziva, naj se pravilo o obvezni izravnavi takoj odpravi z retroaktivnim učinkom, največji letni znesek pa poveča na 0,05 % BND EU; |
| --- | --- |

61.

poseben pomen pripisuje varnostni rezervi, ki je skrajna možnost za odziv na nepredvidene okoliščine; poudarja, da je po mnenju Komisije to edini posebni instrument, ki se lahko uporabi le za odobritve plačil in tako prepreči plačilno krizo v proračunu EU kot leta 2014; obžaluje, da je v nasprotju s prejšnjim obdobjem v uredbi o večletnem finančnem okviru določena obvezna izravnava odobritev; je trdno prepričan, da ta zahteva ustvarja nevzdržne razmere, zaradi katerih se bodo letni zneski za zgornjo mejo večletnega finančnega okvira v zadnjih letih obdobja dejansko znižale, to pa bo ustvarilo dodaten pritisk na proračun EU; poudarja, da je varnostna rezerva v vsakem primeru skrajna možnost, o njeni uporabi pa skupaj sprejmeta dogovor obe veji proračunskega organa; zato poziva, naj se pravilo o obvezni izravnavi takoj odpravi z retroaktivnim učinkom, največji letni znesek pa poveča na 0,05 % BND EU;

Nadaljnja obravnava mednarodnih sporazumov o okoljskih spremembah

| 62. | opaža, da je sporazum COP21, sklenjen v Parizu, univerzalen, dinamičen in diferenciran sporazum za soočanje z izzivom podnebnih sprememb; poudarja, da je treba v skladu s tem sporazumom nameniti sredstva EU za podporo podnebnim ukrepom v državah v razvoju; poudarja, da morajo vsa sredstva za morebitne ukrepe, ki izvirajo iz sporazuma COP21, dopolnjevati sedanjo porabo za podnebne ukrepe, in poziva Komisijo, naj pravočasno pred revizijo predstavi izvedbeno strategijo in prvo oceno morebitnih učinkov sporazuma COP21 na proračun EU; prav tako poudarja, da je revizija večletnega finančnega okvira odlična priložnost, s katero bi bilo mogoče zagotoviti uresničitev cilja 20 % porabe za podnebne ukrepe in omogočiti morebitno povečanje te meje v skladu z mednarodnimi zavezami, ki jih je EU sprejela na konferenci COP21; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo mehanizem vključevanja podnebnih ukrepov v celoti deloval in da se bo izboljšal sedanji način spremljanja porabe; prav tako opozarja, da je EU zavezana tudi izvajanju strateškega načrta za biotsko raznovrstnost iz Konvencije Združenih narodov, in poudarja, da bi morala nameniti dovolj sredstev za uresničitev zavez v zvezi s tem; |
| --- | --- |

62.

opaža, da je sporazum COP21, sklenjen v Parizu, univerzalen, dinamičen in diferenciran sporazum za soočanje z izzivom podnebnih sprememb; poudarja, da je treba v skladu s tem sporazumom nameniti sredstva EU za podporo podnebnim ukrepom v državah v razvoju; poudarja, da morajo vsa sredstva za morebitne ukrepe, ki izvirajo iz sporazuma COP21, dopolnjevati sedanjo porabo za podnebne ukrepe, in poziva Komisijo, naj pravočasno pred revizijo predstavi izvedbeno strategijo in prvo oceno morebitnih učinkov sporazuma COP21 na proračun EU; prav tako poudarja, da je revizija večletnega finančnega okvira odlična priložnost, s katero bi bilo mogoče zagotoviti uresničitev cilja 20 % porabe za podnebne ukrepe in omogočiti morebitno povečanje te meje v skladu z mednarodnimi zavezami, ki jih je EU sprejela na konferenci COP21; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo mehanizem vključevanja podnebnih ukrepov v celoti deloval in da se bo izboljšal sedanji način spremljanja porabe; prav tako opozarja, da je EU zavezana tudi izvajanju strateškega načrta za biotsko raznovrstnost iz Konvencije Združenih narodov, in poudarja, da bi morala nameniti dovolj sredstev za uresničitev zavez v zvezi s tem;

Poenostavitev

| 63. | meni, da je vmesni pregled/revizija odlična priložnost za prvo ocenjevanje in ovrednotenje delovanja teh politik in programov EU, pa tudi delovanja določb in posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira za prožnost, in pričakuje, da bo Komisija pripravila analizo, v kateri bo opredelila pomanjkljivosti sedanjega sistema izvajanja; posebno pozornost namenja oceni učinka na proces izvajanja novih elementov, uvedenih v sedanjem programskem obdobju, kot so predhodne pogojenosti v okviru kohezijske politike; meni, da bi bilo treba pri vmesnem pregledu/reviziji večletnega okvira obravnavati tudi učinkovitost dodeljenih sredstev pri uresničevanju zadanih ciljev; poziva Komisijo, naj pripravi konkretne predloge za obravnavo morebitnih pomanjkljivosti ter izboljšanje in racionalizacijo okolja za izvajanje v preostalih letih sedanjega večletnega finančnega okvira, da bi zagotovila najučinkovitejšo uporabo zelo omejenih finančnih sredstev ter zmanjšala upravno breme za upravičence; |
| --- | --- |

63.

meni, da je vmesni pregled/revizija odlična priložnost za prvo ocenjevanje in ovrednotenje delovanja teh politik in programov EU, pa tudi delovanja določb in posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira za prožnost, in pričakuje, da bo Komisija pripravila analizo, v kateri bo opredelila pomanjkljivosti sedanjega sistema izvajanja; posebno pozornost namenja oceni učinka na proces izvajanja novih elementov, uvedenih v sedanjem programskem obdobju, kot so predhodne pogojenosti v okviru kohezijske politike; meni, da bi bilo treba pri vmesnem pregledu/reviziji večletnega okvira obravnavati tudi učinkovitost dodeljenih sredstev pri uresničevanju zadanih ciljev; poziva Komisijo, naj pripravi konkretne predloge za obravnavo morebitnih pomanjkljivosti ter izboljšanje in racionalizacijo okolja za izvajanje v preostalih letih sedanjega večletnega finančnega okvira, da bi zagotovila najučinkovitejšo uporabo zelo omejenih finančnih sredstev ter zmanjšala upravno breme za upravičence;

Načela priprave proračuna na osnovi uspešnosti / Proračun, osredotočen na rezultate

| 64. | poudarja, kako pomembno je pokazati dodano vrednost izvrševanja proračuna EU, in podpira, da se kultura usmerjenosti v rezultate postavi v samo središče porabe EU; poudarja, da bi morale, kjer je to mogoče, ocene glede uspešnosti in rezultatov postati ključno načelo, in izpostavlja, da je to načelo še posebej primerno za programe, osredotočene na inovacije; priznava delo Komisije v okviru pobude za proračun EU, osredotočen na rezultate, ki jo je treba še dodatno razviti, in pričakuje rezultate dela medinstitucionalne strokovne delovne skupine za pripravo proračuna na podlagi rezultatov; meni, da bi utegnil tak pristop povečati učinkovitost slabo delujočih programov; poudarja pa, da tehnične ali programske pomanjkljivosti ne smejo privesti do zmanjšanja proračuna EU ali opustitve političnih prednostnih nalog, ter meni, da zgolj z učinkovitejšo porabo ne bo mogoče rešiti težave pomanjkanja finančnih sredstev za nujne in čedalje večje potrebe; spominja Komisijo, da mora biti Parlament ko ena od vej proračunskega organa sodelovati pri pripravi strategije Komisije v zvezi s tem; |
| --- | --- |

64.

poudarja, kako pomembno je pokazati dodano vrednost izvrševanja proračuna EU, in podpira, da se kultura usmerjenosti v rezultate postavi v samo središče porabe EU; poudarja, da bi morale, kjer je to mogoče, ocene glede uspešnosti in rezultatov postati ključno načelo, in izpostavlja, da je to načelo še posebej primerno za programe, osredotočene na inovacije; priznava delo Komisije v okviru pobude za proračun EU, osredotočen na rezultate, ki jo je treba še dodatno razviti, in pričakuje rezultate dela medinstitucionalne strokovne delovne skupine za pripravo proračuna na podlagi rezultatov; meni, da bi utegnil tak pristop povečati učinkovitost slabo delujočih programov; poudarja pa, da tehnične ali programske pomanjkljivosti ne smejo privesti do zmanjšanja proračuna EU ali opustitve političnih prednostnih nalog, ter meni, da zgolj z učinkovitejšo porabo ne bo mogoče rešiti težave pomanjkanja finančnih sredstev za nujne in čedalje večje potrebe; spominja Komisijo, da mora biti Parlament ko ena od vej proračunskega organa sodelovati pri pripravi strategije Komisije v zvezi s tem;

Finančni instrumenti

| 65. | potrjuje večjo vlogo finančnih instrumentov v proračunu Unije kot dopolnilno obliko financiranja v primerjavi s subvencijami in nepovratnimi sredstvi; priznava potencial teh instrumentov na področju povečanja finančnega in posledično tudi političnega vpliva proračuna Unije; kljub temu poudarja, da preusmeritev s tradicionalnega financiranja na inovativnejše instrumente ni priporočljiva na vseh področjih politike, saj niso vse politike povsem tržno usmerjene; poudarja, da so finančni instrumenti alternativen in dopolnilen način financiranja in da jih ne bi smeli uporabljati za projekte, ki bi jim lahko koristila samo uporaba nepovratnih sredstev, kar še posebej velja za manj razvite regije; |
| --- | --- |

65.

potrjuje večjo vlogo finančnih instrumentov v proračunu Unije kot dopolnilno obliko financiranja v primerjavi s subvencijami in nepovratnimi sredstvi; priznava potencial teh instrumentov na področju povečanja finančnega in posledično tudi političnega vpliva proračuna Unije; kljub temu poudarja, da preusmeritev s tradicionalnega financiranja na inovativnejše instrumente ni priporočljiva na vseh področjih politike, saj niso vse politike povsem tržno usmerjene; poudarja, da so finančni instrumenti alternativen in dopolnilen način financiranja in da jih ne bi smeli uporabljati za projekte, ki bi jim lahko koristila samo uporaba nepovratnih sredstev, kar še posebej velja za manj razvite regije;

| 66. | poziva Komisijo, naj v teku vmesnega pregleda/revizije izvede poglobljeno analizo uporabe finančnih instrumentov od začetka tekočega programskega obdobja; poudarja, da pri ocenjevanju finančnega instrumenta razsežnost vzvoda ne more biti edino merilo ocenjevanja; v zvezi s tem opozarja na pomembnost načela dodatnosti in ocene prispevka k uresničevanju političnih ciljev EU; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj v teku vmesnega pregleda/revizije izvede poglobljeno analizo uporabe finančnih instrumentov od začetka tekočega programskega obdobja; poudarja, da pri ocenjevanju finančnega instrumenta razsežnost vzvoda ne more biti edino merilo ocenjevanja; v zvezi s tem opozarja na pomembnost načela dodatnosti in ocene prispevka k uresničevanju političnih ciljev EU;

| 67. | spodbuja Komisijo, naj opredeli vsa področja politike EU, na katerih bi bilo mogoče nepovratna sredstva kombinirati s finančnimi instrumenti, ter naj razmisli o ustreznem ravnovesju med obema; je trdno prepričan, da bi možnost kombiniranja različnih virov EU v okviru pravil harmoniziranega upravljanja pripomogla k optimizaciji sinergij med razpoložljivimi viri financiranja na ravni EU; poudarja, da večja uporaba finančnih instrumentov ne bi smela povzročiti zmanjšanja proračuna Unije; opozarja, da je Parlament že večkrat pozval k večji preglednosti in demokratičnemu nadzoru pri izvajanju finančnih instrumentov, ki se podpirajo s proračunom Unije; |
| --- | --- |

67.

spodbuja Komisijo, naj opredeli vsa področja politike EU, na katerih bi bilo mogoče nepovratna sredstva kombinirati s finančnimi instrumenti, ter naj razmisli o ustreznem ravnovesju med obema; je trdno prepričan, da bi možnost kombiniranja različnih virov EU v okviru pravil harmoniziranega upravljanja pripomogla k optimizaciji sinergij med razpoložljivimi viri financiranja na ravni EU; poudarja, da večja uporaba finančnih instrumentov ne bi smela povzročiti zmanjšanja proračuna Unije; opozarja, da je Parlament že večkrat pozval k večji preglednosti in demokratičnemu nadzoru pri izvajanju finančnih instrumentov, ki se podpirajo s proračunom Unije;

B.   Ugotovitve Parlamenta glede večletnega finančnega okvira po letu 2020

| 68. | opozarja, da mora Komisija v skladu s členom 25 uredbe o večletnem finančnem okviru predlog novega večletnega finančnega okvira predložiti pred 1. januarjem 2018; zato poudarja, da je treba o več ključnih elementih naslednjega večletnega finančnega okvira razpravljati že v okviru bližajočega se pregleda/revizije; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da mora Komisija v skladu s členom 25 uredbe o večletnem finančnem okviru predlog novega večletnega finančnega okvira predložiti pred 1. januarjem 2018; zato poudarja, da je treba o več ključnih elementih naslednjega večletnega finančnega okvira razpravljati že v okviru bližajočega se pregleda/revizije;

| 69. | meni, da morajo glavne prednostne naloge, ki jih je treba obravnavati, vključevati prilagoditve v zvezi s trajanjem večletnega finančnega okvira, temeljito reformo sistema virov lastnih sredstev, večji poudarek na enotnosti proračuna in večjo prožnost proračuna; je poleg tega prepričan, da je treba pregledati oblike postopka odločanja, da bi zagotovili demokratično legitimnost in skladnost z določbami Pogodbe; |
| --- | --- |

69.

meni, da morajo glavne prednostne naloge, ki jih je treba obravnavati, vključevati prilagoditve v zvezi s trajanjem večletnega finančnega okvira, temeljito reformo sistema virov lastnih sredstev, večji poudarek na enotnosti proračuna in večjo prožnost proračuna; je poleg tega prepričan, da je treba pregledati oblike postopka odločanja, da bi zagotovili demokratično legitimnost in skladnost z določbami Pogodbe;

| 70. | opozarja, da je treba pri oblikovanju in izvajanju proračuna Unije spoštovati proračunska načela enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti; |
| --- | --- |

70.

opozarja, da je treba pri oblikovanju in izvajanju proračuna Unije spoštovati proračunska načela enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti;

| 71. | poudarja, da je bistveni element težav pri dogovarjanju držav članic o večletnem finančnem okviru, da se osredotočajo predvsem na neto salde; ponavlja svoje stališče, da proračun Unije ni le igra z ničelno vsoto, ampak pomemben sprožilec konvergence in izraz skupnih politik, ki ustvarjajo kolektivno dodano vrednost; zato poziva države članice, naj spremenijo svoje dojemanje proračuna Unije in svoj pristop k njemu, in sicer da se velikost proračuna določi na podlagi temeljite ocene finančnih potreb, ki izhajajo iz pravnih obveznosti Unije, njenih političnih ciljev, ki so določeni v njenih programih in politikah, ter mednarodnih zavez, da se ne bodo ponovno znašle na mrtvi točki, ki bo Unijo zgolj še bolj oddaljila od njenih državljanov; v skladu s tem poziva Komisijo, naj izvede študijo o prihrankih na nacionalni ravni, ki so jih države članice dosegle z ukrepi politike, financiranimi na ravni EU; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je bistveni element težav pri dogovarjanju držav članic o večletnem finančnem okviru, da se osredotočajo predvsem na neto salde; ponavlja svoje stališče, da proračun Unije ni le igra z ničelno vsoto, ampak pomemben sprožilec konvergence in izraz skupnih politik, ki ustvarjajo kolektivno dodano vrednost; zato poziva države članice, naj spremenijo svoje dojemanje proračuna Unije in svoj pristop k njemu, in sicer da se velikost proračuna določi na podlagi temeljite ocene finančnih potreb, ki izhajajo iz pravnih obveznosti Unije, njenih političnih ciljev, ki so določeni v njenih programih in politikah, ter mednarodnih zavez, da se ne bodo ponovno znašle na mrtvi točki, ki bo Unijo zgolj še bolj oddaljila od njenih državljanov; v skladu s tem poziva Komisijo, naj izvede študijo o prihrankih na nacionalni ravni, ki so jih države članice dosegle z ukrepi politike, financiranimi na ravni EU;

| 72. | opozarja, da bi bilo treba s političnega vidika nujno vzpostaviti postopek odločanja, s katerim bi se zagotovila razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev bodisi na ravni EU bodisi na nacionalni ravni, da bi se doseglo polno izvajanje političnih odločitev Evropskega sveta; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da bi bilo treba s političnega vidika nujno vzpostaviti postopek odločanja, s katerim bi se zagotovila razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev bodisi na ravni EU bodisi na nacionalni ravni, da bi se doseglo polno izvajanje političnih odločitev Evropskega sveta;

Trajanje

| 73. | opozarja, da so se vse tri institucije v skladu z uvodno izjavo 3 uredbe o večletnem finančnem okviru dogovorile, da bodo v okviru pregleda/revizije skupaj proučile vprašanje najprimernejšega trajanja; ponavlja svoje stališče, da je treba trajanje večletnega finančnega okvira uskladiti s političnim ciklom Parlamenta in Komisije, s čimer bi evropske volitve postale forum za razpravo o prihodnji prednostni porabi sredstev; |
| --- | --- |

73.

opozarja, da so se vse tri institucije v skladu z uvodno izjavo 3 uredbe o večletnem finančnem okviru dogovorile, da bodo v okviru pregleda/revizije skupaj proučile vprašanje najprimernejšega trajanja; ponavlja svoje stališče, da je treba trajanje večletnega finančnega okvira uskladiti s političnim ciklom Parlamenta in Komisije, s čimer bi evropske volitve postale forum za razpravo o prihodnji prednostni porabi sredstev;

| 74. | kljub temu poudarja, da je zlasti za programe v okviru deljenega upravljanja na področju kohezijske politike in razvoja podeželja bistvena dolgoročnejša predvidljivost, saj je za dogovore o področni zakonodaji in operativnih programih na nacionalni in regionalni ravni potrebnega veliko časa; |
| --- | --- |

74.

kljub temu poudarja, da je zlasti za programe v okviru deljenega upravljanja na področju kohezijske politike in razvoja podeželja bistvena dolgoročnejša predvidljivost, saj je za dogovore o področni zakonodaji in operativnih programih na nacionalni in regionalni ravni potrebnega veliko časa;

| 75. | meni, da bi se bilo treba zaradi hitro spreminjajočih se političnih razmer in zagotavljanja večje prožnosti o nekaterih elementih večletnega finančnega okvira dogovoriti za pet let, o drugih, zlasti tistih, ki so povezani s programi, pri katerih je potrebno dolgoročnejše načrtovanje, in/ali politikami, za katere so predvideni zapleteni postopki za vzpostavitev sistemov izvajanja, na primer za kohezijsko politiko ali razvoj podeželja, pa bi se bilo treba dogovoriti za obdobje 5 + 5 let z obvezno vmesno revizijo; |
| --- | --- |

75.

meni, da bi se bilo treba zaradi hitro spreminjajočih se političnih razmer in zagotavljanja večje prožnosti o nekaterih elementih večletnega finančnega okvira dogovoriti za pet let, o drugih, zlasti tistih, ki so povezani s programi, pri katerih je potrebno dolgoročnejše načrtovanje, in/ali politikami, za katere so predvideni zapleteni postopki za vzpostavitev sistemov izvajanja, na primer za kohezijsko politiko ali razvoj podeželja, pa bi se bilo treba dogovoriti za obdobje 5 + 5 let z obvezno vmesno revizijo;

Reforma sistema virov lastnih sredstev

| 76. | poudarja, da je potrebna popolna reforma sistema virov lastnih sredstev, pri kateri je treba upoštevati vodilna načela preprostosti, poštenosti in preglednosti; zato do konca leta 2016 pričakuje ambiciozno končno poročilo delovne skupine na visoki ravni za lastna sredstva, do konca leta 2017 pa enako ambiciozen zakonodajni sveženj Komisije v zvezi z lastnimi sredstvi od leta 2021; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je potrebna popolna reforma sistema virov lastnih sredstev, pri kateri je treba upoštevati vodilna načela preprostosti, poštenosti in preglednosti; zato do konca leta 2016 pričakuje ambiciozno končno poročilo delovne skupine na visoki ravni za lastna sredstva, do konca leta 2017 pa enako ambiciozen zakonodajni sveženj Komisije v zvezi z lastnimi sredstvi od leta 2021;

| 77. | poudarja, da je treba zmanjšati delež prispevkov iz BND v proračun Unije, da bi preprečili pristop pravičnega povračila, ki ga uporabljajo države članice; poudarja, da bi s tem zmanjšali breme za državne blagajne, ta sredstva pa bi bila na voljo nacionalnim proračunom držav članic; opozarja, da so sedanja lastna sredstva iz DDV prezapletena in da v bistvu gre za drugi prispevek iz BND, zato poziva, naj se ta lastna sredstva bistveno spremenijo ali v celoti ukinejo; meni, da morajo prispevki iz BND kljub temu ostati element proračuna, saj morajo delovati kot izravnalni prispevki; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je treba zmanjšati delež prispevkov iz BND v proračun Unije, da bi preprečili pristop pravičnega povračila, ki ga uporabljajo države članice; poudarja, da bi s tem zmanjšali breme za državne blagajne, ta sredstva pa bi bila na voljo nacionalnim proračunom držav članic; opozarja, da so sedanja lastna sredstva iz DDV prezapletena in da v bistvu gre za drugi prispevek iz BND, zato poziva, naj se ta lastna sredstva bistveno spremenijo ali v celoti ukinejo; meni, da morajo prispevki iz BND kljub temu ostati element proračuna, saj morajo delovati kot izravnalni prispevki;

| 78. | poziva, naj se uvede eno novo lastno sredstvo ali več, ki je po možnosti jasno povezano z evropskimi politikami, ki ustvarjajo dodano vrednost; je seznanjen s tem, da je delovna skupina na visoki ravni že razpravljala o številnih morebitnih novih lastnih sredstvih, kot so reformiran DDV, davek na finančne transakcije, izdajanje bankovcev ECB, reformiran sistem EU za trgovanje z emisijami in obdavčitev ogljika, obdavčitev prometa, davek od dohodkov pravnih oseb, obdavčitev električne energije ali obdavčitev digitalnih medijev; nestrpno pričakuje priporočila skupine na visoki ravni, da bo mogoče nadaljevati in pripraviti stališče Parlamenta v zvezi s tem; glede na to poziva, naj se postopoma odpravijo vse oblike popustov; |
| --- | --- |

78.

poziva, naj se uvede eno novo lastno sredstvo ali več, ki je po možnosti jasno povezano z evropskimi politikami, ki ustvarjajo dodano vrednost; je seznanjen s tem, da je delovna skupina na visoki ravni že razpravljala o številnih morebitnih novih lastnih sredstvih, kot so reformiran DDV, davek na finančne transakcije, izdajanje bankovcev ECB, reformiran sistem EU za trgovanje z emisijami in obdavčitev ogljika, obdavčitev prometa, davek od dohodkov pravnih oseb, obdavčitev električne energije ali obdavčitev digitalnih medijev; nestrpno pričakuje priporočila skupine na visoki ravni, da bo mogoče nadaljevati in pripraviti stališče Parlamenta v zvezi s tem; glede na to poziva, naj se postopoma odpravijo vse oblike popustov;

Enotnost proračuna

| 79. | poudarja pomen načela enotnosti proračuna in opozarja, da je treba v skladu s členom 310(1) PDEU v proračunu prikazati vse postavke prihodkov in odhodkov Unije; je zaskrbljen zaradi nedavnega premika od metode Skupnosti na medvladno odločanje, ki se od leta 2014 opaža pri vzpostavitvi skrbniškega sklada Bêkou za Srednjeafriško republiko, regionalnega skrbniškega sklada Madad za odziv na krizo v Siriji, nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko in instrumenta za begunce v Turčiji; poudarja, da ta oblika financiranja pomeni prerazporeditev skladov v okviru obstoječih večletnih finančnih programov, o katerih so se pogajale in dogovorile tri institucije; opozarja, da to ogroža demokratično odgovornost, saj je bil Parlament izključen iz vzpostavljanja teh skladov; |
| --- | --- |

79.

poudarja pomen načela enotnosti proračuna in opozarja, da je treba v skladu s členom 310(1) PDEU v proračunu prikazati vse postavke prihodkov in odhodkov Unije; je zaskrbljen zaradi nedavnega premika od metode Skupnosti na medvladno odločanje, ki se od leta 2014 opaža pri vzpostavitvi skrbniškega sklada Bêkou za Srednjeafriško republiko, regionalnega skrbniškega sklada Madad za odziv na krizo v Siriji, nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko in instrumenta za begunce v Turčiji; poudarja, da ta oblika financiranja pomeni prerazporeditev skladov v okviru obstoječih večletnih finančnih programov, o katerih so se pogajale in dogovorile tri institucije; opozarja, da to ogroža demokratično odgovornost, saj je bil Parlament izključen iz vzpostavljanja teh skladov;

| 80. | poudarja, da Parlament in Svet proračun Unije v skladu s Pogodbo pripravita enakopravno kot dve veji proračunskega organa; poleg tega meni, da je popoln parlamentarni nadzor nad vsemi odhodki bistveni element vse porabe EU; poziva Komisijo, naj ohrani enotnost proračuna in jo pri predlaganju novih političnih pobud upošteva kot vodilno načelo; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da Parlament in Svet proračun Unije v skladu s Pogodbo pripravita enakopravno kot dve veji proračunskega organa; poleg tega meni, da je popoln parlamentarni nadzor nad vsemi odhodki bistveni element vse porabe EU; poziva Komisijo, naj ohrani enotnost proračuna in jo pri predlaganju novih političnih pobud upošteva kot vodilno načelo;

| 81. | ponavlja svoje dolgoletno stališče, da bi bilo treba Evropski razvojni sklad (ERS) od leta 2021 vključiti v proračun Unije ter hkrati zagotoviti financiranje mirovne pomoči za Afriko in dejavnosti, povezanih z varnostjo; |
| --- | --- |

81.

ponavlja svoje dolgoletno stališče, da bi bilo treba Evropski razvojni sklad (ERS) od leta 2021 vključiti v proračun Unije ter hkrati zagotoviti financiranje mirovne pomoči za Afriko in dejavnosti, povezanih z varnostjo;

| 82. | poudarja, da vključitev Evropskega razvojnega sklada ali ad-hoc instrumentov v proračun EU pomeni, da se njihova finančna sredstva prištejejo k zgornjim mejam večletnega finančnega okvira, ki jih bo treba ustrezno revidirati, da se ne bi ogrozilo financiranje drugih politik in programov EU; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da vključitev Evropskega razvojnega sklada ali ad-hoc instrumentov v proračun EU pomeni, da se njihova finančna sredstva prištejejo k zgornjim mejam večletnega finančnega okvira, ki jih bo treba ustrezno revidirati, da se ne bi ogrozilo financiranje drugih politik in programov EU;

Večja prožnost

| 83. | poudarja, da toga struktura proračuna Unije proračunskemu organu preprečuje, da bi se ustrezno odzval na spreminjajoče se okoliščine; zato poziva, naj bo naslednji večletni finančni okvir prožnejši, zlasti med razdelki v obliki prožnosti neporabljenih rezerv in med leti, da bi čim bolje izkoristili zgornje meje večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da toga struktura proračuna Unije proračunskemu organu preprečuje, da bi se ustrezno odzval na spreminjajoče se okoliščine; zato poziva, naj bo naslednji večletni finančni okvir prožnejši, zlasti med razdelki v obliki prožnosti neporabljenih rezerv in med leti, da bi čim bolje izkoristili zgornje meje večletnega finančnega okvira;

| 84. | poudarja, da se mora Unija prožno odzivati na spreminjajoče se okoliščine, ne da bi to vplivalo na dogovorjeno načrtovanje programov, poleg tega pa se mora hitro odzivati na nastajajoče krize, kot je sedanja migracijska kriza; zato poziva, naj se poleg že obstoječih posebnih instrumentov v sklopu večletnega finančnega okvira znotraj proračuna Unije vzpostavi stalna krizna rezerva EU, s čimer bi preprečili ad hoc rešitve, kot je ustanovitev skrbniških skladov; poudarja, da bi se moral tak mehanizem, namenjen odzivanju na krize in nepredvidene okoliščine, že zaradi svoje narave izvajati kot nov instrument večletnega finančnega okvira in ga ne bi smeli upoštevati pri njegovih zgornjih mejah; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da se mora Unija prožno odzivati na spreminjajoče se okoliščine, ne da bi to vplivalo na dogovorjeno načrtovanje programov, poleg tega pa se mora hitro odzivati na nastajajoče krize, kot je sedanja migracijska kriza; zato poziva, naj se poleg že obstoječih posebnih instrumentov v sklopu večletnega finančnega okvira znotraj proračuna Unije vzpostavi stalna krizna rezerva EU, s čimer bi preprečili ad hoc rešitve, kot je ustanovitev skrbniških skladov; poudarja, da bi se moral tak mehanizem, namenjen odzivanju na krize in nepredvidene okoliščine, že zaradi svoje narave izvajati kot nov instrument večletnega finančnega okvira in ga ne bi smeli upoštevati pri njegovih zgornjih mejah;

Postopek odločanja

| 85. | opozarja na kritično stališče Parlamenta glede načina izvedbe postopka, ki je prevedel do sprejetja uredbe o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020; opozarja, da je za sprejetje uredbe potrebna odobritev Parlamenta; zato poudarja, da mora biti Parlament že od začetka popolnoma vključen v ustrezna pogajanja; meni, da bi morale institucije EU formalizirati oblike naslednjega postopka za večletni finančni okvir z dogovorom med vmesnim pregledom/revizijo večletnega finančnega okvira, ki bi moral upoštevati pomanjkljivosti prejšnjih pogajanj ter v celoti zaščititi vlogo in prerogative Parlamenta iz Pogodb; meni, da bi morale biti te oblike nazadnje vključene v medinstitucionalni sporazum kot v primeru letnega proračunskega postopka; |
| --- | --- |

85.

opozarja na kritično stališče Parlamenta glede načina izvedbe postopka, ki je prevedel do sprejetja uredbe o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020; opozarja, da je za sprejetje uredbe potrebna odobritev Parlamenta; zato poudarja, da mora biti Parlament že od začetka popolnoma vključen v ustrezna pogajanja; meni, da bi morale institucije EU formalizirati oblike naslednjega postopka za večletni finančni okvir z dogovorom med vmesnim pregledom/revizijo večletnega finančnega okvira, ki bi moral upoštevati pomanjkljivosti prejšnjih pogajanj ter v celoti zaščititi vlogo in prerogative Parlamenta iz Pogodb; meni, da bi morale biti te oblike nazadnje vključene v medinstitucionalni sporazum kot v primeru letnega proračunskega postopka;

| 86. | meni, da zahteva glede soglasja pri sprejetju uredbe o večletnem finančnem okviru resnično ovira postopek; v zvezi s tem poziva Evropski svet, naj uporabi premostitveno klavzulo iz člena 312(2) PDEU, da bi se uredba o večletnem finančnem okviru lahko sprejela s kvalificirano večino; poleg tega opozarja, da se lahko uporabi tudi splošna premostitvena klavzula iz člena 48(7) PEU, v skladu s katero se lahko uporabi redni zakonodajni postopek; poudarja, da bi bil prehod na glasovanje o sprejetju uredbe o večletnem finančnem okviru s kvalificirano večino v skladu s postopkom odločanja, ki se uporablja za sprejetje tako rekoč vseh večletnih programov EU in tudi za letni postopek za sprejetje proračuna EU; |
| --- | --- |

86.

meni, da zahteva glede soglasja pri sprejetju uredbe o večletnem finančnem okviru resnično ovira postopek; v zvezi s tem poziva Evropski svet, naj uporabi premostitveno klavzulo iz člena 312(2) PDEU, da bi se uredba o večletnem finančnem okviru lahko sprejela s kvalificirano večino; poleg tega opozarja, da se lahko uporabi tudi splošna premostitvena klavzula iz člena 48(7) PEU, v skladu s katero se lahko uporabi redni zakonodajni postopek; poudarja, da bi bil prehod na glasovanje o sprejetju uredbe o večletnem finančnem okviru s kvalificirano večino v skladu s postopkom odločanja, ki se uporablja za sprejetje tako rekoč vseh večletnih programov EU in tudi za letni postopek za sprejetje proračuna EU;

| 87. | opozarja, da Evropski svet v skladu s pogodbo nima pravice do izvajanja zakonodajnih funkcij; v zvezi s tem ponovno odločno ugovarja vmešavanju Evropskega sveta v zakonodajo med zadnjimi pogajanji o večletnem finančnem okviru; zahteva, naj se Evropski svet omeji na svoje naloge, kot so določene v pogodbi, in naj ne posega v spremembe politike, v zvezi s katerimi se odločitve sprejmejo po rednega zakonodajnem postopku, ter tako spoštuje zakonodajne pristojnosti Parlamenta v okviru soodločanja; |
| --- | --- |

87.

opozarja, da Evropski svet v skladu s pogodbo nima pravice do izvajanja zakonodajnih funkcij; v zvezi s tem ponovno odločno ugovarja vmešavanju Evropskega sveta v zakonodajo med zadnjimi pogajanji o večletnem finančnem okviru; zahteva, naj se Evropski svet omeji na svoje naloge, kot so določene v pogodbi, in naj ne posega v spremembe politike, v zvezi s katerimi se odločitve sprejmejo po rednega zakonodajnem postopku, ter tako spoštuje zakonodajne pristojnosti Parlamenta v okviru soodločanja;

| 88. | vztraja, da bi bilo treba zakonodajni postopek za sprejetje prihodnjega večletnega finančnega okvira zaključiti do konca leta 2018 po obsežnih pogajanjih med Parlamentom in Svetom; poudarja, da bo pravočasni dogovor o večletnem finančnem okviru omogočil, da se bodo hitro sprejele vse sektorske uredbe in da se bodo lahko novi programi začeli izvajati brez odlašanja 1. januarja 2021; poudarja, kako pomembno je bolje obveščati nacionalne parlamente in evropske državljane o izzivih naslednjega večletnega finančnega okvira, po potrebi z organizacijo medinstitucionalne in medparlamentarne konference; |
| --- | --- |

88.

vztraja, da bi bilo treba zakonodajni postopek za sprejetje prihodnjega večletnega finančnega okvira zaključiti do konca leta 2018 po obsežnih pogajanjih med Parlamentom in Svetom; poudarja, da bo pravočasni dogovor o večletnem finančnem okviru omogočil, da se bodo hitro sprejele vse sektorske uredbe in da se bodo lahko novi programi začeli izvajati brez odlašanja 1. januarja 2021; poudarja, kako pomembno je bolje obveščati nacionalne parlamente in evropske državljane o izzivih naslednjega večletnega finančnega okvira, po potrebi z organizacijo medinstitucionalne in medparlamentarne konference;

o

o o

| 89. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim institucijam in organom, ki jih to zadeva, ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

89.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim institucijam in organom, ki jih to zadeva, ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL L 103, 22.4.2015, str. 1.

(3)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0378.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0599.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0455.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0456.

(10)  UL C 75, 26.2.2016, str. 47.

(11)  UL C 36, 29.1.2016, str. 49.

(12)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 1.

(13)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 89.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/79

---

P8_TA(2016)0310

Davčna stališča in drugi ukrepi podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (2016/2038(INI))

(2018/C 101/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 4 in 13 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4 in 13 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 107, 108, 113, 115 in 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 107, 108, 113, 115 in 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 2. decembra 2015 o ustanovitvi Posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2), njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 2. decembra 2015 o ustanovitvi Posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2), njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (1),

| — | ob upoštevanju razkritij Mednarodnega konzorcija preiskovalnih novinarjev (ICIJ) o davčnih stališčih in drugih škodljivih praksah v Luksemburgu, znanih pod imenom „LuxLeaks“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razkritij Mednarodnega konzorcija preiskovalnih novinarjev (ICIJ) o davčnih stališčih in drugih škodljivih praksah v Luksemburgu, znanih pod imenom „LuxLeaks“,

| — | ob upoštevanju razkritij Mednarodnega konzorcija preiskovalnih novinarjev (ICIJ) o uporabi podjetij v offshore centrih, znanih pod imenom „panamski dokumenti“, in zlasti dokumentov, ki so bili objavljeni 9. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razkritij Mednarodnega konzorcija preiskovalnih novinarjev (ICIJ) o uporabi podjetij v offshore centrih, znanih pod imenom „panamski dokumenti“, in zlasti dokumentov, ki so bili objavljeni 9. maja 2016,

| — | ob upoštevanju izidov različnih srečanj skupin G-7, G-8 in G-20 na vrhu v zvezi z mednarodnimi davčnimi vprašanji, zlasti srečanja na vrhu, ki je potekalo 26. in 27. maja 2016 v Ise-Šimi, in izida srečanja finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank G-20, ki je potekalo 14. in 15. aprila 2016 v Washingtonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov različnih srečanj skupin G-7, G-8 in G-20 na vrhu v zvezi z mednarodnimi davčnimi vprašanji, zlasti srečanja na vrhu, ki je potekalo 26. in 27. maja 2016 v Ise-Šimi, in izida srečanja finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank G-20, ki je potekalo 14. in 15. aprila 2016 v Washingtonu,

| — | ob upoštevanju resolucije o akcijski agendi iz Adis Abebe, ki jo je 27. julija 2015 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o akcijski agendi iz Adis Abebe, ki jo je 27. julija 2015 sprejela generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 30. novembra 2015 z naslovom „G20/OECD Principles of Corporate Governance“ (Načela G-20/OECD za upravljanje podjetij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 30. novembra 2015 z naslovom „G20/OECD Principles of Corporate Governance“ (Načela G-20/OECD za upravljanje podjetij),

| — | ob upoštevanju sklepov Ekonomsko-finančnega sveta o izmenjavi davčnih informacij o dejavnostih multinacionalnih podjetij in o kodeksu ravnanja v zvezi z obdavčitvijo podjetij z dne 8. marca 2016, obdavčitvi dohodkov pravnih oseb, eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička z dne 8. decembra 2015, o obdavčitvi podjetij z dne 9. decembra 2014 ter davčni politiki z dne 1. decembra 1997 ter sporočila z neformalne razprave Ekonomsko-finančnega sveta o panamskih dokumentih z dne 22. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Ekonomsko-finančnega sveta o izmenjavi davčnih informacij o dejavnostih multinacionalnih podjetij in o kodeksu ravnanja v zvezi z obdavčitvijo podjetij z dne 8. marca 2016, obdavčitvi dohodkov pravnih oseb, eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička z dne 8. decembra 2015, o obdavčitvi podjetij z dne 9. decembra 2014 ter davčni politiki z dne 1. decembra 1997 ter sporočila z neformalne razprave Ekonomsko-finančnega sveta o panamskih dokumentih z dne 22. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta z dne 8. decembra 2015 (2) o spremembi direktive o upravnem sodelovanju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta z dne 8. decembra 2015 (2) o spremembi direktive o upravnem sodelovanju (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 77/799/EGS z dne 19. decembra 1977 o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve in obdavčitve zavarovalnih premij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 77/799/EGS z dne 19. decembra 1977 o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve in obdavčitve zavarovalnih premij (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (6),

| — | ob upoštevanju skupnih nadaljnjih ukrepov, sprejetih 16. marca 2016 na podlagi priporočil iz resolucije Parlamenta o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji in o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih nadaljnjih ukrepov, sprejetih 16. marca 2016 na podlagi priporočil iz resolucije Parlamenta o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji in o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki (COM(2016)0198) (predlog o poročanju po državah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki (COM(2016)0198) (predlog o poročanju po državah),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o svežnju proti izogibanju davkom, ki je sestavljen iz uvodnega sporočila (7), predloga direktive Sveta o preprečevanju izogibanja davkom (8), predloga direktive Sveta o spremembi direktive o upravnem sodelovanju (9), priporočila o davčnih sporazumih (10) in študije o agresivnem davčnem načrtovanju (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o svežnju proti izogibanju davkom, ki je sestavljen iz uvodnega sporočila (7), predloga direktive Sveta o preprečevanju izogibanja davkom (8), predloga direktive Sveta o spremembi direktive o upravnem sodelovanju (9), priporočila o davčnih sporazumih (10) in študije o agresivnem davčnem načrtovanju (11),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije iz leta 2011 za direktivo Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2011)0121) in mnenja Parlamenta z dne 19. aprila 2012 o omenjenem predlogu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije iz leta 2011 za direktivo Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2011)0121) in mnenja Parlamenta z dne 19. aprila 2012 o omenjenem predlogu (12),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja za obdavčitev podjetij (13) in rednih poročil Skupine za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) Svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja za obdavčitev podjetij (13) in rednih poročil Skupine za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) Svetu,

| — | ob upoštevanju sporazuma o davčni preglednosti, ki sta ga 22. februarja 2016 podpisali EU in Kneževina Monako, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o davčni preglednosti, ki sta ga 22. februarja 2016 podpisali EU in Kneževina Monako,

| — | ob upoštevanju sporazuma o davčni preglednosti, ki sta ga 12. februarja 2016 podpisali EU in Kneževina Andora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o davčni preglednosti, ki sta ga 12. februarja 2016 podpisali EU in Kneževina Andora,

| — | ob upoštevanju sporazuma o obdavčevanju dohodka od prihrankov, ki sta ga 8. decembra 2015 podpisali EU in Republika San Marino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o obdavčevanju dohodka od prihrankov, ki sta ga 8. decembra 2015 podpisali EU in Republika San Marino,

| — | ob upoštevanju sporazuma o samodejni izmenjavi informacij o finančnih računih, ki sta ga 28. oktobra 2015 podpisali EU in Kneževina Lihtenštajn, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o samodejni izmenjavi informacij o finančnih računih, ki sta ga 28. oktobra 2015 podpisali EU in Kneževina Lihtenštajn,

| — | ob upoštevanju sporazuma o obdavčevanju za izboljšanje spoštovanja davčnih obveznosti, ki sta ga 27. maja 2015 podpisali EU in Švicarska konfederacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o obdavčevanju za izboljšanje spoštovanja davčnih obveznosti, ki sta ga 27. maja 2015 podpisali EU in Švicarska konfederacija,

| — | ob upoštevanju posodobljenega sporazuma med Jerseyjem in Združenim kraljestvom z dne 30. novembra 2015 in tako imenovanega dokumenta o politiki z naslovom Change of view on the interpretation of paragraph 2 of the Jersey-UK Double Taxation Arrangement (Sprememba stališča o razlagi odstavka 2 sporazuma o preprečevanju dvojnega obdavčevanja med Jerseyjem in Združenim kraljestvom), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobljenega sporazuma med Jerseyjem in Združenim kraljestvom z dne 30. novembra 2015 in tako imenovanega dokumenta o politiki z naslovom Change of view on the interpretation of paragraph 2 of the Jersey-UK Double Taxation Arrangement (Sprememba stališča o razlagi odstavka 2 sporazuma o preprečevanju dvojnega obdavčevanja med Jerseyjem in Združenim kraljestvom),

| — | ob upoštevanju sporazuma o preprečevanju dvojnega obdavčevanja med Guernseyjem in Združenim kraljestvom, kot je bil spremenjen s sporazumom iz leta 2009, ki je bil podpisan 20. januarja 2009 in je začel veljati 27. novembra 2009, v zvezi z izmenjavo informacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o preprečevanju dvojnega obdavčevanja med Guernseyjem in Združenim kraljestvom, kot je bil spremenjen s sporazumom iz leta 2009, ki je bil podpisan 20. januarja 2009 in je začel veljati 27. novembra 2009, v zvezi z izmenjavo informacij,

| — | ob upoštevanju zakonodajnega stališča Parlamenta z dne 8. julija 2015 k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev in Direktive 2013/34/EU glede določenih elementov izjave o upravljanju podjetij (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajnega stališča Parlamenta z dne 8. julija 2015 k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev in Direktive 2013/34/EU glede določenih elementov izjave o upravljanju podjetij (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2015 o izogibanju davkom in davčnih utajah kot izzivih za upravljanje, socialno varstvo in razvoj v državah v razvoju (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2015 o izogibanju davkom in davčnih utajah kot izzivih za upravljanje, socialno varstvo in razvoj v državah v razvoju (17),

| — | ob upoštevanju različnih parlamentarnih predstavitev in poznejših poročil o izogibanju davkom in davčni utaji v nacionalnih parlamentih, zlasti v spodnjem domu parlamenta Združenega kraljestva, senatu ZDA, senatu Avstralije in francoski državni skupščini ter senatu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju različnih parlamentarnih predstavitev in poznejših poročil o izogibanju davkom in davčni utaji v nacionalnih parlamentih, zlasti v spodnjem domu parlamenta Združenega kraljestva, senatu ZDA, senatu Avstralije in francoski državni skupščini ter senatu,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta Evrope CM/Rec(2014)7 z dne 30. aprila 2014 o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta Evrope CM/Rec(2014)7 z dne 30. aprila 2014 o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti,

| — | ob upoštevanju sojenja Antoinu Deltouru, Raphaelu Haletu in Edouardu Perrinu, ki so obtoženi sodelovanja pri objavi tako imenovanih dokumentov LuxLeaks, ki poteka v Luksemburgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sojenja Antoinu Deltouru, Raphaelu Haletu in Edouardu Perrinu, ki so obtoženi sodelovanja pri objavi tako imenovanih dokumentov LuxLeaks, ki poteka v Luksemburgu,

| — | ob upoštevanju odločb Komisije o državni pomoči v zvezi s podjetjema Fiat (18) in Starbucks (19) ter belgijskimi davčnimi stališči o presežnih dobičkih (20) in odločitev o začetku preiskav v zvezi z državno pomočjo za McDonalds, Apple in Amazon, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločb Komisije o državni pomoči v zvezi s podjetjema Fiat (18) in Starbucks (19) ter belgijskimi davčnimi stališči o presežnih dobičkih (20) in odločitev o začetku preiskav v zvezi z državno pomočjo za McDonalds, Apple in Amazon,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2) (A8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2) (A8-0223/2016),

Splošni premisleki, dejstva in številke

| A. | ker so odkritja „panamskih dokumentov“ in „LuxLeaksa“, ki jih je objavil Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev (ICIJ), pokazala, da se morajo EU in njene države članice nujno boriti proti davčni utaji, izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju ter si prizadevati za okrepitev sodelovanja in preglednosti, da bi ponovno vzpostavili pravično obdavčenje, in sicer tako, da bi naši davčni sistemi postali pravičnejši in da bi zagotovili, da se davek od dohodkov pravnih oseb plačuje tam, kjer se ustvari vrednost, ne le v državah članicah, temveč povsod po svetu; |
| --- | --- |

A.

ker so odkritja „panamskih dokumentov“ in „LuxLeaksa“, ki jih je objavil Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev (ICIJ), pokazala, da se morajo EU in njene države članice nujno boriti proti davčni utaji, izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju ter si prizadevati za okrepitev sodelovanja in preglednosti, da bi ponovno vzpostavili pravično obdavčenje, in sicer tako, da bi naši davčni sistemi postali pravičnejši in da bi zagotovili, da se davek od dohodkov pravnih oseb plačuje tam, kjer se ustvari vrednost, ne le v državah članicah, temveč povsod po svetu;

| B. | ker obseg davčnih utaj in izogibanja davkom po presoji Komisije znaša 1 bilijon EUR (21) na leto, izguba prihodka na svetovni ravni pa se po presoji OECD (22) giblje med 4 % in 10 % celotnega prihodka od davka od dohodkov pravnih oseb, kar znaša od 75 do 180 milijard EUR na leto glede na ravni iz leta 2014; ker so to le predvidene vrednosti; ker je negativni učinek teh praks na proračune držav članic in na državljane očiten in bi lahko spodkopal zaupanje v demokracijo; ker davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje povzročajo erozijo davčne osnove držav članic in s tem izgubo davčnih prihodkov ter slabijo gospodarstvo in negativno vplivajo na zmožnost vlad, da zagotovijo javne storitve, naložbe in socialno varnost; |
| --- | --- |

B.

ker obseg davčnih utaj in izogibanja davkom po presoji Komisije znaša 1 bilijon EUR (21) na leto, izguba prihodka na svetovni ravni pa se po presoji OECD (22) giblje med 4 % in 10 % celotnega prihodka od davka od dohodkov pravnih oseb, kar znaša od 75 do 180 milijard EUR na leto glede na ravni iz leta 2014; ker so to le predvidene vrednosti; ker je negativni učinek teh praks na proračune držav članic in na državljane očiten in bi lahko spodkopal zaupanje v demokracijo; ker davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje povzročajo erozijo davčne osnove držav članic in s tem izgubo davčnih prihodkov ter slabijo gospodarstvo in negativno vplivajo na zmožnost vlad, da zagotovijo javne storitve, naložbe in socialno varnost;

| C. | ker je v proračunskem okviru vzajemnega nadzora nesprejemljivo, da se sredstva, ki bi morala biti ustvarjena iz davkov, dolgovanih eni državi članici, dejansko ustvarjajo v drugi državi članici z nepravičnim in agresivnim davčnim načrtovanjem; |
| --- | --- |

C.

ker je v proračunskem okviru vzajemnega nadzora nesprejemljivo, da se sredstva, ki bi morala biti ustvarjena iz davkov, dolgovanih eni državi članici, dejansko ustvarjajo v drugi državi članici z nepravičnim in agresivnim davčnim načrtovanjem;

| D. | ker so države v razvoju nesorazmerno prizadete zaradi izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb, kar povzroči za približno 100 milijard USD (23) letnih izgub davčnih prihodkov, ki te države prikrajšajo za bistvena sredstva za financiranje najosnovnejših storitev ter škodijo politikam EU za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

D.

ker so države v razvoju nesorazmerno prizadete zaradi izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb, kar povzroči za približno 100 milijard USD (23) letnih izgub davčnih prihodkov, ki te države prikrajšajo za bistvena sredstva za financiranje najosnovnejših storitev ter škodijo politikam EU za razvojno sodelovanje;

| E. | ker so nas razkritja iz panamskih dokumentov spomnila, da vprašanje izogibanja davkom presega multinacionalna podjetja in je tesno povezano s kriminalnimi dejavnostmi ter da je premoženje v offshore centrih ocenjeno na približno 10 000 milijard USD; |
| --- | --- |

E.

ker so nas razkritja iz panamskih dokumentov spomnila, da vprašanje izogibanja davkom presega multinacionalna podjetja in je tesno povezano s kriminalnimi dejavnostmi ter da je premoženje v offshore centrih ocenjeno na približno 10 000 milijard USD;

| F. | ker so voditelji držav skupine G20 aprila 2009 sprejeli ukrepe in so zlasti zahtevali, da offshore jurisdikcije podpišejo najmanj 12 sporazumov o izmenjavi podatkov, s čimer se želi odpraviti dolgotrajno obdobje bančne tajnosti; ker ekonomisti resno dvomijo o učinkovitosti teh ukrepov, saj menijo, da sporazumi povzročajo premestitev bančnih vlog med davčnimi oazami, vendar ne sprožijo znatnega vračanja finančnih sredstev v izvorno državo (24); ker ni dokazov o tem, da bi portfeljske naložbe v offshore jurisdikcije upadale, vsaj ne do leta 2014, kljub nedavnim mednarodnim prizadevanjem za povečanje finančne preglednosti; ker je prezgodaj, da bi ocenili, ali bo sprejetje avtomatične izmenjave davčnih podatkov (enotni standard poročanja) spremenilo ta trend; |
| --- | --- |

F.

ker so voditelji držav skupine G20 aprila 2009 sprejeli ukrepe in so zlasti zahtevali, da offshore jurisdikcije podpišejo najmanj 12 sporazumov o izmenjavi podatkov, s čimer se želi odpraviti dolgotrajno obdobje bančne tajnosti; ker ekonomisti resno dvomijo o učinkovitosti teh ukrepov, saj menijo, da sporazumi povzročajo premestitev bančnih vlog med davčnimi oazami, vendar ne sprožijo znatnega vračanja finančnih sredstev v izvorno državo (24); ker ni dokazov o tem, da bi portfeljske naložbe v offshore jurisdikcije upadale, vsaj ne do leta 2014, kljub nedavnim mednarodnim prizadevanjem za povečanje finančne preglednosti; ker je prezgodaj, da bi ocenili, ali bo sprejetje avtomatične izmenjave davčnih podatkov (enotni standard poročanja) spremenilo ta trend;

| G. | ker so se po podatkih Banke za mednarodne poravnave med letoma 2008 in 2015 čezmejne vloge v offshore centre v povprečju povečale za 2,81 % letno, medtem ko so se drugod povečale za samo 1,24 % (25); ker so za tuje vloge najpomembnejši finančni offshore centri Kajmanski otoki (663 milijard USD), Luksemburg (360 milijard USD), Švica (137 milijard USD), Hongkong (125 milijard USD), Singapur (95 milijard USD), Bermudi (77 milijard USD), Panama (67 milijard USD), Jersey (58 milijard USD) in Bahami (55 milijard USD); ker so čezmejne vloge v evropskih davčnih oazah, kot so Andora, Gibraltar, Lihtenštajn in Švica, v zadnjih nekaj letih upadale ali so stagnirale, na podlagi česa se domneva, da se bodo dejavnosti davčnih oaz prenesle v druge jurisdikcije in da se bo offshore sektor prestrukturiral zaradi vse večjega števila dvostranskih sporazumov o izmenjavi davčnih podatkov; |
| --- | --- |

G.

ker so se po podatkih Banke za mednarodne poravnave med letoma 2008 in 2015 čezmejne vloge v offshore centre v povprečju povečale za 2,81 % letno, medtem ko so se drugod povečale za samo 1,24 % (25); ker so za tuje vloge najpomembnejši finančni offshore centri Kajmanski otoki (663 milijard USD), Luksemburg (360 milijard USD), Švica (137 milijard USD), Hongkong (125 milijard USD), Singapur (95 milijard USD), Bermudi (77 milijard USD), Panama (67 milijard USD), Jersey (58 milijard USD) in Bahami (55 milijard USD); ker so čezmejne vloge v evropskih davčnih oazah, kot so Andora, Gibraltar, Lihtenštajn in Švica, v zadnjih nekaj letih upadale ali so stagnirale, na podlagi česa se domneva, da se bodo dejavnosti davčnih oaz prenesle v druge jurisdikcije in da se bo offshore sektor prestrukturiral zaradi vse večjega števila dvostranskih sporazumov o izmenjavi davčnih podatkov;

| H. | ker so naložbeni tokovi v offshore finančne centre v letu 2015 ocenjeni na 72 milijard USD (26) in so se v zadnjih letih zaradi vse večjih tokov iz multinacionalnih podjetij, ki se nahajajo v gospodarstvih v razvoju in gospodarstvih v tranziciji, povečali, včasih v obliki kroženja kapitala zaradi izkoriščanja davčnih ugodnosti (round-tripping); ker gre pri naložbenih tokovih v offshore finančne centre večinoma za naložbe v subjekte s posebnim namenom; ker se je leta 2015 največ naložbenih tokov v subjekte s posebnim namenom steklo v Luksemburg, in ker so bili prilivi, povezani s subjekti s posebnim namenom, na Nizozemskem v letu 2015 tudi zelo visoki; ker finančni tokovi, ki potekajo prek offshore finančnih mehanizmov, ne pojenjajo, kar kaže, da je treba bolj uskladiti davčne in naložbene politike na evropski in svetovni ravni; |
| --- | --- |

H.

ker so naložbeni tokovi v offshore finančne centre v letu 2015 ocenjeni na 72 milijard USD (26) in so se v zadnjih letih zaradi vse večjih tokov iz multinacionalnih podjetij, ki se nahajajo v gospodarstvih v razvoju in gospodarstvih v tranziciji, povečali, včasih v obliki kroženja kapitala zaradi izkoriščanja davčnih ugodnosti (round-tripping); ker gre pri naložbenih tokovih v offshore finančne centre večinoma za naložbe v subjekte s posebnim namenom; ker se je leta 2015 največ naložbenih tokov v subjekte s posebnim namenom steklo v Luksemburg, in ker so bili prilivi, povezani s subjekti s posebnim namenom, na Nizozemskem v letu 2015 tudi zelo visoki; ker finančni tokovi, ki potekajo prek offshore finančnih mehanizmov, ne pojenjajo, kar kaže, da je treba bolj uskladiti davčne in naložbene politike na evropski in svetovni ravni;

| I. | ker je OECD aprila 2016 ponovno dobil mandat za oblikovanje črnega seznama nekooperativnih jurisdikcij; ker je merila za opredelitev davčnih oaz pripravila Evropska komisija, ki je priznala pomen upoštevanja meril preglednosti in sodelovanja, pa tudi pomen upoštevanja škodljivih davčnih režimov; |
| --- | --- |

I.

ker je OECD aprila 2016 ponovno dobil mandat za oblikovanje črnega seznama nekooperativnih jurisdikcij; ker je merila za opredelitev davčnih oaz pripravila Evropska komisija, ki je priznala pomen upoštevanja meril preglednosti in sodelovanja, pa tudi pomen upoštevanja škodljivih davčnih režimov;

| J. | ker mala in srednja podjetja ustvarijo največ delovnih mest v Evropi, saj so v zadnjih petih letih ustvarila približno 85 % vseh novih delovnih mest v EU (27); ker so študije (28) pokazale, da čezmejno podjetje v povprečju plača 30 % manj davkov kot podjetje, ki deluje v eni sami državi; ker to resno izkrivlja konkurenco, povzroča izgubo delovnih mest in zmanjšuje enakost v Uniji ter ovira trajnostno rast; |
| --- | --- |

J.

ker mala in srednja podjetja ustvarijo največ delovnih mest v Evropi, saj so v zadnjih petih letih ustvarila približno 85 % vseh novih delovnih mest v EU (27); ker so študije (28) pokazale, da čezmejno podjetje v povprečju plača 30 % manj davkov kot podjetje, ki deluje v eni sami državi; ker to resno izkrivlja konkurenco, povzroča izgubo delovnih mest in zmanjšuje enakost v Uniji ter ovira trajnostno rast;

| K. | ker je Komisija agresivno davčno načrtovanje opredelila kot izkoriščanje tehničnih značilnosti davčnega sistema ali neskladij med dvema ali več davčnimi sistemi z namenom zmanjševanja davčne obveznosti; ker Komisija priznava, da se agresivno davčno načrtovanje pojavlja v številnih oblikah, kar onemogoča izvajanje davčne zakonodaje, kot jo je predvidel zakonodajalec; ker glavne oblike agresivnega davčnega načrtovanja vključujejo preusmerjanje dolga, lokacijo neopredmetenih sredstev in intelektualne lastnine, strateško določanje transfernih cen, hibridne neskladnosti in offshore strukture posojil; ker so podjetja, ki so se pojavila pred posebnim odborom, v glavnem zatrdila, da plačajo veliko davkov in da je njihovo obnašanje zakonito; ker je le majhen delež podjetij javno priznal, da je izogibanje davku od dohodkov pravnih oseb ena od prednostnih nalog, ki jo je treba obravnavati; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija agresivno davčno načrtovanje opredelila kot izkoriščanje tehničnih značilnosti davčnega sistema ali neskladij med dvema ali več davčnimi sistemi z namenom zmanjševanja davčne obveznosti; ker Komisija priznava, da se agresivno davčno načrtovanje pojavlja v številnih oblikah, kar onemogoča izvajanje davčne zakonodaje, kot jo je predvidel zakonodajalec; ker glavne oblike agresivnega davčnega načrtovanja vključujejo preusmerjanje dolga, lokacijo neopredmetenih sredstev in intelektualne lastnine, strateško določanje transfernih cen, hibridne neskladnosti in offshore strukture posojil; ker so podjetja, ki so se pojavila pred posebnim odborom, v glavnem zatrdila, da plačajo veliko davkov in da je njihovo obnašanje zakonito; ker je le majhen delež podjetij javno priznal, da je izogibanje davku od dohodkov pravnih oseb ena od prednostnih nalog, ki jo je treba obravnavati;

| L. | ker skoraj ena tretjina čezmejnih naložb podjetij poteka prek finančnih tvorb v davčnih oazah; ker Komisija ugotavlja, da 72 % preusmerjanja dobička v Evropski uniji poteka z določanjem transfernih cen in davčno učinkovito lokacijo intelektualne lastnine in da preostale sheme za preusmerjanje dobička vključujejo preusmerjanje dolga (29); |
| --- | --- |

L.

ker skoraj ena tretjina čezmejnih naložb podjetij poteka prek finančnih tvorb v davčnih oazah; ker Komisija ugotavlja, da 72 % preusmerjanja dobička v Evropski uniji poteka z določanjem transfernih cen in davčno učinkovito lokacijo intelektualne lastnine in da preostale sheme za preusmerjanje dobička vključujejo preusmerjanje dolga (29);

| M. | ker se z dvostranskimi davčnimi sporazumi pravica do obdavčitve porazdeli med državo izvora in državo rezidentstva; ker ima država izvora pogosto pravico do obdavčitve aktivnih dohodkov podjetja, pod pogojem, da ima podjetje stalno poslovno enoto v državi izvora, država rezidentstva pa ima pravico do obdavčitve pasivnih dohodkov, kot so dividende, licenčnine in obresti; ker je tovrstna delitev pravic do obdavčenja bistvena za razumevanje agresivnega davčnega načrtovanja; |
| --- | --- |

M.

ker se z dvostranskimi davčnimi sporazumi pravica do obdavčitve porazdeli med državo izvora in državo rezidentstva; ker ima država izvora pogosto pravico do obdavčitve aktivnih dohodkov podjetja, pod pogojem, da ima podjetje stalno poslovno enoto v državi izvora, država rezidentstva pa ima pravico do obdavčitve pasivnih dohodkov, kot so dividende, licenčnine in obresti; ker je tovrstna delitev pravic do obdavčenja bistvena za razumevanje agresivnega davčnega načrtovanja;

| N. | ker se z računovodskimi praksami prikazuje finančno stanje podjetij tako, da se prihodki in odhodki ter dobički in izgube prikazujejo glede na koledarsko obdobje, ko se pojavijo, ne pa glede na obdobje, ko se dejansko izvedejo denarni tokovi; ker se pojavijo možnosti izkoriščanja razlik med jurisdikcijami s tem, ko te različno obravnavajo obdavčljiv dohodek, ki prehaja med njimi; ker je plačila licenčnin sicer mogoče upravičiti s poslovnimi nameni, a so lahko brez ustrezne fiskalne usklajenosti deležna ugodne davčne obravnave v eni državi, kar potem privede do erozije davčne osnove v drugih državah; |
| --- | --- |

N.

ker se z računovodskimi praksami prikazuje finančno stanje podjetij tako, da se prihodki in odhodki ter dobički in izgube prikazujejo glede na koledarsko obdobje, ko se pojavijo, ne pa glede na obdobje, ko se dejansko izvedejo denarni tokovi; ker se pojavijo možnosti izkoriščanja razlik med jurisdikcijami s tem, ko te različno obravnavajo obdavčljiv dohodek, ki prehaja med njimi; ker je plačila licenčnin sicer mogoče upravičiti s poslovnimi nameni, a so lahko brez ustrezne fiskalne usklajenosti deležna ugodne davčne obravnave v eni državi, kar potem privede do erozije davčne osnove v drugih državah;

| O. | ker se 60 % celotne svetovne trgovine opravi znotraj skupin in se zato pri njej uporablja metodologija transfernih cen; ker se 70 % vsega preusmerjanja dobička opravi prek transfernih cen; |
| --- | --- |

O.

ker se 60 % celotne svetovne trgovine opravi znotraj skupin in se zato pri njej uporablja metodologija transfernih cen; ker se 70 % vsega preusmerjanja dobička opravi prek transfernih cen;

| P. | ker bi morala zbliževanje davčnih politik spremljati tudi okrepljen nadzor in več preiskav škodljivih davčnih praks; ker je Komisija sprožila nove formalne preiskave v zvezi z davčno obravnavo večnacionalnih podjetij; ker gre pri ocenjevanju ukrepov davčne politike z vidika državne pomoči za pristop, ki je v zadnjem času pridobil na veljavi; ker so potrebni nadaljnji razmislek in dodatni ukrepi za boljše razumevanje in obravnavanje medsebojne povezanosti obdavčenja in konkurence; ker ima Komisija možnost, da neselektivno in nepristransko preišče vse primere, pri katerih obstaja sum, da je bila z ugodnejšo davčno obravnavo zagotovljena nezakonita državna pomoč; ker je Komisija v času sprejetja poročila A8-0223/2016 še vedno izvajala veliko preiskav v zvezi z državno pomočjo; ker so samo nekatere države članice začele postopke izterjave zoper nekatera večnacionalna podjetja; ker so nekatere države članice opravile analize zunanjih učinkov svojih domačih davčnih politik, da bi ocenile njihove posledice za države v razvoju; |
| --- | --- |

P.

ker bi morala zbliževanje davčnih politik spremljati tudi okrepljen nadzor in več preiskav škodljivih davčnih praks; ker je Komisija sprožila nove formalne preiskave v zvezi z davčno obravnavo večnacionalnih podjetij; ker gre pri ocenjevanju ukrepov davčne politike z vidika državne pomoči za pristop, ki je v zadnjem času pridobil na veljavi; ker so potrebni nadaljnji razmislek in dodatni ukrepi za boljše razumevanje in obravnavanje medsebojne povezanosti obdavčenja in konkurence; ker ima Komisija možnost, da neselektivno in nepristransko preišče vse primere, pri katerih obstaja sum, da je bila z ugodnejšo davčno obravnavo zagotovljena nezakonita državna pomoč; ker je Komisija v času sprejetja poročila A8-0223/2016 še vedno izvajala veliko preiskav v zvezi z državno pomočjo; ker so samo nekatere države članice začele postopke izterjave zoper nekatera večnacionalna podjetja; ker so nekatere države članice opravile analize zunanjih učinkov svojih domačih davčnih politik, da bi ocenile njihove posledice za države v razvoju;

| Q. | ker je dobro zasnovana zakonodaja, ki se izvaja pravilno in usklajeno, najboljše sredstvo za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju; |
| --- | --- |

Q.

ker je dobro zasnovana zakonodaja, ki se izvaja pravilno in usklajeno, najboljše sredstvo za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju;

Vloga posebnih davčnih jurisdikcij

| R. | ker se je Parlament sestal s predstavniki vlad Andore, Lihtenštajna, Monaka, Guernseya in Jerseya; ker so bili Kajmanski otoki zastopani le na sestanku koordinatorjev, in ne na uradni predstavitvi posebnega odbora; ker predstavniki Otoka Man niso želeli nastopiti pred posebnim odborom in so namesto tega poslali pisni prispevek; |
| --- | --- |

R.

ker se je Parlament sestal s predstavniki vlad Andore, Lihtenštajna, Monaka, Guernseya in Jerseya; ker so bili Kajmanski otoki zastopani le na sestanku koordinatorjev, in ne na uradni predstavitvi posebnega odbora; ker predstavniki Otoka Man niso želeli nastopiti pred posebnim odborom in so namesto tega poslali pisni prispevek;

| S. | ker nekatere posebne davčne jurisdikcije dejavno prispevajo k oblikovanju agresivnih davčnih politik v imenu multinacionalnih podjetij, ki se tako izognejo obdavčitvi; ker se v nekaterih jurisdikcijah stopnja davka od dohodkov pravnih oseb približuje ali je enaka nič odstotkom; ker kompleksnost različnih davčnih sistemov zmanjšuje preglednost, kar ima škodljive učinke na svetovni ravni; |
| --- | --- |

S.

ker nekatere posebne davčne jurisdikcije dejavno prispevajo k oblikovanju agresivnih davčnih politik v imenu multinacionalnih podjetij, ki se tako izognejo obdavčitvi; ker se v nekaterih jurisdikcijah stopnja davka od dohodkov pravnih oseb približuje ali je enaka nič odstotkom; ker kompleksnost različnih davčnih sistemov zmanjšuje preglednost, kar ima škodljive učinke na svetovni ravni;

| T. | ker so se te jurisdikcije zavezale, da bodo do leta 2017 uvedle avtomatično izmenjavo podatkov, z izjemo Andore in Monaka, ki bosta to storila do leta 2018; ker je pomembno spremljati, če se že uvajajo dejanske spremembe zakonodaje, da bi se z letom 2017 zagotovila dejanska avtomatična izmenjava podatkov; |
| --- | --- |

T.

ker so se te jurisdikcije zavezale, da bodo do leta 2017 uvedle avtomatično izmenjavo podatkov, z izjemo Andore in Monaka, ki bosta to storila do leta 2018; ker je pomembno spremljati, če se že uvajajo dejanske spremembe zakonodaje, da bi se z letom 2017 zagotovila dejanska avtomatična izmenjava podatkov;

| U. | ker vrzeli v zakonodaji, neučinkovita izmenjava informacij in, splošneje, neizpolnjevanje zahtev glede nadzora, pomanjkanje informacij o končnih upravičencih ter poslovna in bančna tajnost, čeprav se zakonodaja o slednji postopno odpravlja, ovirajo odpravo davčne utaje in izogibanja davkom; ker nekateri davčni agenti v finančnem sektorju izkoriščajo nepreglednost teh praks za izvajanje agresivnih davčnih praks; ker so bile pobude za avtomatično izmenjavo podatkov med državami, ki bi presegale že obstoječe dvostranske davčne sporazume, sprožene šele pred kratkim; ker bodo slabosti sistemov spodbudile davčno utajo in izogibanje davkom, če izvrševanje ne bo učinkovito; |
| --- | --- |

U.

ker vrzeli v zakonodaji, neučinkovita izmenjava informacij in, splošneje, neizpolnjevanje zahtev glede nadzora, pomanjkanje informacij o končnih upravičencih ter poslovna in bančna tajnost, čeprav se zakonodaja o slednji postopno odpravlja, ovirajo odpravo davčne utaje in izogibanja davkom; ker nekateri davčni agenti v finančnem sektorju izkoriščajo nepreglednost teh praks za izvajanje agresivnih davčnih praks; ker so bile pobude za avtomatično izmenjavo podatkov med državami, ki bi presegale že obstoječe dvostranske davčne sporazume, sprožene šele pred kratkim; ker bodo slabosti sistemov spodbudile davčno utajo in izogibanje davkom, če izvrševanje ne bo učinkovito;

| V. | ker nekatere posebne davčne jurisdikcije v EU in zunaj nje ne želijo reformirati svojih davčnih sistemov kljub aktualnim globalnim pobudam in dejstvu, da so nekatere vključene v delo OECD; |
| --- | --- |

V.

ker nekatere posebne davčne jurisdikcije v EU in zunaj nje ne želijo reformirati svojih davčnih sistemov kljub aktualnim globalnim pobudam in dejstvu, da so nekatere vključene v delo OECD;

| W. | ker so predstavitve, ki so potekale z Andoro, Guernseyjem, Jerseyjem, Lihtenštajnom in Monakom (glej Prilogo 1), pokazale, da se pogoji za registracijo podjetij v davčnih oazah in informacije, ki jih je treba predložiti v zvezi s tem, med posameznimi jurisdikcijami razlikujejo; ker uradni davčni organi v nekaterih od teh jurisdikcij ne zagotavljajo ali zbirajo popolnih informacij o končnih upravičencih trustov, fundacij in podjetij niti jih ne objavijo; ker so Andora, Lihtenštajn, Monako, San Marino in Švica podpisali sporazume o izmenjavi podatkov z EU; ker so Kanalski otoki podpisali sporazume z Združenim kraljestvom in izrazili pripravljenost za sklenitev podobnih sporazumov z drugimi državami članicami; |
| --- | --- |

W.

ker so predstavitve, ki so potekale z Andoro, Guernseyjem, Jerseyjem, Lihtenštajnom in Monakom (glej Prilogo 1), pokazale, da se pogoji za registracijo podjetij v davčnih oazah in informacije, ki jih je treba predložiti v zvezi s tem, med posameznimi jurisdikcijami razlikujejo; ker uradni davčni organi v nekaterih od teh jurisdikcij ne zagotavljajo ali zbirajo popolnih informacij o končnih upravičencih trustov, fundacij in podjetij niti jih ne objavijo; ker so Andora, Lihtenštajn, Monako, San Marino in Švica podpisali sporazume o izmenjavi podatkov z EU; ker so Kanalski otoki podpisali sporazume z Združenim kraljestvom in izrazili pripravljenost za sklenitev podobnih sporazumov z drugimi državami članicami;

| X. | ker veljavna zakonodaja nekaterih jurisdikcij ne zagotavlja dobrega upravljanja ali spoštovanja mednarodnih standardov v zvezi s končnimi upravičenci, preglednostjo in sodelovanjem; |
| --- | --- |

X.

ker veljavna zakonodaja nekaterih jurisdikcij ne zagotavlja dobrega upravljanja ali spoštovanja mednarodnih standardov v zvezi s končnimi upravičenci, preglednostjo in sodelovanjem;

| Y. | ker so nekatere od teh jurisdikcij odvisna ali pridružena ozemlja držav članic in zato – čeprav so samoupravne – zanje veljajo nacionalni in evropski zakoni; ker bi morale države članice zato premisliti o uvedbi zakonodaje, s katero bi zagotovile, da njihova pridružena in odvisna ozemlja upoštevajo najvišje standarde; |
| --- | --- |

Y.

ker so nekatere od teh jurisdikcij odvisna ali pridružena ozemlja držav članic in zato – čeprav so samoupravne – zanje veljajo nacionalni in evropski zakoni; ker bi morale države članice zato premisliti o uvedbi zakonodaje, s katero bi zagotovile, da njihova pridružena in odvisna ozemlja upoštevajo najvišje standarde;

| Z. | ker so nekatere države članice pripravile svoje sezname nekooperativnih jurisdikcij in/ali vsebinske opredelitve „davčnih oaz“ ali „davčnih jurisdikcij s posebnimi ugodnostmi“; ker se ti seznami zelo razlikujejo glede na to, kako se opredelijo ali ocenjujejo nekooperativne jurisdikcije ali davčne oaze; ker seznam nekooperativnih jurisdikcij OECD ne služi svojemu namenu; ker je Komisija v davčnem svežnju z dne 17. junija 2015 objavila seznam nekooperativnih davčnih jurisdikcij, ki je bil pripravljen po načelu skupnega imenovalca na podlagi obstoječih nacionalnih seznamov; ker še vedno ni skupne opredelitve in seznama nekooperativnih jurisdikcij na ravni celotne Unije, sta pa nujno potrebna; ker noben od teh seznamov ne vsebuje jasnih, merljivih in izčrpnih meril o tem, kako skrivnostne so posamezne jurisdikcije; |
| --- | --- |

Z.

ker so nekatere države članice pripravile svoje sezname nekooperativnih jurisdikcij in/ali vsebinske opredelitve „davčnih oaz“ ali „davčnih jurisdikcij s posebnimi ugodnostmi“; ker se ti seznami zelo razlikujejo glede na to, kako se opredelijo ali ocenjujejo nekooperativne jurisdikcije ali davčne oaze; ker seznam nekooperativnih jurisdikcij OECD ne služi svojemu namenu; ker je Komisija v davčnem svežnju z dne 17. junija 2015 objavila seznam nekooperativnih davčnih jurisdikcij, ki je bil pripravljen po načelu skupnega imenovalca na podlagi obstoječih nacionalnih seznamov; ker še vedno ni skupne opredelitve in seznama nekooperativnih jurisdikcij na ravni celotne Unije, sta pa nujno potrebna; ker noben od teh seznamov ne vsebuje jasnih, merljivih in izčrpnih meril o tem, kako skrivnostne so posamezne jurisdikcije;

Vloga finančnih institucij pri agresivnem davčnem načrtovanju multinacionalnih podjetij

| AA. | ker so nekatere finančne institucije, računovodska podjetja ali odvetniške pisarne opravljale vlogo posrednikov pri vzpostavljanju kompleksnih pravnih struktur, ki so ustvarile sisteme agresivnega davčnega načrtovanja, ki jih uporabljajo multinacionalna podjetja, kot dokazujejo afera LuxLeaks in panamski dokumenti; ker pravne vrzeli, neskladja ter slabo usklajevanje, sodelovanje in preglednost med državami ustvarjajo okolje, ki olajšuje davčno utajo; ker so finančne institucije kljub temu bistvenega pomena in nepogrešljive pri boju proti davčnim goljufijam, saj razpolagajo z informacijami o finančnih računih in dejanskem lastništvu, in ker je zato ključno, da polno in učinkovito sodelujejo pri izmenjavi teh informacij; |
| --- | --- |

AA.

ker so nekatere finančne institucije, računovodska podjetja ali odvetniške pisarne opravljale vlogo posrednikov pri vzpostavljanju kompleksnih pravnih struktur, ki so ustvarile sisteme agresivnega davčnega načrtovanja, ki jih uporabljajo multinacionalna podjetja, kot dokazujejo afera LuxLeaks in panamski dokumenti; ker pravne vrzeli, neskladja ter slabo usklajevanje, sodelovanje in preglednost med državami ustvarjajo okolje, ki olajšuje davčno utajo; ker so finančne institucije kljub temu bistvenega pomena in nepogrešljive pri boju proti davčnim goljufijam, saj razpolagajo z informacijami o finančnih računih in dejanskem lastništvu, in ker je zato ključno, da polno in učinkovito sodelujejo pri izmenjavi teh informacij;

| AB. | ker so med potekom te preiskave v javnost prišli številni davčni škandali, v katerih so vpletene banke; ker se lahko finančne institucije poslužujejo številnih shem agresivnega davčnega načrtovanja in tako svoje stranke podpirajo pri davčni utaji ali izogibanju davkom; ker lahko banke delujejo na trgu v imenu svojih strank in se pred davčnimi organi izdajajo za dejanske lastnike teh transakcij, s čimer stranke pridobijo neupravičeno korist od davčnih ugodnosti, do katerih so banke upravičene zaradi svojega statusa banke ali rezidentstva; ker bi bilo treba vlogo bank (zlasti tistih, ki opravljajo posle investicijskega bančništva) pri oblikovanju in izvajanju agresivnega davčnega načrtovanja obravnavati kot dvojno: prvič zato, ker svojim strankam zagotavljajo agresivno davčno načrtovanje, pri čemer pogosto uporabljajo finančne produkte, kot so posojila, izvedeni finančni instrumenti, posli začasne prodaje (repo) ali drugi instrumenti, vezani na kapital; drugič pa zato, ker agresivno davčno načrtovanje uporabljajo tudi same prek lastnih medbančnih transakcij in transakcij z lastniškimi strukturiranimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

AB.

ker so med potekom te preiskave v javnost prišli številni davčni škandali, v katerih so vpletene banke; ker se lahko finančne institucije poslužujejo številnih shem agresivnega davčnega načrtovanja in tako svoje stranke podpirajo pri davčni utaji ali izogibanju davkom; ker lahko banke delujejo na trgu v imenu svojih strank in se pred davčnimi organi izdajajo za dejanske lastnike teh transakcij, s čimer stranke pridobijo neupravičeno korist od davčnih ugodnosti, do katerih so banke upravičene zaradi svojega statusa banke ali rezidentstva; ker bi bilo treba vlogo bank (zlasti tistih, ki opravljajo posle investicijskega bančništva) pri oblikovanju in izvajanju agresivnega davčnega načrtovanja obravnavati kot dvojno: prvič zato, ker svojim strankam zagotavljajo agresivno davčno načrtovanje, pri čemer pogosto uporabljajo finančne produkte, kot so posojila, izvedeni finančni instrumenti, posli začasne prodaje (repo) ali drugi instrumenti, vezani na kapital; drugič pa zato, ker agresivno davčno načrtovanje uporabljajo tudi same prek lastnih medbančnih transakcij in transakcij z lastniškimi strukturiranimi finančnimi instrumenti;

| AC. | ker so vse banke, ki so nastopile pred posebnim odborom, uradno zanikale, da bi svojim strankam na kakršen koli način svetovale o davčni utaji ali izogibanju davkom ter da bi v ta namen sodelovale z računovodskimi podjetji in odvetniškimi pisarnami; |
| --- | --- |

AC.

ker so vse banke, ki so nastopile pred posebnim odborom, uradno zanikale, da bi svojim strankam na kakršen koli način svetovale o davčni utaji ali izogibanju davkom ter da bi v ta namen sodelovale z računovodskimi podjetji in odvetniškimi pisarnami;

| AD. | ker so nekatere velike finančne institucije ustanovile precejšnje število podružnic v posebnih davčnih jurisdikcijah ali jurisdikcijah z nizkimi ali zelo nizkimi stopnjami davka od dohodkov pravnih oseb, da bi se izognile davkom v korist svojih strank (podjetij in posameznikov) ali zaradi lastne koristi; ker so številne finančne institucije nedavno zaprle nekatere svoje podružnice v teh jurisdikcijah; ker je bilo več finančnih institucij v ZDA kazensko preganjanih zaradi davčne goljufije ali pranja denarja in so posledično plačale znatne kazni, v Evropski uniji pa je bilo takih pregonov zelo malo; |
| --- | --- |

AD.

ker so nekatere velike finančne institucije ustanovile precejšnje število podružnic v posebnih davčnih jurisdikcijah ali jurisdikcijah z nizkimi ali zelo nizkimi stopnjami davka od dohodkov pravnih oseb, da bi se izognile davkom v korist svojih strank (podjetij in posameznikov) ali zaradi lastne koristi; ker so številne finančne institucije nedavno zaprle nekatere svoje podružnice v teh jurisdikcijah; ker je bilo več finančnih institucij v ZDA kazensko preganjanih zaradi davčne goljufije ali pranja denarja in so posledično plačale znatne kazni, v Evropski uniji pa je bilo takih pregonov zelo malo;

| AE. | ker banke poslujejo na konkurenčnem trgu in so motivirane za spodbujanje privlačnih davčnih shem, da bi pridobile nove stranke in obdržale obstoječe; ker so zaposleni v bankah pogosto pod ogromnim pritiskom, da odobravajo pogodbe s strankami, ki omogočajo davčno utajo in izogibanje davkom, saj sicer tvegajo, da bodo odpuščeni; ker prihaja do nasprotja interesov med bančnimi uslužbenci na visokih položajih, svetovalnimi podjetji in predstavniki davčnih uprav ter do primerov vrtljivih vrat; ker davčne uprave nimajo vedno zadostnega dostopa do podatkov ali sredstev za preiskovanje bank in ugotavljanje primerov davčne utaje; |
| --- | --- |

AE.

ker banke poslujejo na konkurenčnem trgu in so motivirane za spodbujanje privlačnih davčnih shem, da bi pridobile nove stranke in obdržale obstoječe; ker so zaposleni v bankah pogosto pod ogromnim pritiskom, da odobravajo pogodbe s strankami, ki omogočajo davčno utajo in izogibanje davkom, saj sicer tvegajo, da bodo odpuščeni; ker prihaja do nasprotja interesov med bančnimi uslužbenci na visokih položajih, svetovalnimi podjetji in predstavniki davčnih uprav ter do primerov vrtljivih vrat; ker davčne uprave nimajo vedno zadostnega dostopa do podatkov ali sredstev za preiskovanje bank in ugotavljanje primerov davčne utaje;

| AF. | ker se je pomembno zavedati, da niso vse zapletene transakcije s strukturiranimi finančnimi instrumenti pretežno davčno motivirane in da pretežno davčno motivirani produkti predstavljajo le majhen del vsega poslovanja s strukturiranimi finančnimi instrumenti; ker pa so zneski pri transakcijah agresivnega davčnega načrtovanja lahko zelo visoki, saj so včasih posamezni posli lahko vredni tudi več milijard evrov, davčne ugodnosti pa lahko znašajo tudi več sto milijonov evrov (30); ker se davčni organi ukvarjajo s pomanjkanjem preglednosti transakcij s strukturiranimi finančnimi instrumenti, ki se uporabljajo za namene agresivnega davčnega načrtovanja, zlasti ko se ločeni deli teh ureditev izvajajo v različnih jurisdikcijah; |
| --- | --- |

AF.

ker se je pomembno zavedati, da niso vse zapletene transakcije s strukturiranimi finančnimi instrumenti pretežno davčno motivirane in da pretežno davčno motivirani produkti predstavljajo le majhen del vsega poslovanja s strukturiranimi finančnimi instrumenti; ker pa so zneski pri transakcijah agresivnega davčnega načrtovanja lahko zelo visoki, saj so včasih posamezni posli lahko vredni tudi več milijard evrov, davčne ugodnosti pa lahko znašajo tudi več sto milijonov evrov (30); ker se davčni organi ukvarjajo s pomanjkanjem preglednosti transakcij s strukturiranimi finančnimi instrumenti, ki se uporabljajo za namene agresivnega davčnega načrtovanja, zlasti ko se ločeni deli teh ureditev izvajajo v različnih jurisdikcijah;

| AG. | ker za kreditne institucije EU že veljajo zahteve glede javnega poročanja po državah v okviru direktive o kapitalskih zahtevah (CRD IV); ker bi bilo treba upoštevati, da je v teh poročilih po državah prišlo do nekaterih vrzeli, ki bi jih bilo treba obravnavati; ker nobena od finančnih institucij, ki so nastopile pred posebnim odborom, ni izrazila pomembnejšega ugovora v zvezi z zahtevami glede razkritja; ker so nekatere od njih jasno izjavile, da podpirajo te zahteve in bodo prispevale k temu, da postanejo globalni standard; |
| --- | --- |

AG.

ker za kreditne institucije EU že veljajo zahteve glede javnega poročanja po državah v okviru direktive o kapitalskih zahtevah (CRD IV); ker bi bilo treba upoštevati, da je v teh poročilih po državah prišlo do nekaterih vrzeli, ki bi jih bilo treba obravnavati; ker nobena od finančnih institucij, ki so nastopile pred posebnim odborom, ni izrazila pomembnejšega ugovora v zvezi z zahtevami glede razkritja; ker so nekatere od njih jasno izjavile, da podpirajo te zahteve in bodo prispevale k temu, da postanejo globalni standard;

| AH. | ker je javno poročanje po državah v zvezi z dokumenti nekaterih finančnih institucij pokazalo velike neskladnosti med skupnim dobičkom, ustvarjenim v čezmorskih jurisdikcijah, ter dejavnostjo, višino plačanega davka in številom zaposlenih v teh jurisdikcijah; ker so ta poročila izpostavila tudi razkorak med ozemlji, na katerih delujejo in zaposlujejo osebje, ter ozemlji, na katerih ustvarjajo dobiček; |
| --- | --- |

AH.

ker je javno poročanje po državah v zvezi z dokumenti nekaterih finančnih institucij pokazalo velike neskladnosti med skupnim dobičkom, ustvarjenim v čezmorskih jurisdikcijah, ter dejavnostjo, višino plačanega davka in številom zaposlenih v teh jurisdikcijah; ker so ta poročila izpostavila tudi razkorak med ozemlji, na katerih delujejo in zaposlujejo osebje, ter ozemlji, na katerih ustvarjajo dobiček;

| AI. | ker banke in multinacionalna podjetja, ki so nastopila pred posebnim odborom, niso v celoti odgovorila na vsa vprašanja njegovih članov, zato so nekatera od postavljenih vprašanj ostala neodgovorjena ali slabo opredeljena; ker so nekatere izmed teh bank in multinacionalnih podjetij pozneje poslale pisne prispevke (glej Prilogo 2); |
| --- | --- |

AI.

ker banke in multinacionalna podjetja, ki so nastopila pred posebnim odborom, niso v celoti odgovorila na vsa vprašanja njegovih članov, zato so nekatera od postavljenih vprašanj ostala neodgovorjena ali slabo opredeljena; ker so nekatere izmed teh bank in multinacionalnih podjetij pozneje poslale pisne prispevke (glej Prilogo 2);

Posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, znanja ter raziskav in razvoja

| AJ. | ker se sheme, povezane z intelektualno lastnino, patenti ter raziskavami in razvojem, široko uporabljajo po vsej Uniji; ker jih multinacionalna podjetja uporabljajo za umetno znižanje vseh svojih davčnih prispevkov; ker se ukrep št. 5 akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička nanaša na spremenjeni pristop povezanosti; ker vloga Skupine za kodeks ravnanja vključuje tudi analizo in učinkovito spremljanje teh praks v državah članicah; |
| --- | --- |

AJ.

ker se sheme, povezane z intelektualno lastnino, patenti ter raziskavami in razvojem, široko uporabljajo po vsej Uniji; ker jih multinacionalna podjetja uporabljajo za umetno znižanje vseh svojih davčnih prispevkov; ker se ukrep št. 5 akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička nanaša na spremenjeni pristop povezanosti; ker vloga Skupine za kodeks ravnanja vključuje tudi analizo in učinkovito spremljanje teh praks v državah članicah;

| AK. | ker je Skupina za kodeks ravnanja analizirala evropske posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, vendar ni zaključila analize posameznih ureditev; ker pa se ukrep št. 5 akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička nanaša na spremenjeni pristop povezanosti kot novi standard za odobravanje spodbud za raziskave in razvoj; ker so se države članice v Skupini za kodeks ravnanja dogovorile, da bodo spremenjeni pristop povezanosti izvajale v nacionalni zakonodaji od leta 2015 dalje; ker so se strinjale tudi, da naj bi obstoječe ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine postopno ukinile do leta 2021; ker države članice močno zamujajo z izvajanjem spremenjenega pristopa povezanosti na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

AK.

ker je Skupina za kodeks ravnanja analizirala evropske posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, vendar ni zaključila analize posameznih ureditev; ker pa se ukrep št. 5 akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička nanaša na spremenjeni pristop povezanosti kot novi standard za odobravanje spodbud za raziskave in razvoj; ker so se države članice v Skupini za kodeks ravnanja dogovorile, da bodo spremenjeni pristop povezanosti izvajale v nacionalni zakonodaji od leta 2015 dalje; ker so se strinjale tudi, da naj bi obstoječe ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine postopno ukinile do leta 2021; ker države članice močno zamujajo z izvajanjem spremenjenega pristopa povezanosti na nacionalni ravni;

| AL. | ker je več študij Komisije jasno pokazalo, da je povezava med ureditvami za obdavčitev intelektualne lastnine ter raziskavami in razvojem pogosto samovoljna in/ali umetna; ker je mogoče na podlagi te neskladnosti domnevati, da so te sheme v večini primerov vzpostavljene in se uporabljajo zaradi izogibanja davkom; ker davčne spodbude za prihodek, ustvarjen z raziskavami in razvojem, predvsem ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, pogosto zelo znižajo davčni prihodek za vse vlade, vključno s tistimi, ki izvajajo tako politiko; ker bi bilo treba preučiti, kako na najboljši možni način spodbujati prepotrebne raziskave in razvoj ter inovacije v EU, ne da bi to ustvarjalo škodljive davčne prakse; ker sta tudi OECD in mednarodni denarni sklad večkrat poudarila, da po njunem mnenju posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine niso pravo orodje za spodbujanje raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

AL.

ker je več študij Komisije jasno pokazalo, da je povezava med ureditvami za obdavčitev intelektualne lastnine ter raziskavami in razvojem pogosto samovoljna in/ali umetna; ker je mogoče na podlagi te neskladnosti domnevati, da so te sheme v večini primerov vzpostavljene in se uporabljajo zaradi izogibanja davkom; ker davčne spodbude za prihodek, ustvarjen z raziskavami in razvojem, predvsem ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, pogosto zelo znižajo davčni prihodek za vse vlade, vključno s tistimi, ki izvajajo tako politiko; ker bi bilo treba preučiti, kako na najboljši možni način spodbujati prepotrebne raziskave in razvoj ter inovacije v EU, ne da bi to ustvarjalo škodljive davčne prakse; ker sta tudi OECD in mednarodni denarni sklad večkrat poudarila, da po njunem mnenju posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine niso pravo orodje za spodbujanje raziskav in razvoja;

| AM. | ker je bila osrednja vloga posebnih ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine v shemah škodljivih davčnih praks prvič ugotovljena v misijah za ugotavljanje dejstev prejšnjega posebnega odbora Parlamenta (TAXE 1) na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu, pozneje pa potrjena v njegovi misiji na Cipru; ker v drugih državah članicah obstajajo podobni sistemi; |
| --- | --- |

AM.

ker je bila osrednja vloga posebnih ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine v shemah škodljivih davčnih praks prvič ugotovljena v misijah za ugotavljanje dejstev prejšnjega posebnega odbora Parlamenta (TAXE 1) na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu, pozneje pa potrjena v njegovi misiji na Cipru; ker v drugih državah članicah obstajajo podobni sistemi;

| AN. | ker je zlasti pereč problem to, da države članice nimajo usklajenega pristopa k vprašanju izhodnih plačil; ker v sedanjem neusklajenem okviru ukinitev obdavčevanja pri viru v skladu z direktivo o obdavčevanju plačil obresti in licenčnin ter direktivo o matičnih in odvisnih družbah ter to, da v nekaterih državah ni davčnega odtegljaja od dividend, licenčnin in izhodnih plačil obresti, ustvarjata vrzeli, prek katerih lahko dobiček dejansko odteka iz katere koli države članice in iz Unije, ne da bi bil vsaj enkrat obdavčen: |
| --- | --- |

AN.

ker je zlasti pereč problem to, da države članice nimajo usklajenega pristopa k vprašanju izhodnih plačil; ker v sedanjem neusklajenem okviru ukinitev obdavčevanja pri viru v skladu z direktivo o obdavčevanju plačil obresti in licenčnin ter direktivo o matičnih in odvisnih družbah ter to, da v nekaterih državah ni davčnega odtegljaja od dividend, licenčnin in izhodnih plačil obresti, ustvarjata vrzeli, prek katerih lahko dobiček dejansko odteka iz katere koli države članice in iz Unije, ne da bi bil vsaj enkrat obdavčen:

Dokumenti Skupine za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij), Delovne skupine na visoki ravni za davčna vprašanja in Delovne skupine za davčna vprašanja

| AO. | ker je mandat Skupine za kodeks ravnanja določen v sklepih Ekonomsko-finančnega sveta z dne 1. decembra 1997; ker so dokumenti Skupine za kodeks ravnanja poglavitni vir informacij za delo posebnega odbora (kot je že opisano v resoluciji Parlamenta z dne 25. novembra 2015); |
| --- | --- |

AO.

ker je mandat Skupine za kodeks ravnanja določen v sklepih Ekonomsko-finančnega sveta z dne 1. decembra 1997; ker so dokumenti Skupine za kodeks ravnanja poglavitni vir informacij za delo posebnega odbora (kot je že opisano v resoluciji Parlamenta z dne 25. novembra 2015);

| AP. | ker so bili že po petih mesecih po začetku mandata posebnega odbora poslancem brez navzočnosti javnosti v prostorih Parlamenta na voljo nekateri dokumenti in zapisniki s sestankov Skupine za kodeks ravnanja; ker so bili dani na voljo dodatni dokumenti, vendar nekateri dokumenti in zapisniki še vedno niso bili razkriti, niso dostopni ali manjkajo; ker je Komisija na neformalnem srečanju izjavila, da je posebnemu odboru predložila vse razpoložljive dokumente, ki jih je pripravila, in da so se torej vsi dodatni ustrezni dokumenti s sestankov, ki jih je pripravila, če jih je Komisija kdaj imela, izgubili; |
| --- | --- |

AP.

ker so bili že po petih mesecih po začetku mandata posebnega odbora poslancem brez navzočnosti javnosti v prostorih Parlamenta na voljo nekateri dokumenti in zapisniki s sestankov Skupine za kodeks ravnanja; ker so bili dani na voljo dodatni dokumenti, vendar nekateri dokumenti in zapisniki še vedno niso bili razkriti, niso dostopni ali manjkajo; ker je Komisija na neformalnem srečanju izjavila, da je posebnemu odboru predložila vse razpoložljive dokumente, ki jih je pripravila, in da so se torej vsi dodatni ustrezni dokumenti s sestankov, ki jih je pripravila, če jih je Komisija kdaj imela, izgubili;

| AQ. | ker so se države članice nezadovoljivo odzvale na večkratne zahteve Parlamenta glede popolnega razkritja zadevnih dokumentov; ker ta praksa traja že več mesecev; ker so bili ti dokumenti dani na voljo raziskovalcem Univerze v Amsterdamu, ki je podala zahtevo na podlagi direktive o preglednosti; ker so bili ti dokumenti nedavno vseeno dani na voljo, vendar so zaupni in se ne smejo uporabljati v javnih razpravah; ker sta preglednost in dostop do informacij poglavitna elementa parlamentarnega dela; |
| --- | --- |

AQ.

ker so se države članice nezadovoljivo odzvale na večkratne zahteve Parlamenta glede popolnega razkritja zadevnih dokumentov; ker ta praksa traja že več mesecev; ker so bili ti dokumenti dani na voljo raziskovalcem Univerze v Amsterdamu, ki je podala zahtevo na podlagi direktive o preglednosti; ker so bili ti dokumenti nedavno vseeno dani na voljo, vendar so zaupni in se ne smejo uporabljati v javnih razpravah; ker sta preglednost in dostop do informacij poglavitna elementa parlamentarnega dela;

| AR. | ker Skupina za kodeks ravnanja preučuje posebna vprašanja, vendar to ne pripelje do konkretnih reform; ker na primer razprave o davčnih stališčih potekajo že vsaj od leta 1999, a se še vedno pojavljajo težave pri izvajanju dogovorjenih priporočil, tudi po razkritjih v zadevi Luxleaks; ker se pregled posebnih ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine iz leta 2014 ni nikoli dokončno zaključil, prav tako pa se ni začel noben nov pregled, čeprav države članice zamujajo pri izvajanju novega spremenjenega pristopa povezanosti; |
| --- | --- |

AR.

ker Skupina za kodeks ravnanja preučuje posebna vprašanja, vendar to ne pripelje do konkretnih reform; ker na primer razprave o davčnih stališčih potekajo že vsaj od leta 1999, a se še vedno pojavljajo težave pri izvajanju dogovorjenih priporočil, tudi po razkritjih v zadevi Luxleaks; ker se pregled posebnih ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine iz leta 2014 ni nikoli dokončno zaključil, prav tako pa se ni začel noben nov pregled, čeprav države članice zamujajo pri izvajanju novega spremenjenega pristopa povezanosti;

Zunanja razsežnost: G-20, OECD in Združeni narodi; njihova udeležba in posledice za države v razvoju

| AS. | ker so OECD, Organizacija združenih narodov in druge mednarodne organizacije zainteresirane strani v boju proti eroziji osnove za davek od dohodkov pravnih oseb; ker je treba zagotoviti globalno usklajenost praks in izvajanje skupnih standardov, kot jih je na primer predlagal OECD v zvezi s svežnjem za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; ker bi bilo treba ustanoviti medvladni forum na ravni OZN, v katerem bi bilo članstvo manj selektivno kot v OECD ali G-20, da bi vsem državam, tudi tistim v razvoju, omogočili enakovredno udeležbo; ker so finančni ministri in guvernerji centralnih bank G-20 na srečanju 14. in 15. aprila 2016 v Washingtonu ponovno pozvali vse države in jurisdikcije, naj izvajajo standarde projektne skupine za finančno ukrepanje na področju preglednosti in dejanskega lastništva pravnih oseb ter pravnih ureditev; ker so nekatere članice skupine G-20 pozvale k avtomatični izmenjavi podatkov o dejanskem lastništvu in zahtevale, da projektna skupina za finančno ukrepanje in Svetovni forum za preglednost in izmenjavo podatkov za davčne namene pripravita začetne predloge na to temo do oktobra 2016; |
| --- | --- |

AS.

ker so OECD, Organizacija združenih narodov in druge mednarodne organizacije zainteresirane strani v boju proti eroziji osnove za davek od dohodkov pravnih oseb; ker je treba zagotoviti globalno usklajenost praks in izvajanje skupnih standardov, kot jih je na primer predlagal OECD v zvezi s svežnjem za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; ker bi bilo treba ustanoviti medvladni forum na ravni OZN, v katerem bi bilo članstvo manj selektivno kot v OECD ali G-20, da bi vsem državam, tudi tistim v razvoju, omogočili enakovredno udeležbo; ker so finančni ministri in guvernerji centralnih bank G-20 na srečanju 14. in 15. aprila 2016 v Washingtonu ponovno pozvali vse države in jurisdikcije, naj izvajajo standarde projektne skupine za finančno ukrepanje na področju preglednosti in dejanskega lastništva pravnih oseb ter pravnih ureditev; ker so nekatere članice skupine G-20 pozvale k avtomatični izmenjavi podatkov o dejanskem lastništvu in zahtevale, da projektna skupina za finančno ukrepanje in Svetovni forum za preglednost in izmenjavo podatkov za davčne namene pripravita začetne predloge na to temo do oktobra 2016;

| AT. | ker je bilo na misiji za ugotavljanje dejstev v ZDA ugotovljeno, da je na svetovni ravni premalo preglednosti pri dejanskem lastništvu in da ni skupne opredelitve tega pojma; ker je bilo to pomanjkanje preglednosti zlasti očitno pri navideznih družbah in odvetniških pisarnah; ker se ZDA pripravljajo na izvajanje akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

AT.

ker je bilo na misiji za ugotavljanje dejstev v ZDA ugotovljeno, da je na svetovni ravni premalo preglednosti pri dejanskem lastništvu in da ni skupne opredelitve tega pojma; ker je bilo to pomanjkanje preglednosti zlasti očitno pri navideznih družbah in odvetniških pisarnah; ker se ZDA pripravljajo na izvajanje akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

| AU. | ker postopek za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ne vključuje držav v razvoju kot enakopravnih pogajalskih partneric in ker ni bil uspešen pri iskanju učinkovitih rešitev za davčne težave v najrevnejših državah, kar ponazarja svetovna mreža davčnih sporazumov, ki državam v razvoju pogosto onemogoča obdavčevanje dobička, ustvarjenega na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

AU.

ker postopek za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ne vključuje držav v razvoju kot enakopravnih pogajalskih partneric in ker ni bil uspešen pri iskanju učinkovitih rešitev za davčne težave v najrevnejših državah, kar ponazarja svetovna mreža davčnih sporazumov, ki državam v razvoju pogosto onemogoča obdavčevanje dobička, ustvarjenega na njihovem ozemlju;

| AV. | ker sodelovanje med ustreznimi organi EU in ZDA glede skupnih davčnih vprašanj že obstaja, ni pa podobnega sodelovanja na politični ravni, zlasti ne parlamentarnega; |
| --- | --- |

AV.

ker sodelovanje med ustreznimi organi EU in ZDA glede skupnih davčnih vprašanj že obstaja, ni pa podobnega sodelovanja na politični ravni, zlasti ne parlamentarnega;

| AW. | ker naj bi julija 2016 potekal simpozij o obdavčitvi, katerega cilj je doseči močno, vzdržno in uravnoteženo gospodarsko rast; ker je skupina G-20 pozvala vse mednarodne organizacije, vključno z EU, naj obravnavajo zadevne izzive; |
| --- | --- |

AW.

ker naj bi julija 2016 potekal simpozij o obdavčitvi, katerega cilj je doseči močno, vzdržno in uravnoteženo gospodarsko rast; ker je skupina G-20 pozvala vse mednarodne organizacije, vključno z EU, naj obravnavajo zadevne izzive;

| AX. | ker je bilo na skupni predstavitvi posebnega odbora (TAXE 2) in Odbora za razvoj o posledicah agresivnih davčnih praks za države v razvoju povedano, da se te soočajo s podobnimi težavami glede erozije davčne osnove, preusmerjanja dobička, pomanjkljive preglednosti, različnih davčnih sistemov po svetu in pomanjkanja skladne in učinkovite mednarodne zakonodaje; ker so države v razvoju prizadete zaradi agresivnega davčnega načrtovanja; ker njihove davčne uprave nimajo dovolj sredstev in strokovnega znanja za učinkovit boj proti davčni utaji in izogibanju davkom; |
| --- | --- |

AX.

ker je bilo na skupni predstavitvi posebnega odbora (TAXE 2) in Odbora za razvoj o posledicah agresivnih davčnih praks za države v razvoju povedano, da se te soočajo s podobnimi težavami glede erozije davčne osnove, preusmerjanja dobička, pomanjkljive preglednosti, različnih davčnih sistemov po svetu in pomanjkanja skladne in učinkovite mednarodne zakonodaje; ker so države v razvoju prizadete zaradi agresivnega davčnega načrtovanja; ker njihove davčne uprave nimajo dovolj sredstev in strokovnega znanja za učinkovit boj proti davčni utaji in izogibanju davkom;

| AY. | ker so članice G-20 znova potrdile, da si bodo prizadevale za krepitev zmogljivosti gospodarstev držav v razvoju, razvite države pa spodbudile k upoštevanju načel davčne pobude iz Adisa, ki so bila opredeljena na zasedanju Organizacije združenih narodov 27. julija 2015; ker so mnenja in prednostne naloge držav v razvoju ključni za učinkovito globalno usklajevanje; |
| --- | --- |

AY.

ker so članice G-20 znova potrdile, da si bodo prizadevale za krepitev zmogljivosti gospodarstev držav v razvoju, razvite države pa spodbudile k upoštevanju načel davčne pobude iz Adisa, ki so bila opredeljena na zasedanju Organizacije združenih narodov 27. julija 2015; ker so mnenja in prednostne naloge držav v razvoju ključni za učinkovito globalno usklajevanje;

| AZ. | ker sta Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka glede mednarodnih davčnih vprašanj zagotovila tehnično pomoč, vključno z orodji za davčne uprave držav v razvoju, da bi slednje uspešneje reševale vprašanja davčne utaje, izogibanja davkom in pranja denarja, zlasti pri določanju transfernih cen; |
| --- | --- |

AZ.

ker sta Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka glede mednarodnih davčnih vprašanj zagotovila tehnično pomoč, vključno z orodji za davčne uprave držav v razvoju, da bi slednje uspešneje reševale vprašanja davčne utaje, izogibanja davkom in pranja denarja, zlasti pri določanju transfernih cen;

| BA. | ker je avstralska vlada razglasila, da namerava uvesti davek na preusmerjeni dobiček (Diverted Profits Tax – DPT) za multinacionalna podjetja, ki se izogibajo davkom, ki naj bi se začel pobirati 1. julija 2017, poleg tega pa načrtuje vzpostavitev nove delovne skupine v okviru davčnega urada; |
| --- | --- |

BA.

ker je avstralska vlada razglasila, da namerava uvesti davek na preusmerjeni dobiček (Diverted Profits Tax – DPT) za multinacionalna podjetja, ki se izogibajo davkom, ki naj bi se začel pobirati 1. julija 2017, poleg tega pa načrtuje vzpostavitev nove delovne skupine v okviru davčnega urada;

Delo posebnega odbora Parlamenta (TAXE 2)

| BB. | ker veliko ukrepov, ki jih je predlagala Komisija, neposredno sledi resolucijam Parlamenta z dne 16. decembra 2015 in 25. novembra 2015; ker je Komisija vsaj delno predložila pomembne pobude iz teh resolucij; ker se še vedno ne izvajajo drugi nujni ukrepi, h katerim je pozval Parlament v teh resolucijah, na primer reforma okvira davčne državne pomoči, učinkovite pravne določbe za zaščito prijaviteljev nepravilnosti in ukrepi za zajezitev pomoči svetovalcev in finančnega sektorja pri agresivnem davčnem načrtovanju in njihovega spodbujanja k temu; |
| --- | --- |

BB.

ker veliko ukrepov, ki jih je predlagala Komisija, neposredno sledi resolucijam Parlamenta z dne 16. decembra 2015 in 25. novembra 2015; ker je Komisija vsaj delno predložila pomembne pobude iz teh resolucij; ker se še vedno ne izvajajo drugi nujni ukrepi, h katerim je pozval Parlament v teh resolucijah, na primer reforma okvira davčne državne pomoči, učinkovite pravne določbe za zaščito prijaviteljev nepravilnosti in ukrepi za zajezitev pomoči svetovalcev in finančnega sektorja pri agresivnem davčnem načrtovanju in njihovega spodbujanja k temu;

| BC. | ker je posledice za Unijo analiziral in proučil zlasti Posebni odbor Parlamenta za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 1) in na podlagi njegovega dela je bila 25. novembra 2015 z veliko večino sprejeta resolucija; ker je bila resolucija Parlamenta z dne 16. decembra 2015 sprejeta s podobno večino; ker je Komisija objavila skupni odgovor na resoluciji z dne 16. decembra 2015 in 25. novembra 2015; |
| --- | --- |

BC.

ker je posledice za Unijo analiziral in proučil zlasti Posebni odbor Parlamenta za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 1) in na podlagi njegovega dela je bila 25. novembra 2015 z veliko večino sprejeta resolucija; ker je bila resolucija Parlamenta z dne 16. decembra 2015 sprejeta s podobno večino; ker je Komisija objavila skupni odgovor na resoluciji z dne 16. decembra 2015 in 25. novembra 2015;

| BD. | ker je posebni odbor Parlamenta TAXE 2, ustanovljen 2. decembra 2015, organiziral 11 srečanj, nekatera skupaj z Odborom za ekonomske in monetarne zadeve, Odborom za pravne zadeve in Odborom za razvoj, na katerih so se predstavili komisarka za konkurenco Margrethe Vestager, komisar za gospodarske in finančne zadeve, obdavčenje in carino Pierre Moscovici, komisar za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov Jonathan Hill, nizozemski državni sekretar za finance Eric Wiebes (kot predstavnik predsedstva Svetu), strokovnjaki s področja obdavčenja in razvoja, predstavniki multinacionalnih podjetij, predstavniki bank in poslanci nacionalnih parlamentov EU; ker je organiziral tudi srečanja s predstavniki vlad Andore, Lihtenštajna, Monaka, Guernseyja in Jerseyja ter prejel pisni prispevek vlade Otoka Man (glej Prilogo 1); ker je organiziral tudi misije za ugotavljanje dejstev v ZDA (glej Prilogo 6 k poročilu A8-0223/2016), da bi preučil posebne vidike razsežnosti svojega mandata v razmerju do tretjih držav, in na Cipru (glej Prilogo 5 k poročilu A8-0223/2016); ker so bili člani posebnega odbora osebno povabljeni k sodelovanju pri delu parlamentarne skupine OECD za davke (TAXE) na visoki ravni; ker je posebni odbor organiziral sestanke koordinatorjev brez navzočnosti javnosti, na katerih so se predstavili predstavniki vlade Kajmanskih otokov, preiskovalni novinarji in uradniki Komisije; ker so vse te dejavnosti, ki so zagotovile veliko zelo koristnih informacij o praksah in davčnih sistemih v Uniji in zunaj nje, pomagale pojasniti nekatera pomembna vprašanja, druga pa so ostala nerešena; |
| --- | --- |

BD.

ker je posebni odbor Parlamenta TAXE 2, ustanovljen 2. decembra 2015, organiziral 11 srečanj, nekatera skupaj z Odborom za ekonomske in monetarne zadeve, Odborom za pravne zadeve in Odborom za razvoj, na katerih so se predstavili komisarka za konkurenco Margrethe Vestager, komisar za gospodarske in finančne zadeve, obdavčenje in carino Pierre Moscovici, komisar za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov Jonathan Hill, nizozemski državni sekretar za finance Eric Wiebes (kot predstavnik predsedstva Svetu), strokovnjaki s področja obdavčenja in razvoja, predstavniki multinacionalnih podjetij, predstavniki bank in poslanci nacionalnih parlamentov EU; ker je organiziral tudi srečanja s predstavniki vlad Andore, Lihtenštajna, Monaka, Guernseyja in Jerseyja ter prejel pisni prispevek vlade Otoka Man (glej Prilogo 1); ker je organiziral tudi misije za ugotavljanje dejstev v ZDA (glej Prilogo 6 k poročilu A8-0223/2016), da bi preučil posebne vidike razsežnosti svojega mandata v razmerju do tretjih držav, in na Cipru (glej Prilogo 5 k poročilu A8-0223/2016); ker so bili člani posebnega odbora osebno povabljeni k sodelovanju pri delu parlamentarne skupine OECD za davke (TAXE) na visoki ravni; ker je posebni odbor organiziral sestanke koordinatorjev brez navzočnosti javnosti, na katerih so se predstavili predstavniki vlade Kajmanskih otokov, preiskovalni novinarji in uradniki Komisije; ker so vse te dejavnosti, ki so zagotovile veliko zelo koristnih informacij o praksah in davčnih sistemih v Uniji in zunaj nje, pomagale pojasniti nekatera pomembna vprašanja, druga pa so ostala nerešena;

| BE. | ker so se na prvo povabilo, da nastopijo pred člani tega odbora, odzvala samo štiri od sedmih multinacionalnih podjetij (glej Prilogo 2); |
| --- | --- |

BE.

ker so se na prvo povabilo, da nastopijo pred člani tega odbora, odzvala samo štiri od sedmih multinacionalnih podjetij (glej Prilogo 2);

| BF. | ker Komisija in Svet vztrajno zavračata odobritev predloga uredbe Evropskega parlamenta o določbah, ki bi podrobneje urejale uresničevanje preiskovalne pravice Parlamenta, posebni in preiskovalni odbori Parlamenta v primerjavi s podobnimi odbori parlamentov držav članic in kongresa ZDA še vedno nimajo dovolj pristojnosti, na primer pravice, da pozoveta priče in uveljavljata dostop do dokumentov; |
| --- | --- |

BF.

ker Komisija in Svet vztrajno zavračata odobritev predloga uredbe Evropskega parlamenta o določbah, ki bi podrobneje urejale uresničevanje preiskovalne pravice Parlamenta, posebni in preiskovalni odbori Parlamenta v primerjavi s podobnimi odbori parlamentov držav članic in kongresa ZDA še vedno nimajo dovolj pristojnosti, na primer pravice, da pozoveta priče in uveljavljata dostop do dokumentov;

| BG. | ker je Svet pri davčnih zadevah v zadnjem času večkrat sprejel obsežna predhodna politična stališča, ne da bi upošteval stališča Parlamenta ali počakal nanje; |
| --- | --- |

BG.

ker je Svet pri davčnih zadevah v zadnjem času večkrat sprejel obsežna predhodna politična stališča, ne da bi upošteval stališča Parlamenta ali počakal nanje;

Sklepne ugotovitve in priporočila

| 1. | ponavlja sklepne ugotovitve iz svojih resolucij z dni 25. novembra 2015 in 16. decembra 2015; |
| --- | --- |

1.

ponavlja sklepne ugotovitve iz svojih resolucij z dni 25. novembra 2015 in 16. decembra 2015;

Nadaljnje ukrepanje Komisije in držav članic

| 2. | obžaluje, da 13 držav članic nima ustreznih pravil za preprečevanje agresivnega davčnega načrtovanja, ki temelji na neobdavčenem pretoku dividend; obžaluje tudi, da 13 držav članic ni preverilo dejanskega lastništva, ko so sprejele zahtevek za zmanjšanje ali oprostitev davčnega odtegljaja; obžaluje, da 14 držav članic še vedno nima pravil o nadzorovanih tujih družbah, s katerimi bi preprečile agresivno davčno načrtovanje, in da 25 držav članic nima pravil, ki bi preprečevala neusklajeno davčno opredelitev lokalne družbe v drugi državi; obžaluje, da doslej nobena država članica ni pozvala k prepovedi struktur agresivnega davčnega načrtovanja; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da 13 držav članic nima ustreznih pravil za preprečevanje agresivnega davčnega načrtovanja, ki temelji na neobdavčenem pretoku dividend; obžaluje tudi, da 13 držav članic ni preverilo dejanskega lastništva, ko so sprejele zahtevek za zmanjšanje ali oprostitev davčnega odtegljaja; obžaluje, da 14 držav članic še vedno nima pravil o nadzorovanih tujih družbah, s katerimi bi preprečile agresivno davčno načrtovanje, in da 25 držav članic nima pravil, ki bi preprečevala neusklajeno davčno opredelitev lokalne družbe v drugi državi; obžaluje, da doslej nobena država članica ni pozvala k prepovedi struktur agresivnega davčnega načrtovanja;

| 3. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo dodatne zakonodajne predloge o izogibanju davkom od dohodkov pravnih oseb, saj imajo države članice še dovolj manevrskega prostora, da zaostrijo pravila proti zlorabam in tako preprečijo erozijo davčne osnove; močno obžaluje, da države članice v nobeni delovni skupini Sveta niso razpravljale o priporočilih Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo dodatne zakonodajne predloge o izogibanju davkom od dohodkov pravnih oseb, saj imajo države članice še dovolj manevrskega prostora, da zaostrijo pravila proti zlorabam in tako preprečijo erozijo davčne osnove; močno obžaluje, da države članice v nobeni delovni skupini Sveta niso razpravljale o priporočilih Evropskega parlamenta;

| 4. | pozdravlja sveženj proti izogibanju davkom, ki ga je Komisija objavila 28. januarja 2016, ter zakonodajne predloge in sporočila, ki jih je od takrat sprejela (glej Prilogo 4 k poročilu A8-0223/2016); pozdravlja, da je Svet sprejel direktivo o spremembi direktive o upravnem sodelovanju, s katero naj bi vzpostavili poročanje davčnim organom po posameznih državah, hkrati pa obžaluje, da pred sprejetjem svojega stališča ni počakal, da bi prejel in obravnaval stališče Evropskega parlamenta, in da pri izmenjavi informacij ni predvidel sodelovanja Komisije; poziva Svet, naj sprejme soglasno in ambiciozno stališče o svežnju proti izogibanju davkom in ohrani direktivo proti izogibanju davkom kot eno direktivo, da bi učinkovito izvajali in presegali priporočila OECD ter uresničili ambicije EU in zagotovili ustrezno delovanje enotnega trga, ne pa ga slabili; globoko obžaluje, da je sedanji osnutek stališča Sveta oslabljen, zlasti s predhodno klavzulo o odbitju obresti in omejenim pristopom k pravilu o nadzorovanih tujih družbah; pozdravlja pobudo, da bi ustvarili skupno opredelitev in seznam nekooperativnih jurisdikcij Unije v okviru zunanje strategije za učinkovito obdavčenje; poudarja, da bi moral seznam temeljiti na objektivnih, izčrpnih in količinsko opredeljenih merilih; ponavlja svoje stališče, da bo treba sprejeti več zavezujočih ukrepov za učinkovito in sistematično preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sveženj proti izogibanju davkom, ki ga je Komisija objavila 28. januarja 2016, ter zakonodajne predloge in sporočila, ki jih je od takrat sprejela (glej Prilogo 4 k poročilu A8-0223/2016); pozdravlja, da je Svet sprejel direktivo o spremembi direktive o upravnem sodelovanju, s katero naj bi vzpostavili poročanje davčnim organom po posameznih državah, hkrati pa obžaluje, da pred sprejetjem svojega stališča ni počakal, da bi prejel in obravnaval stališče Evropskega parlamenta, in da pri izmenjavi informacij ni predvidel sodelovanja Komisije; poziva Svet, naj sprejme soglasno in ambiciozno stališče o svežnju proti izogibanju davkom in ohrani direktivo proti izogibanju davkom kot eno direktivo, da bi učinkovito izvajali in presegali priporočila OECD ter uresničili ambicije EU in zagotovili ustrezno delovanje enotnega trga, ne pa ga slabili; globoko obžaluje, da je sedanji osnutek stališča Sveta oslabljen, zlasti s predhodno klavzulo o odbitju obresti in omejenim pristopom k pravilu o nadzorovanih tujih družbah; pozdravlja pobudo, da bi ustvarili skupno opredelitev in seznam nekooperativnih jurisdikcij Unije v okviru zunanje strategije za učinkovito obdavčenje; poudarja, da bi moral seznam temeljiti na objektivnih, izčrpnih in količinsko opredeljenih merilih; ponavlja svoje stališče, da bo treba sprejeti več zavezujočih ukrepov za učinkovito in sistematično preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

| 5. | meni, da bi bilo treba direktivo o upravnem sodelovanju po več zaporednih ad hoc spremembah glede avtomatične izmenjave podatkov o davčnih stališčih in poročanja po državah v celoti prenoviti, zlasti da bi zmanjšali ali končno odpravili izjeme od načela izmenjave informacij; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo treba direktivo o upravnem sodelovanju po več zaporednih ad hoc spremembah glede avtomatične izmenjave podatkov o davčnih stališčih in poročanja po državah v celoti prenoviti, zlasti da bi zmanjšali ali končno odpravili izjeme od načela izmenjave informacij;

| 6. | ponovno poudarja svoje stališče, da bi morale multinacionalne družbe v svojih bilancah stanja za posamezno državo članico in za posamezno tretjo državo, v kateri imajo sedež, jasno in razumljivo objaviti niz informacij, vključno z dobičkom ali izgubo pred obdavčitvijo, davkom na dobiček ali izgubo, številom zaposlenih in izvedenimi dejavnostmi; poudarja, kako pomembno je, da se te informacije dajo na voljo javnosti, po možnosti v obliki osrednjega registra EU; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja svoje stališče, da bi morale multinacionalne družbe v svojih bilancah stanja za posamezno državo članico in za posamezno tretjo državo, v kateri imajo sedež, jasno in razumljivo objaviti niz informacij, vključno z dobičkom ali izgubo pred obdavčitvijo, davkom na dobiček ali izgubo, številom zaposlenih in izvedenimi dejavnostmi; poudarja, kako pomembno je, da se te informacije dajo na voljo javnosti, po možnosti v obliki osrednjega registra EU;

| 7. | poziva Komisijo, naj še pred koncem leta 2016 predstavi predlog za skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb, skupaj z metodo za ustrezno in pošteno porazdelitev, ki bi določal celovito rešitev za škodljive davčne prakse v Uniji, zagotovil jasnost in enostavnost za podjetja, zmanjšal njihovo upravno breme in olajšal čezmejne gospodarske dejavnosti v Uniji; je prepričan, da je konsolidacija bistvena prvina skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb; meni, da bi jo bilo treba uvesti čim prej in da bi lahko bili vmesni sistemi, ki vključujejo samo harmonizacijo davčne osnove z mehanizmom za izravnavo izgub, zgolj začasni; meni, da je uvedba obvezne celovite skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb čedalje bolj nujna; poziva države članice, naj nemudoma dosežejo dogovor o predlogu za skupno konsolidirano osnovo, ko bo predložen, in nato hitro začnejo izvajati zakonodajo; želi opomniti države članice, da lahko zaradi vrzeli in neskladij med davčnimi osnovami in razlik v upravni praksi nastanejo neenaki konkurenčni pogoji, pa tudi nelojalna davčna konkurenca v EU; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj še pred koncem leta 2016 predstavi predlog za skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb, skupaj z metodo za ustrezno in pošteno porazdelitev, ki bi določal celovito rešitev za škodljive davčne prakse v Uniji, zagotovil jasnost in enostavnost za podjetja, zmanjšal njihovo upravno breme in olajšal čezmejne gospodarske dejavnosti v Uniji; je prepričan, da je konsolidacija bistvena prvina skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb; meni, da bi jo bilo treba uvesti čim prej in da bi lahko bili vmesni sistemi, ki vključujejo samo harmonizacijo davčne osnove z mehanizmom za izravnavo izgub, zgolj začasni; meni, da je uvedba obvezne celovite skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb čedalje bolj nujna; poziva države članice, naj nemudoma dosežejo dogovor o predlogu za skupno konsolidirano osnovo, ko bo predložen, in nato hitro začnejo izvajati zakonodajo; želi opomniti države članice, da lahko zaradi vrzeli in neskladij med davčnimi osnovami in razlik v upravni praksi nastanejo neenaki konkurenčni pogoji, pa tudi nelojalna davčna konkurenca v EU;

| 8. | pozdravlja, da je Komisija 12. aprila 2016 sprejela predlog direktive o spremembi Direktive 2013/34/EU v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja informacij v zvezi z obdavčitvijo dohodkov in večjo preglednostjo pri davku od dohodkov pravnih oseb; vendar obžaluje, da področje uporabe, merila in pragi, ki jih predlaga Komisija, niso skladni s predhodnimi stališči Parlamenta, zato ne bi dosegli svojega namena; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja, da je Komisija 12. aprila 2016 sprejela predlog direktive o spremembi Direktive 2013/34/EU v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja informacij v zvezi z obdavčitvijo dohodkov in večjo preglednostjo pri davku od dohodkov pravnih oseb; vendar obžaluje, da področje uporabe, merila in pragi, ki jih predlaga Komisija, niso skladni s predhodnimi stališči Parlamenta, zato ne bi dosegli svojega namena;

| 9. | pozdravlja dogovor Sveta z dne 8. decembra 2015 o avtomatični izmenjavi podatkov o davčnih stališčih; obžaluje pa, da Svet ni upošteval priporočil Parlamenta iz njegovega poročila z dne 20. oktobra 2015 o prvotnem predlogu Komisije za tak ukrep; poudarja, da mora Komisija imeti popoln dostop do nove zbirke podatkov Unije o davčnih stališčih; vztraja, da je potrebna obsežna in učinkovita zbirka podatkov vseh stališč, ki bi lahko imela čezmejni učinek; poziva države članice, naj hitro vzpostavijo potreben zakonodajni okvir, da bi lahko začeli z avtomatično izmenjavo podatkov o davčnih stališčih; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dogovor Sveta z dne 8. decembra 2015 o avtomatični izmenjavi podatkov o davčnih stališčih; obžaluje pa, da Svet ni upošteval priporočil Parlamenta iz njegovega poročila z dne 20. oktobra 2015 o prvotnem predlogu Komisije za tak ukrep; poudarja, da mora Komisija imeti popoln dostop do nove zbirke podatkov Unije o davčnih stališčih; vztraja, da je potrebna obsežna in učinkovita zbirka podatkov vseh stališč, ki bi lahko imela čezmejni učinek; poziva države članice, naj hitro vzpostavijo potreben zakonodajni okvir, da bi lahko začeli z avtomatično izmenjavo podatkov o davčnih stališčih;

| 10. | poudarja, da bo treba zaradi avtomatične izmenjave podatkov obdelati veliko količino podatkov, ter vztraja, da je treba uskladiti vprašanja, povezana z računalniško obdelavo teh podatkov, in človeške vire, potrebne za njihovo analizo; poziva k okrepitvi vloge Komisije pri tem delu; poziva Komisijo in države članice, naj skrbno spremljajo in v celoti izvajajo direktivo o upravnem sodelovanju na nacionalni ravni, zlasti da preverijo, koliko držav članic zahteva davčne podatke na podlagi dvostranskih davčnih sporazumov, ne pa na tej pravni podlagi; poziva države članice, naj okrepijo svoje davčne uprave z ustreznim osebjem, da bi zagotovili učinkovito pobiranje davčnih prihodkov in obravnavanje škodljivih davčnih praks, saj zmanjšanje števila osebja poleg pomanjkanja ustreznega usposabljanja, tehničnih orodij in preiskovalnih pristojnosti resno ovirajo davčne uprave v nekaterih državah članicah; poziva države članice, naj upoštevajo podatke, izmenjane z davčnimi organi ter s finančnimi nadzorniki in regulativnimi organi; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo treba zaradi avtomatične izmenjave podatkov obdelati veliko količino podatkov, ter vztraja, da je treba uskladiti vprašanja, povezana z računalniško obdelavo teh podatkov, in človeške vire, potrebne za njihovo analizo; poziva k okrepitvi vloge Komisije pri tem delu; poziva Komisijo in države članice, naj skrbno spremljajo in v celoti izvajajo direktivo o upravnem sodelovanju na nacionalni ravni, zlasti da preverijo, koliko držav članic zahteva davčne podatke na podlagi dvostranskih davčnih sporazumov, ne pa na tej pravni podlagi; poziva države članice, naj okrepijo svoje davčne uprave z ustreznim osebjem, da bi zagotovili učinkovito pobiranje davčnih prihodkov in obravnavanje škodljivih davčnih praks, saj zmanjšanje števila osebja poleg pomanjkanja ustreznega usposabljanja, tehničnih orodij in preiskovalnih pristojnosti resno ovirajo davčne uprave v nekaterih državah članicah; poziva države članice, naj upoštevajo podatke, izmenjane z davčnimi organi ter s finančnimi nadzorniki in regulativnimi organi;

| 11. | pozdravlja napoved Francije, Nizozemske in Združenega kraljestva z dne 12. maja 2016 o uvedbi javnega registra dejanskih lastnikov podjetij; pozdravlja zavezo Francije, da bo vzpostavila javni register skladov; podpira zavezo Združenega kraljestva, da bo moralo tuje podjetje, ki v Združenem kraljestvu kupuje nepremičnino ali sklepa pogodbo z državo, navesti svojega dejanskega lastnika; poziva vse države članice, naj sprejmejo podobne pobude; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja napoved Francije, Nizozemske in Združenega kraljestva z dne 12. maja 2016 o uvedbi javnega registra dejanskih lastnikov podjetij; pozdravlja zavezo Francije, da bo vzpostavila javni register skladov; podpira zavezo Združenega kraljestva, da bo moralo tuje podjetje, ki v Združenem kraljestvu kupuje nepremičnino ali sklepa pogodbo z državo, navesti svojega dejanskega lastnika; poziva vse države članice, naj sprejmejo podobne pobude;

| 12. | obžaluje, da novi svetovni standard OECD za avtomatično izmenjavo podatkov ne vsebuje prehodnega obdobja za države v razvoju in da utegne to, da je standard vzajemen, pomeniti, da bodo države, ki še nimajo dovolj zmogljivosti za vzpostavitev potrebne infrastrukture za zbiranje, obdelavo in izmenjavo zahtevanih podatkov, dejansko izključene; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da novi svetovni standard OECD za avtomatično izmenjavo podatkov ne vsebuje prehodnega obdobja za države v razvoju in da utegne to, da je standard vzajemen, pomeniti, da bodo države, ki še nimajo dovolj zmogljivosti za vzpostavitev potrebne infrastrukture za zbiranje, obdelavo in izmenjavo zahtevanih podatkov, dejansko izključene;

| 13. | ugotavlja, da je Skupni forum EU za transferne cene v svoj delovni program za obdobje 2014–2019 vključil razvoj dobrih praks, da bi zagotovil, da smernice OECD ustrezajo posebnostim držav članic; ugotavlja, da Komisija spremlja napredek tega dela; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je Skupni forum EU za transferne cene v svoj delovni program za obdobje 2014–2019 vključil razvoj dobrih praks, da bi zagotovil, da smernice OECD ustrezajo posebnostim držav članic; ugotavlja, da Komisija spremlja napredek tega dela;

| 14. | poudarja, da 70 % preusmerjanja dobička poteka prek transfernih cen in da je najboljši način za rešitev te problematike sprejetje popolne skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb; vseeno poziva Komisijo, naj pripravi konkretni zakonodajni predlog o transfernih cenah, pri čemer naj upošteva smernice OECD glede transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave iz leta 2010; poleg tega poudarja, da bi bila morda potrebna dodatna prizadevanja za omejitev tveganja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička med državami članicami EU in tretjimi državami, ki ga ustvarja okvir za določanje transfernih cen, zlasti cen neopredmetenih sredstev, in da bi bilo treba dejavno preučiti in preveriti neodvisno tržno načelo, da bi ugotovili, ali je mogoče zagotoviti pravičnejši in učinkovitejši svetovni davčni sistem; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da 70 % preusmerjanja dobička poteka prek transfernih cen in da je najboljši način za rešitev te problematike sprejetje popolne skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb; vseeno poziva Komisijo, naj pripravi konkretni zakonodajni predlog o transfernih cenah, pri čemer naj upošteva smernice OECD glede transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave iz leta 2010; poleg tega poudarja, da bi bila morda potrebna dodatna prizadevanja za omejitev tveganja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička med državami članicami EU in tretjimi državami, ki ga ustvarja okvir za določanje transfernih cen, zlasti cen neopredmetenih sredstev, in da bi bilo treba dejavno preučiti in preveriti neodvisno tržno načelo, da bi ugotovili, ali je mogoče zagotoviti pravičnejši in učinkovitejši svetovni davčni sistem;

| 15. | pozdravlja, da je komisarka za konkurenco Margrethe Vestager uvrstila transferne cene kot posebno področje, na katero se je treba osredotočiti pri zadevah v zvezi z državno pomočjo, saj naj bi bile običajno orodje, ki ga multinacionalna podjetja uporabljajo za sheme davčne utaje ali izogibanja davkom, kot so posojila znotraj skupine; ugotavlja, da ne obstajajo smernice za opredelitev in ureditev državne pomoči, povezane z davki, čeprav se je ta vrsta državne pomoči izkazala za zaskrbljujoče orodje za izogibanje davkom; poziva Komisijo, naj pripravi smernice in vzpostavi jasna merila, s katerimi bi bolje opredelili omejitve za transferne cene in tako bolje ocenili primere državne pomoči; podpira sklepne ugotovitve preiskav Komisije v zadevah Starbucks, Fiat in Amazon; poudarja, da mora Komisija imeti dostop do vseh ustreznih podatkov; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da je komisarka za konkurenco Margrethe Vestager uvrstila transferne cene kot posebno področje, na katero se je treba osredotočiti pri zadevah v zvezi z državno pomočjo, saj naj bi bile običajno orodje, ki ga multinacionalna podjetja uporabljajo za sheme davčne utaje ali izogibanja davkom, kot so posojila znotraj skupine; ugotavlja, da ne obstajajo smernice za opredelitev in ureditev državne pomoči, povezane z davki, čeprav se je ta vrsta državne pomoči izkazala za zaskrbljujoče orodje za izogibanje davkom; poziva Komisijo, naj pripravi smernice in vzpostavi jasna merila, s katerimi bi bolje opredelili omejitve za transferne cene in tako bolje ocenili primere državne pomoči; podpira sklepne ugotovitve preiskav Komisije v zadevah Starbucks, Fiat in Amazon; poudarja, da mora Komisija imeti dostop do vseh ustreznih podatkov;

| 16. | obžaluje, da številna zaslišana multinacionalna podjetja niso ostro obsodila praks izogibanja davkom in agresivnega davčnega načrtovanja; poudarja, da ta podjetja zlahka odobrijo umetna posojila znotraj skupine za namene agresivnega davčnega načrtovanja; poudarja, da dajanje prednosti tovrstnemu dolžniškemu financiranju škoduje tako davkoplačevalcem kot finančni stabilnosti; zato poziva države članice, naj v svoji davčni zakonodaji odpravijo neenako obravnavanje dolžniškega in lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da številna zaslišana multinacionalna podjetja niso ostro obsodila praks izogibanja davkom in agresivnega davčnega načrtovanja; poudarja, da ta podjetja zlahka odobrijo umetna posojila znotraj skupine za namene agresivnega davčnega načrtovanja; poudarja, da dajanje prednosti tovrstnemu dolžniškemu financiranju škoduje tako davkoplačevalcem kot finančni stabilnosti; zato poziva države članice, naj v svoji davčni zakonodaji odpravijo neenako obravnavanje dolžniškega in lastniškega kapitala;

| 17. | odločno poudarja, da je delo prijaviteljev nepravilnosti ključno za odkrivanje razsežnosti davčne utaje in izogibanja davkom, ter da jim je zato treba na zakonit način zagotoviti zaščito in jo okrepiti v vsej EU; ugotavlja, da sta Evropsko sodišče za človekove pravice in Svet Evrope začela obravnavati to vprašanje; meni, da bi morala sodišča in države članice zagotoviti varstvo legitimnih poslovnih skrivnosti, pri čemer pa ne bi smela preprečevati, ovirati ali oteževati zmožnosti prijaviteljev in novinarjev, da dokumentirajo in razkrivajo nezakonite, nepravične ali škodljive prakse, če je to jasno in pretežno v javnem interesu; obžaluje, da Komisija ne načrtuje hitrih ukrepov v zvezi s tem, čeprav so prijavitelji nepravilnosti v zadevah LuxLeaks in panamski dokumenti nedavno posredovali javnosti pomembna razkritja; |
| --- | --- |

17.

odločno poudarja, da je delo prijaviteljev nepravilnosti ključno za odkrivanje razsežnosti davčne utaje in izogibanja davkom, ter da jim je zato treba na zakonit način zagotoviti zaščito in jo okrepiti v vsej EU; ugotavlja, da sta Evropsko sodišče za človekove pravice in Svet Evrope začela obravnavati to vprašanje; meni, da bi morala sodišča in države članice zagotoviti varstvo legitimnih poslovnih skrivnosti, pri čemer pa ne bi smela preprečevati, ovirati ali oteževati zmožnosti prijaviteljev in novinarjev, da dokumentirajo in razkrivajo nezakonite, nepravične ali škodljive prakse, če je to jasno in pretežno v javnem interesu; obžaluje, da Komisija ne načrtuje hitrih ukrepov v zvezi s tem, čeprav so prijavitelji nepravilnosti v zadevah LuxLeaks in panamski dokumenti nedavno posredovali javnosti pomembna razkritja;

| 18. | pozdravlja, da je Komisija začela javno posvetovanje o izboljšanju mehanizmov za reševanje sporov glede dvojnega obdavčenja; poudarja, da je določitev jasnega časovnega okvira za postopke reševanja sporov ključnega pomena za večjo učinkovitost sistemov; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja, da je Komisija začela javno posvetovanje o izboljšanju mehanizmov za reševanje sporov glede dvojnega obdavčenja; poudarja, da je določitev jasnega časovnega okvira za postopke reševanja sporov ključnega pomena za večjo učinkovitost sistemov;

| 19. | pozdravlja sporočilo o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje, v katerem pozivajo Evropsko investicijsko banko (EIB), naj v svoje pogodbe z izbranimi finančnimi posredniki prenese zahteve glede dobrega upravljanja; poziva EIB, naj vzpostavi novo politiko odgovorne obdavčitve, začenši s pregledom svoje politike glede nekooperativnih jurisdikcij iz leta 2016 v tesnem dialogu s civilno družbo; ponavlja, da bi morala EIB okrepiti svoje dejavnosti potrebne skrbnosti in tako izboljšati kakovost informacij o končnih upravičencih ter učinkoviteje preprečevati transakcije s finančnimi posredniki, ki imajo negativne reference glede preglednosti, goljufij, korupcije, organiziranega kriminala, pranja denarja ter škodljivih socialnih učinkov ali vplivov na okolje oziroma s tistimi, ki so registrirani v offshore finančnih centrih ali davčnih oazah in uporabljajo agresivno davčno načrtovanje; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja sporočilo o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje, v katerem pozivajo Evropsko investicijsko banko (EIB), naj v svoje pogodbe z izbranimi finančnimi posredniki prenese zahteve glede dobrega upravljanja; poziva EIB, naj vzpostavi novo politiko odgovorne obdavčitve, začenši s pregledom svoje politike glede nekooperativnih jurisdikcij iz leta 2016 v tesnem dialogu s civilno družbo; ponavlja, da bi morala EIB okrepiti svoje dejavnosti potrebne skrbnosti in tako izboljšati kakovost informacij o končnih upravičencih ter učinkoviteje preprečevati transakcije s finančnimi posredniki, ki imajo negativne reference glede preglednosti, goljufij, korupcije, organiziranega kriminala, pranja denarja ter škodljivih socialnih učinkov ali vplivov na okolje oziroma s tistimi, ki so registrirani v offshore finančnih centrih ali davčnih oazah in uporabljajo agresivno davčno načrtovanje;

| 20. | poziva Komisijo, naj izda nedvoumno zakonodajo za opredelitev ekonomske vsebine, ustvarjanja vrednosti in stalne poslovne enote, predvsem da bi odpravili navidezna podjetja; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj izda nedvoumno zakonodajo za opredelitev ekonomske vsebine, ustvarjanja vrednosti in stalne poslovne enote, predvsem da bi odpravili navidezna podjetja;

Črni seznam in konkretne sankcije za nekooperativne jurisdikcije in davčni odtegljaj

| 21. | ugotavlja, da je edina konkretna pobuda, ki jo je Komisija doslej sprejela v zvezi z nekooperativnimi jurisdikcijami, vključno s čezmorskimi ozemlji, zunanja strategija za učinkovito obdavčenje; opaža, da se merila za uvrstitev na seznam nekooperativnih jurisdikcij OECD doslej niso izkazala za učinkovita pri obravnavi tega vprašanja in niso bila sredstvo odvračanja; poudarja, da še vedno obstajajo tretje države, ki ščitijo nezakonito pridobljeno premoženje, kar organom EU onemogoča njegov odvzem; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je edina konkretna pobuda, ki jo je Komisija doslej sprejela v zvezi z nekooperativnimi jurisdikcijami, vključno s čezmorskimi ozemlji, zunanja strategija za učinkovito obdavčenje; opaža, da se merila za uvrstitev na seznam nekooperativnih jurisdikcij OECD doslej niso izkazala za učinkovita pri obravnavi tega vprašanja in niso bila sredstvo odvračanja; poudarja, da še vedno obstajajo tretje države, ki ščitijo nezakonito pridobljeno premoženje, kar organom EU onemogoča njegov odvzem;

| 22. | poziva Komisijo, naj čim prej pripravi opredelitev in skupni seznam nekooperativnih jurisdikcij Unije (tj. črni seznam davčnih oaz) na podlagi zanesljivih, preglednih in objektivnih meril, ki naj vključujejo mehanizme za izvajanje priporočil OECD, ukrepov za davčno preglednost, ukrepe v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička ter standardov avtomatične izmenjave podatkov, vključno z obstojem aktivnih škodljivih davčnih praks, prednosti za nerezidente ali pravne osebe, pomanjkanjem ekonomske vsebine in nerazkrivanjem korporativne strukture pravnih oseb (vključno s trusti, dobrodelnimi organizacijami, fundacijami, itd.) ali imetništva sredstev ali pravic, ter pozdravlja namero Komisije, da bo v naslednjih šestih mesecih dosežen dogovor o tem seznamu; poziva države članice, naj navedeni sporazum potrdijo do konca leta 2016; meni, da mora biti pred vključitvijo v seznam predviden postopek stopnjevanja, ki bi se začel s konstruktivnim dialogom z jurisdikcijo, kjer so bile ugotovljene pomanjkljivosti, da bi postopek dosegel tudi učinek preprečevanja; meni, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem, ki bi omogočal, da se jurisdikcijo odstrani s seznama, če in ko je bila dosežena ali ponovno vzpostavljena skladnost; meni, da bi morala ta ocena zajemati tudi države, ki so članice OECD; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj čim prej pripravi opredelitev in skupni seznam nekooperativnih jurisdikcij Unije (tj. črni seznam davčnih oaz) na podlagi zanesljivih, preglednih in objektivnih meril, ki naj vključujejo mehanizme za izvajanje priporočil OECD, ukrepov za davčno preglednost, ukrepe v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička ter standardov avtomatične izmenjave podatkov, vključno z obstojem aktivnih škodljivih davčnih praks, prednosti za nerezidente ali pravne osebe, pomanjkanjem ekonomske vsebine in nerazkrivanjem korporativne strukture pravnih oseb (vključno s trusti, dobrodelnimi organizacijami, fundacijami, itd.) ali imetništva sredstev ali pravic, ter pozdravlja namero Komisije, da bo v naslednjih šestih mesecih dosežen dogovor o tem seznamu; poziva države članice, naj navedeni sporazum potrdijo do konca leta 2016; meni, da mora biti pred vključitvijo v seznam predviden postopek stopnjevanja, ki bi se začel s konstruktivnim dialogom z jurisdikcijo, kjer so bile ugotovljene pomanjkljivosti, da bi postopek dosegel tudi učinek preprečevanja; meni, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem, ki bi omogočal, da se jurisdikcijo odstrani s seznama, če in ko je bila dosežena ali ponovno vzpostavljena skladnost; meni, da bi morala ta ocena zajemati tudi države, ki so članice OECD;

| 23. | poziva h konkretnemu regulativnemu okviru Unije za sankcije za nekooperativne jurisdikcije na črnem seznamu, ki bo vključeval možnost pregleda ter v skrajnem primeru prekinitev sporazumov o prosti trgovini, sporazumov o dvojnem obdavčenju in prepoved dostopa do sredstev Unije; ugotavlja, da je namen sankcij spremeniti zakonodajo zadevnih jurisdikcij; poziva, naj se sankcije uporabljajo tudi za podjetja, banke, računovodska podjetja, odvetniške pisarne in davčne svetovalce, za katere je bilo dokazano, da so omogočili nezakonite, škodljive ali nepravične ureditve v zvezi z obdavčenjem pravnih oseb z uporabo pravnih instrumentov v teh jurisdikcijah; |
| --- | --- |

23.

poziva h konkretnemu regulativnemu okviru Unije za sankcije za nekooperativne jurisdikcije na črnem seznamu, ki bo vključeval možnost pregleda ter v skrajnem primeru prekinitev sporazumov o prosti trgovini, sporazumov o dvojnem obdavčenju in prepoved dostopa do sredstev Unije; ugotavlja, da je namen sankcij spremeniti zakonodajo zadevnih jurisdikcij; poziva, naj se sankcije uporabljajo tudi za podjetja, banke, računovodska podjetja, odvetniške pisarne in davčne svetovalce, za katere je bilo dokazano, da so omogočili nezakonite, škodljive ali nepravične ureditve v zvezi z obdavčenjem pravnih oseb z uporabo pravnih instrumentov v teh jurisdikcijah;

| 24. | poziva Komisijo, naj pripravi zavezujočo zakonodajo, ki bo vsem institucijam EU prepovedala odpiranje računov ali delovanje v jurisdikcijah iz skupnega seznama Unije nekooperativnih jurisdikcij; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj pripravi zavezujočo zakonodajo, ki bo vsem institucijam EU prepovedala odpiranje računov ali delovanje v jurisdikcijah iz skupnega seznama Unije nekooperativnih jurisdikcij;

| 25. | poziva države članice, naj znova začnejo pogajanja o dvostranskih davčnih sporazumih s tretjimi državami, da bodo vanje vključile dovolj zanesljive klavzule in tako preprečile izkoriščanje ugodnejših davčnih sporazumov, vključno s porazdelitvijo obdavčitvenih pravic med državami izvora in rezidentstva glede na ekonomsko vsebino in ustrezno opredelitev stalne poslovne enote; dodatno poudarja, da bi ta proces lahko zelo pospešili, če bi države članice pooblastile Komisijo, naj se v imenu Unije pogaja o takih davčnih sporazumih; poziva države članice, naj ustrezno zagotovijo pravično obravnavo držav v razvoju pri pogajanjih o teh sporazumih; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj znova začnejo pogajanja o dvostranskih davčnih sporazumih s tretjimi državami, da bodo vanje vključile dovolj zanesljive klavzule in tako preprečile izkoriščanje ugodnejših davčnih sporazumov, vključno s porazdelitvijo obdavčitvenih pravic med državami izvora in rezidentstva glede na ekonomsko vsebino in ustrezno opredelitev stalne poslovne enote; dodatno poudarja, da bi ta proces lahko zelo pospešili, če bi države članice pooblastile Komisijo, naj se v imenu Unije pogaja o takih davčnih sporazumih; poziva države članice, naj ustrezno zagotovijo pravično obravnavo držav v razvoju pri pogajanjih o teh sporazumih;

| 26. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za davčni odtegljaj na ravni EU, ki bi ga upravljale države članice, da bi zagotovili vsaj enkratno obdavčitev dobička, ustvarjenega v Uniji, preden jo zapusti; ugotavlja, da bi ta predlog moral vključevati sistem vračila, da bi preprečili dvojno obdavčevanje; poudarja, da je prednost takega splošnega sistema davčnega odtegljaja na podlagi metode odbitkov preprečevanje dvojnega neobdavčevanja ter erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ne da bi pri tem pri tem prišlo do dvojnega obdavčevanja; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za davčni odtegljaj na ravni EU, ki bi ga upravljale države članice, da bi zagotovili vsaj enkratno obdavčitev dobička, ustvarjenega v Uniji, preden jo zapusti; ugotavlja, da bi ta predlog moral vključevati sistem vračila, da bi preprečili dvojno obdavčevanje; poudarja, da je prednost takega splošnega sistema davčnega odtegljaja na podlagi metode odbitkov preprečevanje dvojnega neobdavčevanja ter erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ne da bi pri tem pri tem prišlo do dvojnega obdavčevanja;

| 27. | obžaluje, da sta se Andora in Kneževina Monako zavezali avtomatični izmenjavi podatkov od leta 2018 in ne 2017; poudarja, da nekatere nekooperativne jurisdikcije, kot je Andora, izpolnjujejo standarde o avtomatični izmenjavi podatkov, vendar vse bolj postajajo jurisdikcije z nizkimi stopnjami davka; je zaskrbljen, da sporazum o dvojnem obdavčevanju med Andoro in Španijo trenutno ne zagotavlja učinkovite avtomatične izmenjave podatkov; poziva Komisijo, naj tesno spremlja učinkovito izvajanje avtomatične izmenjave podatkov, vključene v sporazume, ki so jih države članice podpisale z nekdanjimi ali sedanjimi nekooperativnimi jurisdikcijami; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da sta se Andora in Kneževina Monako zavezali avtomatični izmenjavi podatkov od leta 2018 in ne 2017; poudarja, da nekatere nekooperativne jurisdikcije, kot je Andora, izpolnjujejo standarde o avtomatični izmenjavi podatkov, vendar vse bolj postajajo jurisdikcije z nizkimi stopnjami davka; je zaskrbljen, da sporazum o dvojnem obdavčevanju med Andoro in Španijo trenutno ne zagotavlja učinkovite avtomatične izmenjave podatkov; poziva Komisijo, naj tesno spremlja učinkovito izvajanje avtomatične izmenjave podatkov, vključene v sporazume, ki so jih države članice podpisale z nekdanjimi ali sedanjimi nekooperativnimi jurisdikcijami;

| 28. | meni, da bi bilo treba hibridno neskladje med državami članicami EU in tretjimi državami pri določanju statusa subjektov, ki jo uporabljajo številne ameriške družbe in ki vodi v dvojno neobdavčevanje, učinkovito obravnavati v evropski zakonodaji dodatno k predlogom Komisije iz svežnja proti izogibanju davkom; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo treba hibridno neskladje med državami članicami EU in tretjimi državami pri določanju statusa subjektov, ki jo uporabljajo številne ameriške družbe in ki vodi v dvojno neobdavčevanje, učinkovito obravnavati v evropski zakonodaji dodatno k predlogom Komisije iz svežnja proti izogibanju davkom;

Posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, znanja ter raziskav in razvoja

| 29. | ugotavlja, da se posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, znanja ter raziskav in razvoja do zdaj niso izkazale za dovolj učinkovite pri spodbujanju inovacij v Uniji, obžaluje, da jih multinacionalna podjetja namesto tega uporabljajo za preusmerjanje dobička v okviru shem agresivnega davčnega načrtovanja, kot je znana davčna luknja „double Irish with a Dutch sandwich“ (dvojni irski sendvič z nizozemskim nadevom), pri kateri se dobički preusmerijo prek irskih in nizozemskih podjetij; meni, da posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine niso ustrezno in učinkovito orodje za doseganje gospodarskih ciljev; vztraja, da se lahko raziskave in razvoj spodbujajo z obsežnejšimi ukrepi politike, ki bi spodbujali dolgoročne inovacije in neodvisne raziskave, ter s subvencijami, ki bi morale imeti prednost pred posebnimi ureditvami za obdavčitev intelektualne lastnine, saj je pri subvencijah manjše tveganje, da bodo zlorabljene v okviru shem izogibanja davkom; opaža, da je povezava med posebnimi ureditvami za obdavčitev intelektualne lastnine ter dejavnostmi razvoja in raziskav pogosto naključna in da trenutni modeli povzročajo tekmovanje v zniževanju standardov na področju efektivnega davčnega prispevka multinacionalnih podjetij; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da se posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, znanja ter raziskav in razvoja do zdaj niso izkazale za dovolj učinkovite pri spodbujanju inovacij v Uniji, obžaluje, da jih multinacionalna podjetja namesto tega uporabljajo za preusmerjanje dobička v okviru shem agresivnega davčnega načrtovanja, kot je znana davčna luknja „double Irish with a Dutch sandwich“ (dvojni irski sendvič z nizozemskim nadevom), pri kateri se dobički preusmerijo prek irskih in nizozemskih podjetij; meni, da posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine niso ustrezno in učinkovito orodje za doseganje gospodarskih ciljev; vztraja, da se lahko raziskave in razvoj spodbujajo z obsežnejšimi ukrepi politike, ki bi spodbujali dolgoročne inovacije in neodvisne raziskave, ter s subvencijami, ki bi morale imeti prednost pred posebnimi ureditvami za obdavčitev intelektualne lastnine, saj je pri subvencijah manjše tveganje, da bodo zlorabljene v okviru shem izogibanja davkom; opaža, da je povezava med posebnimi ureditvami za obdavčitev intelektualne lastnine ter dejavnostmi razvoja in raziskav pogosto naključna in da trenutni modeli povzročajo tekmovanje v zniževanju standardov na področju efektivnega davčnega prispevka multinacionalnih podjetij;

| 30. | obžaluje, da so nekatere države članice, zlasti v okviru Skupine za kodeks ravnanja, doslej zanemarjale to vprašanje in da še niso vzpostavile ustreznega časovnega načrta za njegovo obravnavo; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da so nekatere države članice, zlasti v okviru Skupine za kodeks ravnanja, doslej zanemarjale to vprašanje in da še niso vzpostavile ustreznega časovnega načrta za njegovo obravnavo;

| 31. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge za zavezujočo zakonodajo Unije o posebnih ureditvah za obdavčitev intelektualne lastnine na podlagi spremenjenega pristopa povezanosti OECD, ki bo tudi obravnavala njegove slabosti, da bi prepovedali zlorabo posebnih ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine za namene izogibanja davkom in zagotovili njihovo povezanost z dejansko gospodarsko dejavnostjo, če in kadar so uporabljene; poudarja, da bi se moral predlog Komisije uporabljati za vse nove posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, ki jih izdajo države članice, ter da je treba vse obstoječe ureditve, ki še veljajo na tem področju, ustrezno spremeniti; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge za zavezujočo zakonodajo Unije o posebnih ureditvah za obdavčitev intelektualne lastnine na podlagi spremenjenega pristopa povezanosti OECD, ki bo tudi obravnavala njegove slabosti, da bi prepovedali zlorabo posebnih ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine za namene izogibanja davkom in zagotovili njihovo povezanost z dejansko gospodarsko dejavnostjo, če in kadar so uporabljene; poudarja, da bi se moral predlog Komisije uporabljati za vse nove posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, ki jih izdajo države članice, ter da je treba vse obstoječe ureditve, ki še veljajo na tem področju, ustrezno spremeniti;

| 32. | poziva države članice, naj določbo o minimalni stopnji efektivne obdavčitve vključijo v direktivo o obdavčevanju plačil obresti in licenčnin, pa tudi v direktivo o matičnih in odvisnih družbah ter zagotovijo, da Svet ne odobri izjem; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj določbo o minimalni stopnji efektivne obdavčitve vključijo v direktivo o obdavčevanju plačil obresti in licenčnin, pa tudi v direktivo o matičnih in odvisnih družbah ter zagotovijo, da Svet ne odobri izjem;

Banke, davčni svetovalci in posredniki

| 33. | možno obžaluje, da so imele nekatere banke, davčni svetovalci, odvetniške pisarne in računovodska podjetja ter drugi posredniki ključno vlogo pri oblikovanju shem agresivnega davčnega načrtovanja za svoje stranke, pomagali pa so tudi nacionalnim vladam pri oblikovanju njihovih davčnih zakonikov in zakonodaje na tem področju, zaradi česar je prišlo do precejšnjega nasprotja interesov; |
| --- | --- |

33.

možno obžaluje, da so imele nekatere banke, davčni svetovalci, odvetniške pisarne in računovodska podjetja ter drugi posredniki ključno vlogo pri oblikovanju shem agresivnega davčnega načrtovanja za svoje stranke, pomagali pa so tudi nacionalnim vladam pri oblikovanju njihovih davčnih zakonikov in zakonodaje na tem področju, zaradi česar je prišlo do precejšnjega nasprotja interesov;

| 34. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja preglednosti in ustrezne dokumentacije v finančnih institucijah, pri svetovalcih in odvetniških pisarnah v zvezi s posebnimi modeli lastništva in nadzora podjetja, ki jih predlagajo davčni, finančni in pravni svetovalci, kot je bilo potrjeno z nedavnimi razkritji v zvezi s panamskimi dokumenti; priporoča okrepitev zahtev glede preglednosti pri vzpostavitvi zasebnih podjetij, da bi se spoprijeli s problemom navideznih podjetij; |
| --- | --- |

34.

je zaskrbljen zaradi pomanjkanja preglednosti in ustrezne dokumentacije v finančnih institucijah, pri svetovalcih in odvetniških pisarnah v zvezi s posebnimi modeli lastništva in nadzora podjetja, ki jih predlagajo davčni, finančni in pravni svetovalci, kot je bilo potrjeno z nedavnimi razkritji v zvezi s panamskimi dokumenti; priporoča okrepitev zahtev glede preglednosti pri vzpostavitvi zasebnih podjetij, da bi se spoprijeli s problemom navideznih podjetij;

| 35. | je zaskrbljen nad pomanjkanjem preglednosti in ustrezne dokumentacije v okviru nacionalnih davčnih uprav glede učinkov, ki jih imajo odločbe o transfernih cenah, ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, davčna stališča in drugi elementi diskrecijske obdavčitve dohodkov pravnih oseb na konkurenco; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen nad pomanjkanjem preglednosti in ustrezne dokumentacije v okviru nacionalnih davčnih uprav glede učinkov, ki jih imajo odločbe o transfernih cenah, ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, davčna stališča in drugi elementi diskrecijske obdavčitve dohodkov pravnih oseb na konkurenco;

| 36. | poziva k okrepitvi obstoječih kodeksov ravnanja za industrijo davčnega svetovanja, zlasti da bi se v njih upoštevala morebitna nasprotja interesov ter da bi se predvidelo njihovo jasno in razumljivo razkritje; poziva Komisijo, naj pripravi kodeks ravnanja Unije za vse svetovalne storitve, da bi se situacije morebitnega nasprotja interesov jasno razkrile; meni, da bi to moralo vključevati ureditev Unije glede neskladnosti za davčne svetovalce, da bi preprečili nasprotje interesov pri svetovanju tako javnemu kot zasebnemu sektorju ter da bi preprečili druga nasprotja interesov; |
| --- | --- |

36.

poziva k okrepitvi obstoječih kodeksov ravnanja za industrijo davčnega svetovanja, zlasti da bi se v njih upoštevala morebitna nasprotja interesov ter da bi se predvidelo njihovo jasno in razumljivo razkritje; poziva Komisijo, naj pripravi kodeks ravnanja Unije za vse svetovalne storitve, da bi se situacije morebitnega nasprotja interesov jasno razkrile; meni, da bi to moralo vključevati ureditev Unije glede neskladnosti za davčne svetovalce, da bi preprečili nasprotje interesov pri svetovanju tako javnemu kot zasebnemu sektorju ter da bi preprečili druga nasprotja interesov;

| 37. | opozarja na tveganje nasprotja interesov, ki izhaja iz tega, da ta podjetja zagotavljajo storitve pravnega in davčnega svetovanja ter revizijske storitve; zato poudarja pomen jasnega ločevanja med temi storitvami; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno spremljanje in izvajanje zakonodaje, ki naj bi preprečevala ta nasprotja interesov, in preuči potrebo po pregledu direktive o revizijah, zlasti določbe člena 22, in uredbe o revizijah, zlasti določbe člena 5, ter opredelitev „pomembnega učinka“ nerevizijskih storitev; |
| --- | --- |

37.

opozarja na tveganje nasprotja interesov, ki izhaja iz tega, da ta podjetja zagotavljajo storitve pravnega in davčnega svetovanja ter revizijske storitve; zato poudarja pomen jasnega ločevanja med temi storitvami; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno spremljanje in izvajanje zakonodaje, ki naj bi preprečevala ta nasprotja interesov, in preuči potrebo po pregledu direktive o revizijah, zlasti določbe člena 22, in uredbe o revizijah, zlasti določbe člena 5, ter opredelitev „pomembnega učinka“ nerevizijskih storitev;

| 38. | zahteva, da Komisija opravi preiskavo medsebojne povezanosti akademikov in sektorja davčnega svetovanja, pri čemer naj se osredotoči vsaj na nasprotja interesov; |
| --- | --- |

38.

zahteva, da Komisija opravi preiskavo medsebojne povezanosti akademikov in sektorja davčnega svetovanja, pri čemer naj se osredotoči vsaj na nasprotja interesov;

| 39. | poziva države članice, naj vzpostavijo sorazmerne in odvračilne sankcije, vključno s kazenskim pregonom, za vodstvo podjetij, udeleženo v davčni utaji, in z možnostjo odvzema dovoljenj za opravljanje dejavnosti strokovnjakom in podjetjem, za katere je bilo dokazano, da so sodelovali pri oblikovanju shem agresivnega davčnega načrtovanja in davčne utaje, svetovali glede njihove uporabe ali jih uporabljali; prosi, naj Komisija preuči izvedljivost uvedbe sorazmerne finančne odgovornosti za davčne svetovalce, ki sodelujejo pri nezakonitih davčnih praksah; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj vzpostavijo sorazmerne in odvračilne sankcije, vključno s kazenskim pregonom, za vodstvo podjetij, udeleženo v davčni utaji, in z možnostjo odvzema dovoljenj za opravljanje dejavnosti strokovnjakom in podjetjem, za katere je bilo dokazano, da so sodelovali pri oblikovanju shem agresivnega davčnega načrtovanja in davčne utaje, svetovali glede njihove uporabe ali jih uporabljali; prosi, naj Komisija preuči izvedljivost uvedbe sorazmerne finančne odgovornosti za davčne svetovalce, ki sodelujejo pri nezakonitih davčnih praksah;

| 40. | poziva Komisijo, naj analizira možnost uvedbe sorazmerne finančne odgovornosti za banke in finančne institucije, ki omogočajo prenose v znane davčne oaze, kot bodo opredeljene v prihodnjem skupnem seznamu davčnih oaz in nekooperativnih davčnih jurisdikcij Unije; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj analizira možnost uvedbe sorazmerne finančne odgovornosti za banke in finančne institucije, ki omogočajo prenose v znane davčne oaze, kot bodo opredeljene v prihodnjem skupnem seznamu davčnih oaz in nekooperativnih davčnih jurisdikcij Unije;

| 41. | poziva Komisijo, naj okrepi zahteve za banke glede poročanja davčnim organom držav članic o prenosih v jurisdikcije, vključene v skupni seznam davčnih oaz in nekooperativnih davčnih jurisdikcij Unije, in iz njih; poziva države članice, naj jamčijo, da banke in druge finančne institucije zagotavljajo podobne informacije regulativnim in davčnim organom; poziva države članice, naj okrepijo zmogljivost svoje davčne uprave za preiskovanje primerov davčnih utaj in izogibanja davkom; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj okrepi zahteve za banke glede poročanja davčnim organom držav članic o prenosih v jurisdikcije, vključene v skupni seznam davčnih oaz in nekooperativnih davčnih jurisdikcij Unije, in iz njih; poziva države članice, naj jamčijo, da banke in druge finančne institucije zagotavljajo podobne informacije regulativnim in davčnim organom; poziva države članice, naj okrepijo zmogljivost svoje davčne uprave za preiskovanje primerov davčnih utaj in izogibanja davkom;

| 42. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o uvedbi zahteve za obvezno razkritje za banke, davčne svetovalce in druge posrednike v zvezi s kompleksnimi strukturami in posebnimi storitvami, ki so povezane z jurisdikcijami s skupnega seznama EU davčnih oaz in nekooperativnih jurisdikcij, načrtovanimi za stranke, ki jih uporabljajo za omogočanje davčne utaje, davčnih goljufij, pranja denarja ali financiranja terorizma; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o uvedbi zahteve za obvezno razkritje za banke, davčne svetovalce in druge posrednike v zvezi s kompleksnimi strukturami in posebnimi storitvami, ki so povezane z jurisdikcijami s skupnega seznama EU davčnih oaz in nekooperativnih jurisdikcij, načrtovanimi za stranke, ki jih uporabljajo za omogočanje davčne utaje, davčnih goljufij, pranja denarja ali financiranja terorizma;

| 43. | poziva Komisijo (31), naj uvede specifična minimalna skupna pravila proti zlorabam, namenjena preprečevanju koristi, ki izhajajo iz nekaterih prenosov hibridnih sredstev (32), katerih učinek je pogosto odbitek prihodkov v eni državi, ne da bi bili vključeni v davčno osnovo druge države, ali zlorabe pri transakcijah v zvezi z davčnimi odbitki v tujini; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo (31), naj uvede specifična minimalna skupna pravila proti zlorabam, namenjena preprečevanju koristi, ki izhajajo iz nekaterih prenosov hibridnih sredstev (32), katerih učinek je pogosto odbitek prihodkov v eni državi, ne da bi bili vključeni v davčno osnovo druge države, ali zlorabe pri transakcijah v zvezi z davčnimi odbitki v tujini;

Prijavitelji nepravilnosti

| 44. | ponovno izjavlja, da imajo prijavitelji nepravilnosti ključno vlogo pri razkrivanju kršitev, tudi nezakonitih ali nepravičnih praks; meni, da je jasno, da so taka razkritja, ki osvetlijo razsežnost davčne utaje, izogibanja davkom in pranja denarja, v javnem interesu, kot so dokazala nedavna razkritja v zadevah LuxLeaks in panamski dokumenti o razsežnostih pojava prenosa sredstev v jurisdikcije z nizko obdavčitvijo; opozarja, da je možnost za odkrivanje in kazenski pregon davčnih kršiteljev v veliki meri odvisna od razpoložljivosti in kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

44.

ponovno izjavlja, da imajo prijavitelji nepravilnosti ključno vlogo pri razkrivanju kršitev, tudi nezakonitih ali nepravičnih praks; meni, da je jasno, da so taka razkritja, ki osvetlijo razsežnost davčne utaje, izogibanja davkom in pranja denarja, v javnem interesu, kot so dokazala nedavna razkritja v zadevah LuxLeaks in panamski dokumenti o razsežnostih pojava prenosa sredstev v jurisdikcije z nizko obdavčitvijo; opozarja, da je možnost za odkrivanje in kazenski pregon davčnih kršiteljev v veliki meri odvisna od razpoložljivosti in kakovosti podatkov;

| 45. | obžaluje, da Komisija svoje ukrepe omejuje na spremljanje dogodkov na različnih področjih, ki so v pristojnosti Unije, pri čemer ne namerava sprejeti konkretnih ukrepov za obravnavo vprašanja; je zaskrbljen, da bi lahko to pomanjkanje zaščite ogrozilo objavo novih odkritij, zaradi česar bi lahko države članice izgubile legitimne prihodke od davkov; obžaluje, da Komisija ni predložila zadovoljivega odgovora na zahteve iz odstavkov 144 in 145 resolucije Parlamenta z dne 25. novembra 2015, niti na priporočila iz resolucije Parlamenta z dne 16. decembra 2015, zlasti na zahtevo, naj pripravi jasen zakonodajni okvir o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti itd. do konca leta 2016; |
| --- | --- |

45.

obžaluje, da Komisija svoje ukrepe omejuje na spremljanje dogodkov na različnih področjih, ki so v pristojnosti Unije, pri čemer ne namerava sprejeti konkretnih ukrepov za obravnavo vprašanja; je zaskrbljen, da bi lahko to pomanjkanje zaščite ogrozilo objavo novih odkritij, zaradi česar bi lahko države članice izgubile legitimne prihodke od davkov; obžaluje, da Komisija ni predložila zadovoljivega odgovora na zahteve iz odstavkov 144 in 145 resolucije Parlamenta z dne 25. novembra 2015, niti na priporočila iz resolucije Parlamenta z dne 16. decembra 2015, zlasti na zahtevo, naj pripravi jasen zakonodajni okvir o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti itd. do konca leta 2016;

| 46. | znova poziva Komisijo, naj čim prej predlaga jasen pravni okvir, da bi zagotovili učinkovito zaščito prijaviteljev nepravilnosti ter novinarjev in drugih oseb, povezanih z mediji, ki jim pomagajo ali jih spodbujajo; poziva države članice, naj revidirajo svojo veljavno zakonodajo o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, tako da vključijo možnost, da se onemogoči kazenski pregon v primerih, ko so prijavitelji nepravilnosti delovali izključno v javnem interesu; poziva jo, naj kot zgled upošteva najboljše prakse obstoječih zakonodaj držav članic na področju zaščite prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

46.

znova poziva Komisijo, naj čim prej predlaga jasen pravni okvir, da bi zagotovili učinkovito zaščito prijaviteljev nepravilnosti ter novinarjev in drugih oseb, povezanih z mediji, ki jim pomagajo ali jih spodbujajo; poziva države članice, naj revidirajo svojo veljavno zakonodajo o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, tako da vključijo možnost, da se onemogoči kazenski pregon v primerih, ko so prijavitelji nepravilnosti delovali izključno v javnem interesu; poziva jo, naj kot zgled upošteva najboljše prakse obstoječih zakonodaj držav članic na področju zaščite prijaviteljev nepravilnosti;

Skupina za kodeks ravnanja in medinstitucionalna vprašanja

| 47. | obžaluje, da so kljub večkratnim zahtevam prvega in drugega posebnega odbora (TAXE 1 in TAXE 2) po popolnem dostopu do dokumentov in zapisnikov Skupine za kodeks ravnanja poslanci Evropskega parlamenta za posvetovanje ob izključitvi javnosti dobili na voljo le omejeno število novih dokumentov, to pa je bilo doseženo šele pet mesecev po začetku mandata posebnega odbora TAXE 2; poudarja, da bi ti dokumenti morali biti objavljeni, da se omogočita javni nadzor in odprta politična razprava o njihovi vsebini; poleg tega ugotavlja, da je pripravljenost Sveta ugoditi tej zahtevi še vedno nezadovoljiva; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da so kljub večkratnim zahtevam prvega in drugega posebnega odbora (TAXE 1 in TAXE 2) po popolnem dostopu do dokumentov in zapisnikov Skupine za kodeks ravnanja poslanci Evropskega parlamenta za posvetovanje ob izključitvi javnosti dobili na voljo le omejeno število novih dokumentov, to pa je bilo doseženo šele pet mesecev po začetku mandata posebnega odbora TAXE 2; poudarja, da bi ti dokumenti morali biti objavljeni, da se omogočita javni nadzor in odprta politična razprava o njihovi vsebini; poleg tega ugotavlja, da je pripravljenost Sveta ugoditi tej zahtevi še vedno nezadovoljiva;

| 48. | obžaluje, da Komisija, čeprav je zagotovila nekaj notranjih zapisnikov sej Skupine za kodeks ravnanja, ni mogla voditi vseh evidence razdeljenih dokumentov; meni, da je naloga Komisije, da vodi vse zapise in evidence vseh informacij in dokumentov, razposlanih v okviru pristojnosti Skupine za kodeks ravnanja, da bi proučili skladnost ukrepov držav članic v skladu s Pogodbo; poziva Komisijo, naj sprejme nujen ukrep za izboljšanje tega položaja, tako da poišče vse dokumente; poziva Svet in države članice, naj pri tej zadevi sodelujejo s Komisijo; |
| --- | --- |

48.

obžaluje, da Komisija, čeprav je zagotovila nekaj notranjih zapisnikov sej Skupine za kodeks ravnanja, ni mogla voditi vseh evidence razdeljenih dokumentov; meni, da je naloga Komisije, da vodi vse zapise in evidence vseh informacij in dokumentov, razposlanih v okviru pristojnosti Skupine za kodeks ravnanja, da bi proučili skladnost ukrepov držav članic v skladu s Pogodbo; poziva Komisijo, naj sprejme nujen ukrep za izboljšanje tega položaja, tako da poišče vse dokumente; poziva Svet in države članice, naj pri tej zadevi sodelujejo s Komisijo;

| 49. | poziva države članice, naj izboljšajo preglednost pri delovnih metodah Skupine za kodeks ravnanja, kar je eden od dejavnikov, ki ogrožajo morebitno konkretno izboljšanje pri spopadanju s škodljivimi davčnimi praksami; obžaluje, da ni prejel številnih dokumentov s sestankov Skupine za kodeks ravnanja, ki jih je pripravil Svet ali države članice in so odločilnega pomena za dobro izvajanje mandata posebnega odbora; poziva k redni objavi rezultatov nadzora glede skladnosti držav članic z izdanimi priporočili; poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj pripravi javno dostopno letno poročilo, v katerem bo opredelila in opisala najbolj škodljive davčne prakse, ki jih države članice uporabljajo med letom; ponavlja svoj poziv Svetu iz leta 2015, naj ustanovi davčni odbor na ravni politike; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj izboljšajo preglednost pri delovnih metodah Skupine za kodeks ravnanja, kar je eden od dejavnikov, ki ogrožajo morebitno konkretno izboljšanje pri spopadanju s škodljivimi davčnimi praksami; obžaluje, da ni prejel številnih dokumentov s sestankov Skupine za kodeks ravnanja, ki jih je pripravil Svet ali države članice in so odločilnega pomena za dobro izvajanje mandata posebnega odbora; poziva k redni objavi rezultatov nadzora glede skladnosti držav članic z izdanimi priporočili; poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj pripravi javno dostopno letno poročilo, v katerem bo opredelila in opisala najbolj škodljive davčne prakse, ki jih države članice uporabljajo med letom; ponavlja svoj poziv Svetu iz leta 2015, naj ustanovi davčni odbor na ravni politike;

| 50. | na podlagi javnih informacij ugotavlja, da je Skupina za kodeks ravnanja med letoma 1998 in 2014 preučila 421 ukrepov in ocenila, da je bilo 111 izmed njih škodljivih (26 %), vendar sta bili dve tretjini teh ukrepov dejansko obravnavani v prvih petih letih obstoja skupine; ugotavlja, da se je število pregledanih ukrepov s strani držav članic v zadnjih letih zmanjšalo, leta 2014 je bilo pregledanih le 5 % vseh ukrepov, in obžaluje, da Skupina od novembra 2012 ni našla nobenega škodljivega davčnega ukrepa; ugotavlja, da Skupina za kodeks ravnanja v zadnjem desetletju ni polno delovala in da je treba nujno revidirati njeno upravljanje in mandat; |
| --- | --- |

50.

na podlagi javnih informacij ugotavlja, da je Skupina za kodeks ravnanja med letoma 1998 in 2014 preučila 421 ukrepov in ocenila, da je bilo 111 izmed njih škodljivih (26 %), vendar sta bili dve tretjini teh ukrepov dejansko obravnavani v prvih petih letih obstoja skupine; ugotavlja, da se je število pregledanih ukrepov s strani držav članic v zadnjih letih zmanjšalo, leta 2014 je bilo pregledanih le 5 % vseh ukrepov, in obžaluje, da Skupina od novembra 2012 ni našla nobenega škodljivega davčnega ukrepa; ugotavlja, da Skupina za kodeks ravnanja v zadnjem desetletju ni polno delovala in da je treba nujno revidirati njeno upravljanje in mandat;

| 51. | ponavlja poziv Komisiji iz leta 2015, naj zagotovi posodobitev poročila Simmons & Simmons iz leta 1999 o upravnih praksah, omenjenih v odstavku 26 poročila skupine za kodeks ravnanja iz leta 1999 – poročila Primarolo (SN 4901/99); |
| --- | --- |

51.

ponavlja poziv Komisiji iz leta 2015, naj zagotovi posodobitev poročila Simmons & Simmons iz leta 1999 o upravnih praksah, omenjenih v odstavku 26 poročila skupine za kodeks ravnanja iz leta 1999 – poročila Primarolo (SN 4901/99);

| 52. | poudarja, da je kodeks ravnanja sicer omogočil nekaj izboljšav, vendar samoobveščanje o potencialno škodljivih ukrepih s strani držav članic ni učinkovito, merila za opredelitev škodljivih ukrepov so zastarela, za neučinkovito pa se je izkazalo tudi načelo soglasja pri sprejemanju odločitev o škodljivosti; obžaluje, da več držav članic nasprotuje nujni reformi Skupine za kodeks ravnanja; zato poziva Komisijo in države članice, naj čim prej spremenijo merila za ugotavljanje škodljivih ukrepov in upravljavske vidike Skupine za kodeks ravnanja (vključno z njeno strukturo sprejemanja odločitev in spremljanjem dogovorov o izločitvi in mirovanju, izogibanjem zavlačevanja, sankcijami v primeru neskladnosti), da bi izboljšali njeno javno preglednost in odgovornost ter zagotovili močno vključenost Parlamenta in njegov dostop do informacij; opozarja na pomanjkljivosti in druge ustrezne informacije iz Priloge 3; ugotavlja tudi, da je pri primerjavi Komisijinega seznama vseh davčnih režimov, ki jih je formalno ocenila Skupina za kodeks ravnanja, z ustreznimi dokumenti s sestankov v trenutku odločitve in po njej, prvič v mnogih primerih ni jasno, kako je bila odločitev sprejeta, na primer zakaj so režimi, za katere obstajajo razlogi za domnevo, da so škodljivi, bili na koncu prijavljeni kot neškodljivi, in, drugič, v zvezi s tistimi primeri, v katerih je bila po oceni potrjena škodljivost, ali so države članice zadovoljivo zaključile s tem povezane postopke izločitve; poudarja, da zato države članice niso izpolnile obveznosti iz direktiv Sveta 77/799/EGS in 2011/16/EU, saj niso avtomatično izmenjavale davčnih podatkov, tudi takrat ne, ko so za to obstajali jasni razlogi, kljub polju proste presoje, ki ga direktivi dopuščata za predvidevanje, da lahko nastanejo davčne izgube v drugih državah članicah ali da so davčni prihranki lahko posledica umetnih prenosov dobička znotraj skupin; poudarja, da Komisija ni izpolnila svoje vloge varuhinje Pogodb, kot je določeno v členu 17(1) PEU, ker ni ukrepala in ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev, da bi države članice izpolnile svoje obveznosti, zlasti tiste iz direktiv Sveta 77/799/EGS in 2011/16/EU, čeprav so obstajali dokazi za to; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je kodeks ravnanja sicer omogočil nekaj izboljšav, vendar samoobveščanje o potencialno škodljivih ukrepih s strani držav članic ni učinkovito, merila za opredelitev škodljivih ukrepov so zastarela, za neučinkovito pa se je izkazalo tudi načelo soglasja pri sprejemanju odločitev o škodljivosti; obžaluje, da več držav članic nasprotuje nujni reformi Skupine za kodeks ravnanja; zato poziva Komisijo in države članice, naj čim prej spremenijo merila za ugotavljanje škodljivih ukrepov in upravljavske vidike Skupine za kodeks ravnanja (vključno z njeno strukturo sprejemanja odločitev in spremljanjem dogovorov o izločitvi in mirovanju, izogibanjem zavlačevanja, sankcijami v primeru neskladnosti), da bi izboljšali njeno javno preglednost in odgovornost ter zagotovili močno vključenost Parlamenta in njegov dostop do informacij; opozarja na pomanjkljivosti in druge ustrezne informacije iz Priloge 3; ugotavlja tudi, da je pri primerjavi Komisijinega seznama vseh davčnih režimov, ki jih je formalno ocenila Skupina za kodeks ravnanja, z ustreznimi dokumenti s sestankov v trenutku odločitve in po njej, prvič v mnogih primerih ni jasno, kako je bila odločitev sprejeta, na primer zakaj so režimi, za katere obstajajo razlogi za domnevo, da so škodljivi, bili na koncu prijavljeni kot neškodljivi, in, drugič, v zvezi s tistimi primeri, v katerih je bila po oceni potrjena škodljivost, ali so države članice zadovoljivo zaključile s tem povezane postopke izločitve; poudarja, da zato države članice niso izpolnile obveznosti iz direktiv Sveta 77/799/EGS in 2011/16/EU, saj niso avtomatično izmenjavale davčnih podatkov, tudi takrat ne, ko so za to obstajali jasni razlogi, kljub polju proste presoje, ki ga direktivi dopuščata za predvidevanje, da lahko nastanejo davčne izgube v drugih državah članicah ali da so davčni prihranki lahko posledica umetnih prenosov dobička znotraj skupin; poudarja, da Komisija ni izpolnila svoje vloge varuhinje Pogodb, kot je določeno v členu 17(1) PEU, ker ni ukrepala in ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev, da bi države članice izpolnile svoje obveznosti, zlasti tiste iz direktiv Sveta 77/799/EGS in 2011/16/EU, čeprav so obstajali dokazi za to;

| 53. | ugotavlja, da je posebni odbor prišel do spoznanja, da nekatere države članice sistematično ovirajo napredek pri preprečevanju izogibanja davkom; je seznanjen, da razprave o upravnih praksah (stališčih) v okviru kodeksa ravnanja potekajo že skoraj dve desetletji; obsoja, da več držav članic ni hotelo pristati na izmenjavo informacij o svojih davčnih stališčih pred afero LuxLeaks in v svojem nacionalnem pravu še vedno noče izvajati vzorčnih navodil, ki jih je oblikovala Skupina za kodeks ravnanja, čeprav so se po razkritjih v zadevi LuxLeaks k temu zavezale; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da je posebni odbor prišel do spoznanja, da nekatere države članice sistematično ovirajo napredek pri preprečevanju izogibanja davkom; je seznanjen, da razprave o upravnih praksah (stališčih) v okviru kodeksa ravnanja potekajo že skoraj dve desetletji; obsoja, da več držav članic ni hotelo pristati na izmenjavo informacij o svojih davčnih stališčih pred afero LuxLeaks in v svojem nacionalnem pravu še vedno noče izvajati vzorčnih navodil, ki jih je oblikovala Skupina za kodeks ravnanja, čeprav so se po razkritjih v zadevi LuxLeaks k temu zavezale;

| 54. | poziva Komisijo, naj Parlamentu omogoči trajen, pravočasen in reden dostop do dokumentov in zapisnikov s sej skupin Sveta, ki se ukvarjajo z davčnimi zadevami, tudi do kodeksa ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja, ter s sej Delovne skupine na visoki ravni za davčna vprašanja in Delovne skupine za davčna vprašanja; predlaga Komisiji, naj se v ta namen zgleduje po dogovoru, doseženem v Parlamentu, o dostopu do zapisnikov enotnega mehanizma nadzora in Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj Parlamentu omogoči trajen, pravočasen in reden dostop do dokumentov in zapisnikov s sej skupin Sveta, ki se ukvarjajo z davčnimi zadevami, tudi do kodeksa ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja, ter s sej Delovne skupine na visoki ravni za davčna vprašanja in Delovne skupine za davčna vprašanja; predlaga Komisiji, naj se v ta namen zgleduje po dogovoru, doseženem v Parlamentu, o dostopu do zapisnikov enotnega mehanizma nadzora in Evropske centralne banke;

| 55. | poziva Komisijo, naj v primeru nezadovoljivega odziva držav članic pripravi zakonodajni predlog, po možnosti na podlagi člena 116 PDEU ali člena 352 PDEU ali v skladu z okrepljenim sodelovanjem, da bi izboljšali učinkovitost Skupine za kodeks ravnanja; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj v primeru nezadovoljivega odziva držav članic pripravi zakonodajni predlog, po možnosti na podlagi člena 116 PDEU ali člena 352 PDEU ali v skladu z okrepljenim sodelovanjem, da bi izboljšali učinkovitost Skupine za kodeks ravnanja;

| 56. | poziva institucije EU in države članice k nujnim ukrepom za preprečevanje davčnih goljufij, davčne utaje, davčnih oaz in agresivnega davčnega načrtovanja tako z vidika povpraševanja kot z vidika ponudbe; obžaluje, da Svet, zlasti pa nekatere države članice, več let ni odločno ukrepal v zvezi s temi vprašanji, in želi spomniti države članice, da lahko vzpostavijo sisteme za okrepljeno sodelovanje (med najmanj devetimi državami članicami), s katerimi lahko pospešijo ukrepanje na področju škodljivih in nezakonitih davčnih praks; |
| --- | --- |

56.

poziva institucije EU in države članice k nujnim ukrepom za preprečevanje davčnih goljufij, davčne utaje, davčnih oaz in agresivnega davčnega načrtovanja tako z vidika povpraševanja kot z vidika ponudbe; obžaluje, da Svet, zlasti pa nekatere države članice, več let ni odločno ukrepal v zvezi s temi vprašanji, in želi spomniti države članice, da lahko vzpostavijo sisteme za okrepljeno sodelovanje (med najmanj devetimi državami članicami), s katerimi lahko pospešijo ukrepanje na področju škodljivih in nezakonitih davčnih praks;

| 57. | poziva, naj se v okviru Komisije vzpostavi nov center za usklajevanje in dosledno izvajanje davčne politike Unije, da bi zaščitili ustrezno in dosledno delovanje enotnega trga in izvajanje mednarodnih standardov; meni, da bi moral biti ta novi center odgovoren za ocenjevanje in spremljanje davčnih politik držav članic na ravni Unije, zagotavljanje, da države članice ne izvajajo novih škodljivih davčnih ukrepov, spremljanje skladnosti držav članic s skupnim seznamom Unije nekooperativnih jurisdikcij, zagotavljanje in spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi davčnimi upravami (npr. usposabljanje in izmenjava najboljših praks) ter začetek izvajanja akademskih programov na tem področju; meni, da bi lahko ta center s svojim delovanjem pomagal preprečiti nove davčne vrzeli, ki nastajajo zaradi med državami članicami neusklajenih pobud politike, in preprečeval davčne prakse in standarde, ki bi prizadeli, ovirali ali onemogočali ustrezno delovanje in logiko enotnega trga ali bili v nasprotju z njima; meni, da bi bil lahko kontaktna točka za prijavitelje nepravilnosti, če države članice in nacionalne davčne uprave po razkritju davčne utaje ali izogibanja davkom ne bi ukrepale ali ne bi zadeve ustrezno preiskale; meni, da bi centru lahko koristilo združeno strokovno znanje na ravni Unije in nacionalni ravni, s čimer bi zmanjšali breme za davkoplačevalca; |
| --- | --- |

57.

poziva, naj se v okviru Komisije vzpostavi nov center za usklajevanje in dosledno izvajanje davčne politike Unije, da bi zaščitili ustrezno in dosledno delovanje enotnega trga in izvajanje mednarodnih standardov; meni, da bi moral biti ta novi center odgovoren za ocenjevanje in spremljanje davčnih politik držav članic na ravni Unije, zagotavljanje, da države članice ne izvajajo novih škodljivih davčnih ukrepov, spremljanje skladnosti držav članic s skupnim seznamom Unije nekooperativnih jurisdikcij, zagotavljanje in spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi davčnimi upravami (npr. usposabljanje in izmenjava najboljših praks) ter začetek izvajanja akademskih programov na tem področju; meni, da bi lahko ta center s svojim delovanjem pomagal preprečiti nove davčne vrzeli, ki nastajajo zaradi med državami članicami neusklajenih pobud politike, in preprečeval davčne prakse in standarde, ki bi prizadeli, ovirali ali onemogočali ustrezno delovanje in logiko enotnega trga ali bili v nasprotju z njima; meni, da bi bil lahko kontaktna točka za prijavitelje nepravilnosti, če države članice in nacionalne davčne uprave po razkritju davčne utaje ali izogibanja davkom ne bi ukrepale ali ne bi zadeve ustrezno preiskale; meni, da bi centru lahko koristilo združeno strokovno znanje na ravni Unije in nacionalni ravni, s čimer bi zmanjšali breme za davkoplačevalca;

Zunanja razsežnost

| 58. | pozdravlja, da so bila davčna vprašanja v središču pozornosti na ravni skupin G-8 in G-20, na podlagi česar bi se morala pripraviti nova priporočila; poziva Komisijo, naj v imenu Unije ohrani dosledno stališče na prihodnjih srečanjih skupine G-20 in ad hoc simpozijih; zahteva, da Komisija redno obvešča Parlament o ugotovitvah in morebitnih posledicah sklepov skupine G-20 glede boja proti eroziji davčne osnove dohodkov od pravnih oseb, praksam agresivnega davčnega načrtovanja in nezakonitim finančnim tokovom; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja, da so bila davčna vprašanja v središču pozornosti na ravni skupin G-8 in G-20, na podlagi česar bi se morala pripraviti nova priporočila; poziva Komisijo, naj v imenu Unije ohrani dosledno stališče na prihodnjih srečanjih skupine G-20 in ad hoc simpozijih; zahteva, da Komisija redno obvešča Parlament o ugotovitvah in morebitnih posledicah sklepov skupine G-20 glede boja proti eroziji davčne osnove dohodkov od pravnih oseb, praksam agresivnega davčnega načrtovanja in nezakonitim finančnim tokovom;

| 59. | poziva Unijo, skupino G-20, OECD in OZN, naj še naprej sodelujejo, da bi spodbujali globalne smernice, ki bodo koristne tudi za države v razvoju; |
| --- | --- |

59.

poziva Unijo, skupino G-20, OECD in OZN, naj še naprej sodelujejo, da bi spodbujali globalne smernice, ki bodo koristne tudi za države v razvoju;

| 60. | podpira ustanovitev globalnega organa v okviru Organizacije združenih narodov, ki bo dobro opremljen in bo imel zadostna dodatna sredstva ter bo zagotavljal, da bodo lahko vse države enakopravno sodelovale pri oblikovanju in reformi svetovnih davčnih politik; poziva EU in države članice, naj se lotijo priprav na ambiciozen svetovni vrh o obdavčevanju in naj si prizadevajo za ustanovitev tega medvladnega organa; |
| --- | --- |

60.

podpira ustanovitev globalnega organa v okviru Organizacije združenih narodov, ki bo dobro opremljen in bo imel zadostna dodatna sredstva ter bo zagotavljal, da bodo lahko vse države enakopravno sodelovale pri oblikovanju in reformi svetovnih davčnih politik; poziva EU in države članice, naj se lotijo priprav na ambiciozen svetovni vrh o obdavčevanju in naj si prizadevajo za ustanovitev tega medvladnega organa;

| 61. | poziva mednarodne forume, naj se dogovorijo o strožji in natančnejši opredelitvi dejanskega lastništva, da bi zagotovili večjo preglednost; |
| --- | --- |

61.

poziva mednarodne forume, naj se dogovorijo o strožji in natančnejši opredelitvi dejanskega lastništva, da bi zagotovili večjo preglednost;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj po potrebi opravijo analizo zunanjih učinkov davčnih politik na nacionalni ravni in ravni EU, da bi ocenili njihov učinek na države v razvoju; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj po potrebi opravijo analizo zunanjih učinkov davčnih politik na nacionalni ravni in ravni EU, da bi ocenili njihov učinek na države v razvoju;

| 63. | poudarja, da so nezakoniti odlivi glavni razlog za zadolženost držav v razvoju, agresivno davčno načrtovanje pa je v nasprotju z načeli družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da so nezakoniti odlivi glavni razlog za zadolženost držav v razvoju, agresivno davčno načrtovanje pa je v nasprotju z načeli družbene odgovornosti podjetij;

| 64. | poziva Komisijo, naj v vse trgovinske sporazume in sporazume o partnerstvu vključi določbe o dobrem davčnem upravljanju, ki se nanašajo zlasti na upoštevanje ustreznih priporočil OECD na področju obdavčitve (npr. pobuda za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička) in zagotavljajo, da podjetja ali posredniki ne bodo mogli zlorabiti trgovinskih sporazumov in sporazumov o partnerstvu za izogibanje ali utajo davkov ali za pranje denarja iz nezakonitih dejavnosti; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj v vse trgovinske sporazume in sporazume o partnerstvu vključi določbe o dobrem davčnem upravljanju, ki se nanašajo zlasti na upoštevanje ustreznih priporočil OECD na področju obdavčitve (npr. pobuda za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička) in zagotavljajo, da podjetja ali posredniki ne bodo mogli zlorabiti trgovinskih sporazumov in sporazumov o partnerstvu za izogibanje ali utajo davkov ali za pranje denarja iz nezakonitih dejavnosti;

| 65. | poziva OECD in druge mednarodne organe, naj začnejo delo v zvezi z ambicioznim drugim delom ukrepov za preprečevanjem erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki bo temeljilo zlasti na minimalnih standardih in konkretnih ciljih za izvajanje; |
| --- | --- |

65.

poziva OECD in druge mednarodne organe, naj začnejo delo v zvezi z ambicioznim drugim delom ukrepov za preprečevanjem erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki bo temeljilo zlasti na minimalnih standardih in konkretnih ciljih za izvajanje;

| 66. | poudarja, da bi bilo treba izboljšati usklajevanje med Komisijo in državami članicami, ki so članice projektne skupine za finančno ukrepanje, da bi se upoštevalo mnenje EU; poudarja, da so potrebne natančne smernice za izvajanje, zlasti za države v razvoju, ter nadzor nad razvojem novih škodljivih davčnih ukrepov; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da bi bilo treba izboljšati usklajevanje med Komisijo in državami članicami, ki so članice projektne skupine za finančno ukrepanje, da bi se upoštevalo mnenje EU; poudarja, da so potrebne natančne smernice za izvajanje, zlasti za države v razvoju, ter nadzor nad razvojem novih škodljivih davčnih ukrepov;

| 67. | v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi parlamentarne skupine za spremljanje na ravni OECD, da bo opazovala in skrbno pregledovala oblikovanje in izvajanje te pobude; |
| --- | --- |

67.

v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi parlamentarne skupine za spremljanje na ravni OECD, da bo opazovala in skrbno pregledovala oblikovanje in izvajanje te pobude;

| 68. | poziva k vzpostavitvi strukturiranega dialoga med Evropskim parlamentom in ameriškim kongresom o mednarodnih davčnih zadevah; predlaga ustanovitev formalnih medparlamentarnih forumov za reševanje teh vprašanj ter uporabo obstoječega čezatlantskega dialoga zakonodajalcev v zvezi s tem; spodbuja EU in ZDA, naj sodelujeta pri izvajanju projekta OECD o preprečevanju erozije davčne osnove in preusmerjanju dobička; je seznanjen z nezadostno vzajemnostjo med ZDA in EU v okviru sporazuma FATCA; spodbuja okrepljeno sodelovanje med ZDA in EU v okviru sporazuma FATCA za zagotovitev vzajemnosti in poziva vse udeležene strani, naj proaktivno sodelujejo pri njegovem uresničevanju; |
| --- | --- |

68.

poziva k vzpostavitvi strukturiranega dialoga med Evropskim parlamentom in ameriškim kongresom o mednarodnih davčnih zadevah; predlaga ustanovitev formalnih medparlamentarnih forumov za reševanje teh vprašanj ter uporabo obstoječega čezatlantskega dialoga zakonodajalcev v zvezi s tem; spodbuja EU in ZDA, naj sodelujeta pri izvajanju projekta OECD o preprečevanju erozije davčne osnove in preusmerjanju dobička; je seznanjen z nezadostno vzajemnostjo med ZDA in EU v okviru sporazuma FATCA; spodbuja okrepljeno sodelovanje med ZDA in EU v okviru sporazuma FATCA za zagotovitev vzajemnosti in poziva vse udeležene strani, naj proaktivno sodelujejo pri njegovem uresničevanju;

| 69. | pozdravlja pilotni projekt za avtomatično izmenjavo podatkov o dejanskem lastništvu med davčnimi organi, ki ga je aprila 2016 začelo pet največjih držav članic EU; poziva, naj se – ker gre za izraženo namero teh držav – ta pobuda razširi in tvori osnovo za globalni standard za izmenjavo podatkov, podoben tistemu za podatke o finančnih računih; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja pilotni projekt za avtomatično izmenjavo podatkov o dejanskem lastništvu med davčnimi organi, ki ga je aprila 2016 začelo pet največjih držav članic EU; poziva, naj se – ker gre za izraženo namero teh držav – ta pobuda razširi in tvori osnovo za globalni standard za izmenjavo podatkov, podoben tistemu za podatke o finančnih računih;

| 70. | poziva, naj se kot naslednji korak v procesu povečanja dostopnosti podatkov o dejanskem lastništvu in učinkovitosti njihove izmenjave vzpostavi javni register Unije o dejanskem lastništvu, ki bo vključeval usklajene standarde za dostop do podatkov o dejanskem lastništvu in bo imel vsa varovala za varstvo podatkov ter bi bil temelj za globalno pobudo na tem področju; poudarja, da imajo pri tem ključno vlogo institucije, kot sta na primer OECD in OZN; |
| --- | --- |

70.

poziva, naj se kot naslednji korak v procesu povečanja dostopnosti podatkov o dejanskem lastništvu in učinkovitosti njihove izmenjave vzpostavi javni register Unije o dejanskem lastništvu, ki bo vključeval usklajene standarde za dostop do podatkov o dejanskem lastništvu in bo imel vsa varovala za varstvo podatkov ter bi bil temelj za globalno pobudo na tem področju; poudarja, da imajo pri tem ključno vlogo institucije, kot sta na primer OECD in OZN;

| 71. | prosi za študijo izvedljivosti globalnega registra vseh finančnih sredstev, ki jih imajo v lasti posamezniki, podjetja in vsi subjekti, kot so trusti in fundacije, do katerega bi imeli davčni organi popoln dostop in ki bi obsegal ustrezne zaščitne ukrepe za varovanje zaupnosti shranjenih podatkov; |
| --- | --- |

71.

prosi za študijo izvedljivosti globalnega registra vseh finančnih sredstev, ki jih imajo v lasti posamezniki, podjetja in vsi subjekti, kot so trusti in fundacije, do katerega bi imeli davčni organi popoln dostop in ki bi obsegal ustrezne zaščitne ukrepe za varovanje zaupnosti shranjenih podatkov;

| 72. | poudarja, da je potreben skupen in celovit pristop EU in ZDA k izvajanju standardov OECD in dejanskemu lastništvu; poleg tega poudarja, da bi bilo treba določbe o dobrem davčnem upravljanju vključiti v prihodnje trgovinske sporazume, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, ustvarili večjo vrednost za družbo kot celoto
  in
  preprečili davčne goljufije in izogibanje davkom ter zagotovili vodilno vlogo čezatlantskih partnerjev pri spodbujanju dobrega davčnega upravljanja; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je potreben skupen in celovit pristop EU in ZDA k izvajanju standardov OECD in dejanskemu lastništvu; poleg tega poudarja, da bi bilo treba določbe o dobrem davčnem upravljanju vključiti v prihodnje trgovinske sporazume, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, ustvarili večjo vrednost za družbo kot celoto
  in
  preprečili davčne goljufije in izogibanje davkom ter zagotovili vodilno vlogo čezatlantskih partnerjev pri spodbujanju dobrega davčnega upravljanja;

Druga priporočila

| 73. | poziva vse nacionalne parlamente, naj sodelujejo, da bi zagotovili ustrezen nadzor in usklajenost davčnih sistemov držav članic; poziva nacionalne parlamente, naj bodo še naprej pozorni na sklepe svojih vlad v zvezi s temi zadevami in naj povečajo svojo zavezanost delu medparlamentarnih forumov o davčnih zadevah; |
| --- | --- |

73.

poziva vse nacionalne parlamente, naj sodelujejo, da bi zagotovili ustrezen nadzor in usklajenost davčnih sistemov držav članic; poziva nacionalne parlamente, naj bodo še naprej pozorni na sklepe svojih vlad v zvezi s temi zadevami in naj povečajo svojo zavezanost delu medparlamentarnih forumov o davčnih zadevah;

| 74. | poziva Komisijo, naj razišče vse primere nezakonite državne pomoči, na katere je bila opozorjena, da bi v Uniji zagotovila enakost pred zakonom; poziva Komisijo, naj se odzove in izda sklep o vračilu v vseh primerih, ko domnevna davčna ugodnost velja kot nezakonita državna pomoč; izraža zaskrbljenost zaradi domnev, da bi Luksemburg lahko izdajal ustna stališča, da bi se izognil obveznosti izmenjave podatkov v skladu z direktivo o upravnem sodelovanju; poziva Komisijo, naj spremlja, ali države članice eno škodljivo prakso nadomeščajo z drugo, potem ko je bil na ravni Unije dosežen napredek na zakonodajnem področju, ter naj poroča o tem; poziva Komisijo, naj spremlja vse primere izkrivljanja trga zaradi odobritve posebnih davčnih ugodnosti in poroča o njih; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj razišče vse primere nezakonite državne pomoči, na katere je bila opozorjena, da bi v Uniji zagotovila enakost pred zakonom; poziva Komisijo, naj se odzove in izda sklep o vračilu v vseh primerih, ko domnevna davčna ugodnost velja kot nezakonita državna pomoč; izraža zaskrbljenost zaradi domnev, da bi Luksemburg lahko izdajal ustna stališča, da bi se izognil obveznosti izmenjave podatkov v skladu z direktivo o upravnem sodelovanju; poziva Komisijo, naj spremlja, ali države članice eno škodljivo prakso nadomeščajo z drugo, potem ko je bil na ravni Unije dosežen napredek na zakonodajnem področju, ter naj poroča o tem; poziva Komisijo, naj spremlja vse primere izkrivljanja trga zaradi odobritve posebnih davčnih ugodnosti in poroča o njih;

| 75. | poudarja potencial digitalnih rešitev za učinkovito pobiranje davkov s pridobivanjem davčnih podatkov neposredno iz poslovnih dejavnosti v ekonomiji delitve in z zmanjšanjem splošne delovne obremenitve davčnih organov v državah članicah; |
| --- | --- |

75.

poudarja potencial digitalnih rešitev za učinkovito pobiranje davkov s pridobivanjem davčnih podatkov neposredno iz poslovnih dejavnosti v ekonomiji delitve in z zmanjšanjem splošne delovne obremenitve davčnih organov v državah članicah;

| 76. | je seznanjen z razkritji v zvezi s panamskimi dokumenti, ki dokazujejo, da podjetja sistematično uporabljajo navidezne družbe za prikrivanje obdavčljivih sredstev in premoženjskih koristi, pridobljenih s korupcijo ter organiziranim kriminalom; pozdravlja odločitev Evropskega parlamenta, da v zvezi s tem ustanovi preiskovalni odbor in da bo nadaljeval delo na področju davčne utaje, izogibanja davkom in pranja denarja; poudarja izredno politično pomembnost analize načina delovanja davčnih organov in podjetij, vključenih v opisane prakse, da bi začeli obravnavati zakonodajne vrzeli; |
| --- | --- |

76.

je seznanjen z razkritji v zvezi s panamskimi dokumenti, ki dokazujejo, da podjetja sistematično uporabljajo navidezne družbe za prikrivanje obdavčljivih sredstev in premoženjskih koristi, pridobljenih s korupcijo ter organiziranim kriminalom; pozdravlja odločitev Evropskega parlamenta, da v zvezi s tem ustanovi preiskovalni odbor in da bo nadaljeval delo na področju davčne utaje, izogibanja davkom in pranja denarja; poudarja izredno politično pomembnost analize načina delovanja davčnih organov in podjetij, vključenih v opisane prakse, da bi začeli obravnavati zakonodajne vrzeli;

| 77. | ugotavlja, da je potrebno dodatno delo v zvezi z dostopom do dokumentov držav članic, Komisije in Skupine za kodeks ravnanja; ponovno izjavlja, da je treba dodatno analizirati dokumente, ki so že bili dani na voljo Parlamentu, da se ustrezno preuči potreba po dodatnem političnem ukrepanju in pobudah politike; poziva prihodnji preiskovalni odbor, naj nadaljuje to delo in naj deluje v drugačni obliki kot posebni odbor, in sicer po vzoru zasliševalnega odbora, kot je odbor za javne finance v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

77.

ugotavlja, da je potrebno dodatno delo v zvezi z dostopom do dokumentov držav članic, Komisije in Skupine za kodeks ravnanja; ponovno izjavlja, da je treba dodatno analizirati dokumente, ki so že bili dani na voljo Parlamentu, da se ustrezno preuči potreba po dodatnem političnem ukrepanju in pobudah politike; poziva prihodnji preiskovalni odbor, naj nadaljuje to delo in naj deluje v drugačni obliki kot posebni odbor, in sicer po vzoru zasliševalnega odbora, kot je odbor za javne finance v Združenem kraljestvu;

| 78. | poziva Svet, naj v polni meri izkoristi postopek posvetovanja s Parlamentom, kar zlasti pomeni, da počaka na mnenje Parlamenta, preden doseže politični dogovor, in da si prizadeva upoštevati njegovo stališče; |
| --- | --- |

78.

poziva Svet, naj v polni meri izkoristi postopek posvetovanja s Parlamentom, kar zlasti pomeni, da počaka na mnenje Parlamenta, preden doseže politični dogovor, in da si prizadeva upoštevati njegovo stališče;

| 79. | se zavezuje, da bo nadaljeval delo, ki ga je začel njegov posebni odbor, in odpravil ovire, na katere je naletel pri izvajanju svojih pooblastil, ter zagotovil ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi njegovih priporočil; naroča svojim pristojnim organom, naj oblikujejo najboljši institucionalni okvir, da bi to dosegli; |
| --- | --- |

79.

se zavezuje, da bo nadaljeval delo, ki ga je začel njegov posebni odbor, in odpravil ovire, na katere je naletel pri izvajanju svojih pooblastil, ter zagotovil ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi njegovih priporočil; naroča svojim pristojnim organom, naj oblikujejo najboljši institucionalni okvir, da bi to dosegli;

| 80. | poziva pristojni odbor, naj v svojem prihodnjem zakonodajnem samoiniciativnem poročilu dodatno obravnava ta priporočila; |
| --- | --- |

80.

poziva pristojni odbor, naj v svojem prihodnjem zakonodajnem samoiniciativnem poročilu dodatno obravnava ta priporočila;

o

o o

| 81. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, državam članicam, nacionalnim parlamentom, OZN, skupini G-20 in OECD. |
| --- | --- |

81.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, državam članicam, nacionalnim parlamentom, OZN, skupini G-20 in OECD.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0420.

(2)  Direktiva Sveta (EU) 2015/2376 z dne 8. decembra 2015 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (UL L 332, 18.12.2015, str. 1).

(3)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1) o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve.

(4)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(5)  UL L 336, 27.12.1977, str. 15.

(6)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, Sveženj proti izogibanju davkom: naslednji koraki za učinkovito obdavčenje in večjo davčno preglednost v EU COM(2016)0023.

(8)  Predlog direktive Sveta o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga COM(2016)0026.

(9)  Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja COM(2016)0025.

(10)  Priporočilo Komisije z dne 28. januarja 2016 o izvajanju ukrepov za preprečevanje zlorab davčnih sporazumov C(2016)0271.

(11)  Študija o strukturah agresivnega davčnega načrtovanja in kazalnikih, Evropska unija, 2016.

(12)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 134.

(13)  UL C 2, 6.1.1998, str. 2.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0257.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0457.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0408.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0265.

(18)  SA.38375 – državna pomoč, ki jo je Luksemburg odobril podjetju Fiat.

(19)  SA.38374 – državna pomoč, ki jo je Nizozemska izvajala v korist podjetja Starbucks.

(20)  Sklep Komisije (EU) 2016/1699 z dne 11. januarja 2016 o shemi državne pomoči za presežne dobičke SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), ki jo izvaja Belgija (notificirano pod dokumentarno številko C(2015)9837) (UL L 260, 27.9.2016, str. 61).

(21)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/a_huge_problem /index_en.htm, Evropska komisija, 10. maj 2016.

(22)  Measuring and Monitoring BEPS, Action 11 – 2015 Final Report, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project (Merjenje in spremljanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, Ukrep 11 – končno poročilo 2015, Projekt OECD/G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička).

(23)  World Investment Report 2015 – Reforming International Investment Governance (Poročilo o naložbah po svetu za leto 2015 – Reforma upravljanja mednarodnih naložb), Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), 2015.

(24)  http://gabriel-zucman.eu/files/JohannesenZucman2014

(25)  Banka za mednarodne poravnave 2016 – lokacijska bančna statistika

(26)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/webdiaeia2016d2_en.pdf

(27)  http://ec.europa.eu/growth/smes/, Evropska komisija, 10. maj 2016.

(28)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1351_en.htm#_ftnref8 in P. Egger, W. Eggert in H. Winner (2010), „Saving taxes through foreign plant ownership“ (Varčevanje pri davkih z lastništvom tujih obratov), Journal of International Economics 81, str. 99-108. K. Finke (2013), „Tax Avoidance of German Multinationals and Implications for Tax Revenue Evidence from a Propensity Score Matching Approach“, mimeo (Izogibanje davkom nemških večnacionalnih podjetij in posledice za davčne prihodke z vidika ujemanja stopnje nagnjenja).

(29)  https://polcms.secure.europarl.europa.eu/cmsdata/upload/a0cf64ee-8e0d-4b5f-b145-6ffbaa940e10/TheRoleFinancialSectorTaxPlanning_Draft_210316.pdf

(30)  OECD, 2008, Študija vloge davčnih posrednikov; http://www.oecd.org/tax/administration/39882938.pdf

(31)  Službe Komisije so potrdile, da je člen 10 (hibridna neskladja) predloga Komisije o direktivi proti izogibanju davkom z dne 28. januarja 2016 temeljil na pristopu vzajemnega priznavanja za reševanje razlik v pravni kvalifikaciji hibridnih subjektov in hibridnih finančnih instrumentov, vendar ni kril hibridnih prenosov sredstev, ki ne zadevajo neskladij pravnih kvalifikacij.

(32)  OECD opredeljuje „hibridne prenose“ kot ureditve, ki se obravnavajo kot prenos lastništva nad sredstvom za davčne namene v eni državi, vendar ne za davčne namene druge države, ki na splošno upošteva zavarovano posojilo. Glej študijo OECD iz marca 2012 o hibridno neskladnih ureditvah ter vprašanjih, povezanih z davčno politiko in skladnostjo, http://www.oecd.org/

---

PRILOGA 1

SEZNAM OSEB, S KATERIMI SO POTEKALA SREČANJA (SEJE ODBOROV, KOORDINATORJI IN MISIJE)

| Datum | Govorci |
| --- | --- |
| 11. januar 2016 | — | Pierre Moscovici, komisar za gospodarske in finančne zadeve, obdavčenje in carino |

Datum

Govorci

11. januar 2016

—

Pierre Moscovici, komisar za gospodarske in finančne zadeve, obdavčenje in carino

17. februar 2016

| — | Pierre Moscovici, komisar za gospodarske in finančne zadeve, obdavčenje in carino |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici, komisar za gospodarske in finančne zadeve, obdavčenje in carino

29. februar 2016

Izmenjava mnenj s predsedstvom Sveta

V prisotnosti nizozemskega državnega sekretarja za finance Erica Wiebesa

14. in 15. marec 2016

Izmenjava mnenj z jurisdikcijami

| | Rob Gray, direktor za davke od dohodkov, Guernsey; |
| --- | --- |

Rob Gray, direktor za davke od dohodkov, Guernsey;

| | Colin Powell, svetovalec predsednika vlade o mednarodnih zadevah, Jersey; |
| --- | --- |

Colin Powell, svetovalec predsednika vlade o mednarodnih zadevah, Jersey;

| | Clàudia Cornella Durany, državna sekretarka za mednarodne finančne zadeve, Andora; |
| --- | --- |

Clàudia Cornella Durany, državna sekretarka za mednarodne finančne zadeve, Andora;

| | Katja Gey, direktorica za mednarodne finančne zadeve, Lihtenštajn; |
| --- | --- |

Katja Gey, direktorica za mednarodne finančne zadeve, Lihtenštajn;

| | Jean Castellini, minister za finance in gospodarstvo, Monako. |
| --- | --- |

Jean Castellini, minister za finance in gospodarstvo, Monako.

Izmenjava mnenj z multinacionalnimi podjetji

| | Cathy Kearney, podpredsednica, odgovorna za evropske dejavnosti, Apple |
| --- | --- |

Cathy Kearney, podpredsednica, odgovorna za evropske dejavnosti, Apple

| | Julia Macrae, davčna direktorica EMEIA, Apple; |
| --- | --- |

Julia Macrae, davčna direktorica EMEIA, Apple;

| | Adam Cohen, vodja službe za gospodarsko politiko (EMEA), Google; |
| --- | --- |

Adam Cohen, vodja službe za gospodarsko politiko (EMEA), Google;

| | Søren Hansen, glavni izvršni direktor, Inter-Ikea Group; |
| --- | --- |

Søren Hansen, glavni izvršni direktor, Inter-Ikea Group;

| | Anders Bylund, vodja službe za komunikacije na ravni skupine, Inter-Ikea Group; |
| --- | --- |

Anders Bylund, vodja službe za komunikacije na ravni skupine, Inter-Ikea Group;

| | Irene Yates, podpredsednica, odgovorna za področje davka od dohodkov pravnih oseb, McDonald's. |
| --- | --- |

Irene Yates, podpredsednica, odgovorna za področje davka od dohodkov pravnih oseb, McDonald's.

Izmenjava mnenj s preiskovalnimi novinarji – ob izključitvi javnosti

| | Véronique Poujol, Paperjam; |
| --- | --- |

Véronique Poujol, Paperjam;

| | Markus Becker, Der Spiegel. |
| --- | --- |

Markus Becker, Der Spiegel.

21. marec 2016

Izmenjava mnenj z evropskimi bankami (del I)

| | Jean-Charles Balat, finančni direktor, Crédit Agricole SA; |
| --- | --- |

Jean-Charles Balat, finančni direktor, Crédit Agricole SA;

| | Rob Schipper, globalni vodja službe za davke, ING; |
| --- | --- |

Rob Schipper, globalni vodja službe za davke, ING;

| | Eva Jigvall, vodja službe za davke, Nordea; |
| --- | --- |

Eva Jigvall, vodja službe za davke, Nordea;

| | Monica Lopez-Monís, vodja službe za varovanje zakonitosti poslovanja in višja izvršna podpredsednica, Banco Santander; |
| --- | --- |

Monica Lopez-Monís, vodja službe za varovanje zakonitosti poslovanja in višja izvršna podpredsednica, Banco Santander;

| | Christopher St. Victor de Pinho, izvršni direktor, globalni vodja službe za davke na ravni skupine, UBS Group AG; |
| --- | --- |

Christopher St. Victor de Pinho, izvršni direktor, globalni vodja službe za davke na ravni skupine, UBS Group AG;

| | Stefano Ceccacci, vodja službe za davčne zadeve na ravni skupine, Unicredit. |
| --- | --- |

Stefano Ceccacci, vodja službe za davčne zadeve na ravni skupine, Unicredit.

4. april 2016

| — | Margrethe Vestager, komisarka za konkurenco |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, komisarka za konkurenco

Izmenjava mnenj z evropskimi bankami (del II)

| | Brigitte Bomm, izvršna direktorica, globalna vodja službe za davke, Deutsche Bank AG |
| --- | --- |

Brigitte Bomm, izvršna direktorica, globalna vodja službe za davke, Deutsche Bank AG

| | Grant Jamieson, vodja službe za davke, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Grant Jamieson, vodja službe za davke, Royal Bank of Scotland

| | Graeme Johnston, vodja službe za mednarodne davke, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Graeme Johnston, vodja službe za mednarodne davke, Royal Bank of Scotland

15. april 2016

Misija na Cipru

| | Ioannis Kasoulides, minister za zunanje zadeve; |
| --- | --- |

Ioannis Kasoulides, minister za zunanje zadeve;

| | Michael Kammas, generalni direktor, Aristio Stylianou, predsednik, in George Appios, podpredsednik združenja ciprskih bank; |
| --- | --- |

Michael Kammas, generalni direktor, Aristio Stylianou, predsednik, in George Appios, podpredsednik združenja ciprskih bank;

| | Christos Patsalides, stalni sekretar na Ministrstvu za finance; |
| --- | --- |

Christos Patsalides, stalni sekretar na Ministrstvu za finance;

| | George Panteli, vodja davčne politike, Ministrstvo za finance; |
| --- | --- |

George Panteli, vodja davčne politike, Ministrstvo za finance;

| | Yannakis Tsangaris, komisar za davke; |
| --- | --- |

Yannakis Tsangaris, komisar za davke;

| | Alexander Apostolides, Univerza na Cipru; |
| --- | --- |

Alexander Apostolides, Univerza na Cipru;

| | Maria Krambia-Kapardis, predsednica izvršnega odbora organizacije Transparency International; |
| --- | --- |

Maria Krambia-Kapardis, predsednica izvršnega odbora organizacije Transparency International;

| | Costas Markides, član upravnega odbora KPMG Limited, zadolžen za mednarodne davke, in član ciprskega združenja investicijskih skladov; |
| --- | --- |

Costas Markides, član upravnega odbora KPMG Limited, zadolžen za mednarodne davke, in član ciprskega združenja investicijskih skladov;

| | Natasa Pilides, generalna direktorica ciprske agencije za spodbujanje naložb; |
| --- | --- |

Natasa Pilides, generalna direktorica ciprske agencije za spodbujanje naložb;

| | Kyriakos Iordanou, generalni direktor, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, ciprski inštitut pooblaščenih javnih računovodij |
| --- | --- |

Kyriakos Iordanou, generalni direktor, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, ciprski inštitut pooblaščenih javnih računovodij

| | Christos Karidis, vodja gospodarskih raziskav oddelka za konfederacijo in sekretar zveze zaposlenih potrošnikov; |
| --- | --- |

Christos Karidis, vodja gospodarskih raziskav oddelka za konfederacijo in sekretar zveze zaposlenih potrošnikov;

| | Nikos Grigoriou, vodja oddelka za gospodarsko in socialno politiko vseciprskega delovnega združenja. |
| --- | --- |

Nikos Grigoriou, vodja oddelka za gospodarsko in socialno politiko vseciprskega delovnega združenja.

18. april 2016

Medparlamentarno srečanje na temo „Sveženj proti izogibanju davkov ter drugi dogodki v EU in mednarodni dogodki: skrben pregled in demokratični nadzor s strani nacionalnih parlamentov“

Izmenjava mnenj z jurisdikcijami (del II) – ob izključitvi javnosti

| | Wayne Panton, minister za finančne storitve, trgovino in okolje, Kajmanski otoki |
| --- | --- |

Wayne Panton, minister za finančne storitve, trgovino in okolje, Kajmanski otoki

20. april 2016

Skupno srečanje odborov ECON/JURI/TAXE

| — | Jonathan Hill, komisar za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov |
| --- | --- |

—

Jonathan Hill, komisar za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov

2. maj 2016

Srečanje parlamentarne skupine OECD za davke in Posebnega odbora Evropskega parlamenta za davčna stališča na visoki ravni, Pariz

| | Pascal Saint-Amans, direktor centra za davčno politiko in upravo pri OECD; |
| --- | --- |

Pascal Saint-Amans, direktor centra za davčno politiko in upravo pri OECD;

| | Valère Moutarlier, direktor GD za obdavčenje in carinsko unijo pri Evropski komisiji; |
| --- | --- |

Valère Moutarlier, direktor GD za obdavčenje in carinsko unijo pri Evropski komisiji;

| | Michèle André, predsednica odbora senata za finance; |
| --- | --- |

Michèle André, predsednica odbora senata za finance;

| | Meg Hillier, predsednica odbora za javne finance; |
| --- | --- |

Meg Hillier, predsednica odbora za javne finance;

17. – 20. maj 2015

Misija v Združenih državah Amerike (Washington DC)

| | David O'Sullivan, veleposlanik EU; |
| --- | --- |

David O'Sullivan, veleposlanik EU;

| | Elise Bean, nekdanja direktorica in glavna svetovalka stalnega pododbora za preiskave; |
| --- | --- |

Elise Bean, nekdanja direktorica in glavna svetovalka stalnega pododbora za preiskave;

| | Orrin Grant Hatch, predsednik odbora senata za finance, začasni predsednik senata; |
| --- | --- |

Orrin Grant Hatch, predsednik odbora senata za finance, začasni predsednik senata;

| | dr. Charles Boustany, predsednik pododbora za davčno politiko; |
| --- | --- |

dr. Charles Boustany, predsednik pododbora za davčno politiko;

| | Sander Levin, član Kongresa, podpredsednik odbora predstavniškega doma za obdavčenje in carino; |
| --- | --- |

Sander Levin, član Kongresa, podpredsednik odbora predstavniškega doma za obdavčenje in carino;

| | Richard Neal, podpredsednik pododbora za davčno politiko; |
| --- | --- |

Richard Neal, podpredsednik pododbora za davčno politiko;

| | Earl Blumenauer, član odbora predstavniškega doma za obdavčenje in carino; |
| --- | --- |

Earl Blumenauer, član odbora predstavniškega doma za obdavčenje in carino;

| | Lloyd Doggett, član odbora predstavniškega doma za obdavčenje in carino, podpredsednik pododbora za človeške vire (morebiti tudi drugi člani demokratske stranke); |
| --- | --- |

Lloyd Doggett, član odbora predstavniškega doma za obdavčenje in carino, podpredsednik pododbora za človeške vire (morebiti tudi drugi člani demokratske stranke);

| | Anders Aslund, stalni višji sodelavec, Dinu Patriciu Eurasia Center, Atlantski svet; |
| --- | --- |

Anders Aslund, stalni višji sodelavec, Dinu Patriciu Eurasia Center, Atlantski svet;

| | Gianni Di Giovanni, predsednik Eni USA R&M, Eni; |
| --- | --- |

Gianni Di Giovanni, predsednik Eni USA R&M, Eni;

| | Boyden Gray, ustanovni partner, Boyden Gray & Associates; |
| --- | --- |

Boyden Gray, ustanovni partner, Boyden Gray & Associates;

| | Jillian Fitzpatrick, direktorica, vladne zadeve in javna politika, S&P Global; |
| --- | --- |

Jillian Fitzpatrick, direktorica, vladne zadeve in javna politika, S&P Global;

| | Marie Kasparek, pomočnica direktorja, globalni program za podjetništvo in ekonomijo, Atlantski svet; |
| --- | --- |

Marie Kasparek, pomočnica direktorja, globalni program za podjetništvo in ekonomijo, Atlantski svet;

| | Benjamin Knudsen, pripravnik, globalni program za podjetništvo in ekonomijo, Atlantski svet; |
| --- | --- |

Benjamin Knudsen, pripravnik, globalni program za podjetništvo in ekonomijo, Atlantski svet;

| | Jennifer McCloskey, direktorica, vladne zadeve, Industrijski svet za informacijsko tehnologijo; |
| --- | --- |

Jennifer McCloskey, direktorica, vladne zadeve, Industrijski svet za informacijsko tehnologijo;

| | Susan Molinari, podpredsednica, javna politika in vladne zadeve, Google; |
| --- | --- |

Susan Molinari, podpredsednica, javna politika in vladne zadeve, Google;

| | Andrea Montanino, direktor, globalni program za podjetništvo in ekonomijo, Atlantski svet; |
| --- | --- |

Andrea Montanino, direktor, globalni program za podjetništvo in ekonomijo, Atlantski svet;

| | Álvaro Morales Salto-Weis, pripravnik, globalni program za podjetništvo in ekonomijo, Atlantski svet; |
| --- | --- |

Álvaro Morales Salto-Weis, pripravnik, globalni program za podjetništvo in ekonomijo, Atlantski svet;

| | Earl Anthony Wayne, začasni sodelavec, Atlantski svet; |
| --- | --- |

Earl Anthony Wayne, začasni sodelavec, Atlantski svet;

| | Alexander Privitera, višji sodelavec, Univerza Johns Hopkins; |
| --- | --- |

Alexander Privitera, višji sodelavec, Univerza Johns Hopkins;

| | Bill Rys, direktor, zvezne vladne zadeve, Citigroup; |
| --- | --- |

Bill Rys, direktor, zvezne vladne zadeve, Citigroup;

| | Pete Scheschuk, višji podpredsednik, področje davkov, S&P Global; |
| --- | --- |

Pete Scheschuk, višji podpredsednik, področje davkov, S&P Global;

| | Garret Workman, direktor, področje evropskih zadev, trgovinska zbornica ZDA; |
| --- | --- |

Garret Workman, direktor, področje evropskih zadev, trgovinska zbornica ZDA;

| | Caroline D. Ciraolo, vršilka dolžnosti pomočnika državnega tožilca, vodja oddelka za davke, ministrstvo za pravosodje; |
| --- | --- |

Caroline D. Ciraolo, vršilka dolžnosti pomočnika državnega tožilca, vodja oddelka za davke, ministrstvo za pravosodje;

| | Thomas Sawyer, višji svetovalec za sodne postopke za mednarodne davčne zadeve; |
| --- | --- |

Thomas Sawyer, višji svetovalec za sodne postopke za mednarodne davčne zadeve;

| | Todd Kostyshak, svetovalec namestnika pomočnika državnega tožilca za kazniva dejanja na področju davkov, ministrstvo za pravosodje; |
| --- | --- |

Todd Kostyshak, svetovalec namestnika pomočnika državnega tožilca za kazniva dejanja na področju davkov, ministrstvo za pravosodje;

| | Mark J. Mazur, državni sekretar za davčno politiko, ameriško ministrstvo za finance; |
| --- | --- |

Mark J. Mazur, državni sekretar za davčno politiko, ameriško ministrstvo za finance;

| | Robert Stack, namestnik državnega sekretarja za mednarodne davčne zadeve, ameriško ministrstvo za finance; |
| --- | --- |

Robert Stack, namestnik državnega sekretarja za mednarodne davčne zadeve, ameriško ministrstvo za finance;

| | Scott A. Hodge, predsednik skupine Tax Foundation, Tax Foundation; |
| --- | --- |

Scott A. Hodge, predsednik skupine Tax Foundation, Tax Foundation;

| | Gavin Ekins, raziskovalni ekonomist, Tax Foundation; |
| --- | --- |

Gavin Ekins, raziskovalni ekonomist, Tax Foundation;

| | Stephen J. Entin, višji sodelavec, Tax Foundation; |
| --- | --- |

Stephen J. Entin, višji sodelavec, Tax Foundation;

| | Scott Greenberg, analitik, Tax Foundation; |
| --- | --- |

Scott Greenberg, analitik, Tax Foundation;

| | John C. Fortier, direktor pri projektu Democracy, center za dvostrankarsko politiko; |
| --- | --- |

John C. Fortier, direktor pri projektu Democracy, center za dvostrankarsko politiko;

| | Shai Akabas, pomočnik direktorja centra za dvostrankarsko politiko, projekt Economic Policy; |
| --- | --- |

Shai Akabas, pomočnik direktorja centra za dvostrankarsko politiko, projekt Economic Policy;

| | Eric Toder, sodirektor, center za davčno politiko Urban-Brookings; |
| --- | --- |

Eric Toder, sodirektor, center za davčno politiko Urban-Brookings;

| | Gawain Kripke, direktor za politiko in raziskave, OXFAM America; |
| --- | --- |

Gawain Kripke, direktor za politiko in raziskave, OXFAM America;

| | Didier Jacobs, višji ekonomist, OXFAM America; |
| --- | --- |

Didier Jacobs, višji ekonomist, OXFAM America;

| | Nick Galass, vodja Oxfamove raziskave o gospodarski neenakosti, OXFAM America; |
| --- | --- |

Nick Galass, vodja Oxfamove raziskave o gospodarski neenakosti, OXFAM America;

| | Robbie Silverman, višji svetovalec, OXFAM America; |
| --- | --- |

Robbie Silverman, višji svetovalec, OXFAM America;

| | Vicki Perry, pomočnica direktorja na oddelku za fiskalne zadeve in vodja oddelka za davčno politiko, Mednarodni denarni sklad (IMF); |
| --- | --- |

Vicki Perry, pomočnica direktorja na oddelku za fiskalne zadeve in vodja oddelka za davčno politiko, Mednarodni denarni sklad (IMF);

| | Ruud De Mooij, namestnik vodje oddelka za davčno politiko, IMF; |
| --- | --- |

Ruud De Mooij, namestnik vodje oddelka za davčno politiko, IMF;

| | Hamish Boland-Rudder, urednik spletnega portala Mednarodnega konzorcija preiskovalnih novinarjev (ICIJ); |
| --- | --- |

Hamish Boland-Rudder, urednik spletnega portala Mednarodnega konzorcija preiskovalnih novinarjev (ICIJ);

| | Jim Brumby, direktor na področju javnih storitev in uspešnosti, skupina Governance Global Practice; |
| --- | --- |

Jim Brumby, direktor na področju javnih storitev in uspešnosti, skupina Governance Global Practice;

| | Marijn Verhoeven, ekonomist pri skupini Governance Global Practice; |
| --- | --- |

Marijn Verhoeven, ekonomist pri skupini Governance Global Practice;

| | Guggi Laryea, odnosi z evropsko civilno družbo in Evropskim parlamentom, vodja za zunanje in korporativne odnose; |
| --- | --- |

Guggi Laryea, odnosi z evropsko civilno družbo in Evropskim parlamentom, vodja za zunanje in korporativne odnose;

| | Rajul Awasthi, višji strokovnjak za javni sektor pri skupini Governance Global Practice; |
| --- | --- |

Rajul Awasthi, višji strokovnjak za javni sektor pri skupini Governance Global Practice;

| | Xavier Becerra, član Kongresa, predsednik demokratske konference v predstavniškem domu; |
| --- | --- |

Xavier Becerra, član Kongresa, predsednik demokratske konference v predstavniškem domu;

| | Ron Kind, član Kongresa, član odbora predstavniškega doma za obdavčenje in carino. |
| --- | --- |

Ron Kind, član Kongresa, član odbora predstavniškega doma za obdavčenje in carino.

24. maj 2015

Skupna javna predstavitev mnenj TAXE/DEVE o posledicah agresivnih davčnih praks za države v razvoju

| | dr. Attiya Waris, redna predavateljica, pravna fakulteta, Univerza v Nairobiju; |
| --- | --- |

dr. Attiya Waris, redna predavateljica, pravna fakulteta, Univerza v Nairobiju;

| | dr. Manuel Montes, višji svetovalec za finance in razvoj, The South Centre; |
| --- | --- |

dr. Manuel Montes, višji svetovalec za finance in razvoj, The South Centre;

| | Aurore Chardonnet, svetovalka za davčno politiko in politiko EU za preprečevanje neenakosti, OXFAM; |
| --- | --- |

Aurore Chardonnet, svetovalka za davčno politiko in politiko EU za preprečevanje neenakosti, OXFAM;

| | Savior Mwambwa, vodja davčne kampanje, ActionAid International; |
| --- | --- |

Savior Mwambwa, vodja davčne kampanje, ActionAid International;

| | Tove Ryding, vodja na področju politike in zagovorništva pri oddelku za pravične davke (Tax Justice), Evropska mreža za dolg in razvoj (EURODAD); |
| --- | --- |

Tove Ryding, vodja na področju politike in zagovorništva pri oddelku za pravične davke (Tax Justice), Evropska mreža za dolg in razvoj (EURODAD);

| | Sol Picciotto, profesor, Univerza v Lancastru. |
| --- | --- |

Sol Picciotto, profesor, Univerza v Lancastru.

---

PRILOGA 2

MULTINACIONALNA PODJETJA IN BANKE, POVABLJENI NA SEJO ODBORA

Priloga 2.1: Seznam povabljenih multinacionalnih podjetij

| Podjetje | Povabljeni/predstavniki | Stanje (11. marec 2016) |
| --- | --- | --- |
| Apple Inc. | Timothy D. Cook
  glavni izvršni direktor | Sodelujoči

  Cathy Kearney, podpredsednica, odgovorna za evropske dejavnosti
  Julia Macrae, davčna direktorica EMEIA |
| Google Inc. | Nicklas Lundblad
  višji direktor za javno politiko in odnose z vlado (EMEA) | Sodelujoč

  Adam Cohen, vodja gospodarske politike (EMEA) |
| Fiat Chrysler
  Automobiles | Sergio Marchionne,
  glavni izvršni direktor | Povabilo je bilo zavrnjeno 11. marca 2015:


  „Kot ste verjetno seznanjeni, smo 29. decembra 2015 vložili pritožbo na Splošnem sodišču EU zoper sklep Komisije, v katerem je bilo ugotovljeno, da je eno od naših podjetij v Luksemburgu prejelo državno pomoč. Tudi Luksemburg izpodbija ta sklep na Splošnem sodišču. Verjamemo, da v Luksemburgu nismo prejeli državne pomoči, s katero bi kršili pravo EU, vendar v teh okoliščinah ne bi bilo primerno, da bi sodelovali na sejah posebnega odbora ali dodatno komentirali zadevo. Čeprav še vedno odobravamo prizadevanja odbora in njegovo željo, da pridobi stališča podjetij, obžalujemo, da ne moremo sodelovati v tej razpravi, dokler se pravna zadeva ne reši.“ |
| Inter IKEA Group | Søren Hansen
  glavni izvršni direktor | Sodelujoči

  Søren Hansen, glavni izvršni direktor
  Anders Bylund, vodja službe za komunikacije na ravni skupine |
| McDonald's Corporation | Irene Yates
  podpredsednica, odgovorna za področje davka od dohodkov pravnih oseb | Sodelujoči

  Irene Yates, podpredsednica, odgovorna za področje davka od dohodkov pravnih oseb |
| Starbucks Coffee
  Company | Kris Engskov
  predsednik podjetja Starbucks za Evropo, Bližnji vzhod in Afriko (EMEA) | Povabilo je bilo zavrnjeno 23. februarja 2015:


  „Starbucks se namerava pritožiti na sklep Evropske komisije, objavljen 21. oktobra 2015, da je Nizozemska dodelila določene davčne ugodnosti našemu obratu za praženje kave v Amsterdamu (Starbucks Manufacturing EMEA BV), zato ne moremo sprejeti povabila Posebnega odbora Evropskega parlamenta za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom.


  Ko bo zadeva rešena, in Starbucks verjame, da bo sklep Evropske komisije ob pritožbi razveljavljen, se bomo z veseljem srečali z vami.


  Če vam to pomaga pri zbiranju informacij, moramo omeniti, da Starbucks zagotavlja skladnost z vsemi pravili OECD, smernicami in zakonodajo ter podpira njen proces davčne reforme, vključno z akcijskim načrtom za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Starbucks je plačal povprečno skupno dejansko davčno stopnjo v višini približno 33 %, kar je precej več od 18,5 -odstotne povprečne stopnje, ki jo plačujejo druga velika podjetja iz ZDA.“ |

Podjetje

Povabljeni/predstavniki

Stanje (11. marec 2016)

Apple Inc.

Timothy D. Cook

glavni izvršni direktor

Sodelujoči

Cathy Kearney, podpredsednica, odgovorna za evropske dejavnosti

Julia Macrae, davčna direktorica EMEIA

Google Inc.

Nicklas Lundblad

višji direktor za javno politiko in odnose z vlado (EMEA)

Sodelujoč

Adam Cohen, vodja gospodarske politike (EMEA)

Fiat Chrysler

Automobiles

Sergio Marchionne,

glavni izvršni direktor

Povabilo je bilo zavrnjeno 11. marca 2015:

„Kot ste verjetno seznanjeni, smo 29. decembra 2015 vložili pritožbo na Splošnem sodišču EU zoper sklep Komisije, v katerem je bilo ugotovljeno, da je eno od naših podjetij v Luksemburgu prejelo državno pomoč. Tudi Luksemburg izpodbija ta sklep na Splošnem sodišču. Verjamemo, da v Luksemburgu nismo prejeli državne pomoči, s katero bi kršili pravo EU, vendar v teh okoliščinah ne bi bilo primerno, da bi sodelovali na sejah posebnega odbora ali dodatno komentirali zadevo. Čeprav še vedno odobravamo prizadevanja odbora in njegovo željo, da pridobi stališča podjetij, obžalujemo, da ne moremo sodelovati v tej razpravi, dokler se pravna zadeva ne reši.“

Inter IKEA Group

Søren Hansen

glavni izvršni direktor

Sodelujoči

Sodelujoči

Søren Hansen, glavni izvršni direktor

Anders Bylund, vodja službe za komunikacije na ravni skupine

McDonald's Corporation

Irene Yates

podpredsednica, odgovorna za področje davka od dohodkov pravnih oseb

Sodelujoči

Sodelujoči

Irene Yates, podpredsednica, odgovorna za področje davka od dohodkov pravnih oseb

Starbucks Coffee

Company

Kris Engskov

predsednik podjetja Starbucks za Evropo, Bližnji vzhod in Afriko (EMEA)

Povabilo je bilo zavrnjeno 23. februarja 2015:

„Starbucks se namerava pritožiti na sklep Evropske komisije, objavljen 21. oktobra 2015, da je Nizozemska dodelila določene davčne ugodnosti našemu obratu za praženje kave v Amsterdamu (Starbucks Manufacturing EMEA BV), zato ne moremo sprejeti povabila Posebnega odbora Evropskega parlamenta za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom.

Ko bo zadeva rešena, in Starbucks verjame, da bo sklep Evropske komisije ob pritožbi razveljavljen, se bomo z veseljem srečali z vami.

Če vam to pomaga pri zbiranju informacij, moramo omeniti, da Starbucks zagotavlja skladnost z vsemi pravili OECD, smernicami in zakonodajo ter podpira njen proces davčne reforme, vključno z akcijskim načrtom za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Starbucks je plačal povprečno skupno dejansko davčno stopnjo v višini približno 33 %, kar je precej več od 18,5 -odstotne povprečne stopnje, ki jo plačujejo druga velika podjetja iz ZDA.“

Priloga 2.2: Seznam povabljenih bank

| Ime | Povabljeni/predstavniki | Stanje 4. aprila 2016 |
| --- | --- | --- |
| Crédit Agricole (FR) | Dominique Lefebvre
  predsednik | Sprejeto povabilo (15.3.2016)


  Jean-Charles Balat,


  finančni direktor, Groupe Crédit Agricole |
| Deutsche Bank (DE) | Paul Achleitner
  predsednik | Sprejeto povabilo (16.3.2016)


  za sodelovanje na seji



  4.
   
  aprila 2016



  Sodelujoča predstavnica


  Brigitte Bomm, izvršna direktorica, globalna vodja službe za davke, Deutsche Bank |
| ING Group (NL) | Ralph Hamers
  glavni izvršni direktor | Sprejeto povabilo (8.3.2016)


  Drs. R. N. J. Schipper


  globalni vodja službe za davke ING |
| Nordea (SW) | Casper von Koskull
  predsednik in glavni izvršni direktor | Sprejeto povabilo (9.3.2016)


  Eva Jigvall


  vodja službe za davke na ravni skupine, Nordea |
| Royal Bank of Scotland (UK) | Ross McEwan
  glavni izvršni direktor | Sprejeto povabilo (16.3.2016)


  za sodelovanje na seji



  4.
   
  aprila 2016



  Sodelujoča predstavnika


  Grant Jamieson, vodja službe za davke, Royal Bank of Scotland


  Graeme Johnston, vodja službe za mednarodne davke, Royal Bank of Scotland |
| Santander (ES) | Ana Patricia Botín,


  predsednica | Sprejeto povabilo (11.3.2016)


  Monica Lopez-Monis Gallego


  vodja službe za varovanje zakonitosti poslovanja in višja izvršna podpredsednica, Banco Santander


  Antonio H. Garcia del Riego


  generalni direktor


  direktor evropskih zadev za podjetja |
| UBS (CH) | Axel A. Weber
  predsednik | Sprejeto povabilo (14.3.2016)


  Christopher Pinho,

  izvršni direktor, globalni vodja za davke na ravni skupine |
| Unicredit (IT) | Giuseppe Vita
  predsednik | Sprejeto povabilo (8.3.2016)


  Stefano Ceccacci


  vodja za davčne zadeve UC


  Costanza Bufalini


  vodja za evropske in regulativne zadeve |

Ime

Ime

Povabljeni/predstavniki

Povabljeni/predstavniki

Stanje 4. aprila 2016

Stanje 4. aprila 2016

Crédit Agricole (FR)

Dominique Lefebvre

predsednik

Sprejeto povabilo (15.3.2016)

Sprejeto povabilo (15.3.2016)

Jean-Charles Balat,

Jean-Charles Balat,

finančni direktor, Groupe Crédit Agricole

finančni direktor, Groupe Crédit Agricole

Deutsche Bank (DE)

Paul Achleitner

predsednik

Sprejeto povabilo (16.3.2016)

Sprejeto povabilo (16.3.2016)

za sodelovanje na seji

za sodelovanje na seji

4.
   
  aprila 2016

4.

aprila 2016

Sodelujoča predstavnica

Sodelujoča predstavnica

Brigitte Bomm, izvršna direktorica, globalna vodja službe za davke, Deutsche Bank

Brigitte Bomm, izvršna direktorica, globalna vodja službe za davke, Deutsche Bank

ING Group (NL)

Ralph Hamers

glavni izvršni direktor

Sprejeto povabilo (8.3.2016)

Sprejeto povabilo (8.3.2016)

Drs. R. N. J. Schipper

Drs. R. N. J. Schipper

globalni vodja službe za davke ING

globalni vodja službe za davke ING

Nordea (SW)

Casper von Koskull

predsednik in glavni izvršni direktor

Sprejeto povabilo (9.3.2016)

Sprejeto povabilo (9.3.2016)

Eva Jigvall

Eva Jigvall

vodja službe za davke na ravni skupine, Nordea

vodja službe za davke na ravni skupine, Nordea

Royal Bank of Scotland (UK)

Ross McEwan

glavni izvršni direktor

Sprejeto povabilo (16.3.2016)

Sprejeto povabilo (16.3.2016)

za sodelovanje na seji

za sodelovanje na seji

4.
   
  aprila 2016

4.

aprila 2016

Sodelujoča predstavnika

Sodelujoča predstavnika

Grant Jamieson, vodja službe za davke, Royal Bank of Scotland

Grant Jamieson, vodja službe za davke, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, vodja službe za mednarodne davke, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, vodja službe za mednarodne davke, Royal Bank of Scotland

Santander (ES)

Ana Patricia Botín,

Ana Patricia Botín,

predsednica

predsednica

Sprejeto povabilo (11.3.2016)

Sprejeto povabilo (11.3.2016)

Monica Lopez-Monis Gallego

Monica Lopez-Monis Gallego

vodja službe za varovanje zakonitosti poslovanja in višja izvršna podpredsednica, Banco Santander

vodja službe za varovanje zakonitosti poslovanja in višja izvršna podpredsednica, Banco Santander

Antonio H. Garcia del Riego

Antonio H. Garcia del Riego

generalni direktor

generalni direktor

direktor evropskih zadev za podjetja

direktor evropskih zadev za podjetja

UBS (CH)

Axel A. Weber

predsednik

Sprejeto povabilo (14.3.2016)

Sprejeto povabilo (14.3.2016)

Christopher Pinho,

Christopher Pinho

izvršni direktor, globalni vodja za davke na ravni skupine

izvršni direktor, globalni vodja za davke na ravni skupine

Unicredit (IT)

Giuseppe Vita

predsednik

Sprejeto povabilo (8.3.2016)

Sprejeto povabilo (8.3.2016)

Stefano Ceccacci

Stefano Ceccacci

vodja za davčne zadeve UC

vodja za davčne zadeve UC

Costanza Bufalini

Costanza Bufalini

vodja za evropske in regulativne zadeve

vodja za evropske in regulativne zadeve

---

PRILOGA 3

DOKUMENTI SKUPINE ZA KODEKS RAVNANJA

| Dokument (1) | Datum | Ugotovitev |
| --- | --- | --- |
| Priloga 1 dokumenta št. 1 | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006 | Komisija je ugotovila, da je zlasti na nekaterih odvisnih in pridruženih ozemljih predlagana izločitev vključevala uvedbo stopnje 0 % ali popolno odpravo davka na dohodek pravnih oseb in torej ni vsak del dejavnosti Skupine za kodeks privedel do skladnih in zadovoljivih rezultatov. |
| Priloga 1 dokumenta št. 1 | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006 | Komisija je ugotovila, da je Skupina za kodeks ravnanja zaradi političnih kompromisov nekaj predlogov o izločitvi, ki bi lahko bili vsekakor obravnavani kot nezadostni v skladu z načeli kodeksa, upoštevala kot primerne. |
| Poročilo Skupine za kodeks Svetu | 7. junij 2005 | Izrecno je bilo navedeno, da v enem primeru Luksemburg ni izvedel izločitve, kot je bilo dogovorjeno. |
| Priloga 1 dokumenta št. 1 | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006 | Kljub tej očitni neskladnosti Svet ni ukrepal in Luksemburg ni bil politično pozvan oziroma se od njega ni zahtevalo, naj upošteva kodeks načel in sporazumov. |
| Priloga 1 dokumenta št. 1 | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006 | Skupina za kodeks ravnanja se je leta 1999 dogovorila, da bo izključila režime, ki koristijo sektorju ladijskega prometa, ter oceno kolektivnih naložbenih nosilcev. |
| Priloga 1 dokumenta št. 1 | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006 | Več držav članic ni želelo razkriti svojega mnenja o prihodnosti Skupine za kodeks glede preglednosti, mandata, področja uporabe in meril za nadaljnje delo; Madžarska in Litva sta izrazili pomisleke glede sprememb meril kodeksa; Irska in Poljska sta nasprotovali razširitvi področja uporabe kodeksa na druga področja obdavčenja. |
| Priloga 2 dokumenta št. 1 in zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 11. aprila 2011 | Komisija je oblikovala več predlogov za nova področja dela, kot so razširitev dela na področju neskladij, obdavčitev izseljencev, obdavčitev bogatih posameznikov, pregled REIT in kolektivni naložbeni nosilci. Nizozemska in Luksemburg sta nasprotovala razširitvi dela na razlike med davčnimi sistemi, Francija je izrazila pridržke glede dela v zvezi z izseljenci, bogatimi posamezniki in investicijskimi skladi, Združeno kraljestvo pa je podprlo osredotočenost na davek od dohodkov iz dejavnosti namesto na razširitev. |
| Zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 22. oktobra 2013 in iz maja 2013 | Bistveni elementi gibraltarskega davčnega zakonika, o katerem razprava poteka vsaj od 11. aprila 2011 in še vedno ni zaključena. |
| Zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 8. novembra 2013 | Shema davkov Otoka Man za maloprodajo ni bila ocenjena kot škodljiva, čeprav je več držav članic izrazilo resen dvom o tem. |
| Zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 29. maja, 22. oktobra in 20. novembra 2013 | Glede posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine so Nizozemska, Luksemburg in v manjši meri Belgija nasprotovali celoviti oceni vseh sistemov tovrstne ureditve v EU, čeprav je moč utemeljeno sklepati, da škodujejo merilom kodeksa. |
| Zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 3. junija 2014 | Španija, Nizozemska, Luksemburg in Združeno kraljestvo so še bolj zavlekli reformo sistemov posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, ker so imeli med postopkom odločanja vedno znova dodatne zahteve. |
| Javno poročanje Svetu | Seja Sveta Ecofin, junij 2015 | Države članice so dosegle zelo omejen napredek pri uvajanju spremenjenega pristopa povezanosti, o katerem so se ministri dogovorili že decembra 2014, čeprav so se zavezale, da bodo do 30. junija 2016 v celoti prilagodile nacionalne pravne določbe, nekatere države, kot je Italija, pa so, potem ko je bil dosežen dogovor o spremenjenem pristopu povezanosti, celo uvedle nove ukrepe glede posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, ki niso združljivi s tem pristopom, da bi do leta 2021 izkoristile preveč velikodušne predhodno veljavne določbe. |
| Zapisnik sestanka in dokument št. 3 | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 25. maja 2010 in z dne 17. oktobra 2012 | Med pripravo dogovorjenih smernic o prenosu dobička v Unijo je Združeno kraljestvo nasprotovalo usklajenemu pristopu. |
| Zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 25. maja 2010 | Države se niso uspele dogovoriti o nadaljnjem ukrepanju na podlagi dela podskupine proti zlorabam. |
| Zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 15. maja 2009 | Belgija in Nizozemska sta izjavili, da nasprotujeta pobudam za uskladitev zaščitnih ukrepov proti neobdavčenem prenosu dobička iz Unije. |
| Zapisnik | Sestanek podskupine za kodeks ravnanja iz septembra in aprila 2014 ter aprila in julija 2015 | Države članice so se septembra 2014 dogovorile o smernicah za hibridna neskladja, čeprav so nekatere države članice s svojimi ponavljajočimi se in sistematičnimi pobudami preprečile, da bi bil dogovor o teh škodljivih praksah sprejet že veliko prej, saj Skupina za kodeks ravnanja o njih razpravlja že vsaj od leta 2008, s tem pa je davčna škoda, ki jo povzroča pogosta uporaba teh shem za agresivno davčno načrtovanje, le še mnogo večja. |
| Zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 15. maja in 29. junija 2009 ter 25. maja 2010
  Sestanek podskupine proti zlorabam z dne 25. marca in 22. aprila 2010 | Glede hibridnih neskladij so Nizozemska, Luksemburg in Belgija ter v manjši meri Malta in Estonija zelo zavlekli hitro skupno ukrepanje, ker so se zavzemali, da hibridnih neskladij sploh ne bi obravnavali v okviru kodeksa. |
| Zapisnik | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 13. septembra 2011
  Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 11. aprila in 26. maja 2011 | Glede investicijskih skladov so se države članice dogovorile, da bodo prenehale razpravljati o domnevni in morebitni škodljivosti teh shem.
  Pobude, ki so jih sprejeli Združeno kraljestvo, Luksemburg in Nizozemska, so skupino prisilile v to, da je opustila prizadevanja na tem področju. |
| Dokument št. 2 | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 4. marca 2010 | Glede upravne prakse si države članice niso spontano in sistematično izmenjavale informacij o svojih stališčih v preteklosti. |
| Dokument št. 4 | Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 10. septembra 2012 | Dejansko nobene informacije o stališčih niso bile izmenjane spontano. |
| Sklepi Sveta | Seja Sveta Ecofin, december 2015 | Glede klavzul o minimalni efektivni obdavčitvi se države članice kljub objavi predloga Komisije leta 2011 niso uspele dogovoriti o reviziji direktive o obrestih in licenčninah, ki zagotavlja, da privilegiji, podeljeni na enotnem trgu za preprečevanje dvojnega obdavčevanja, dejansko ne privedejo do obdavčitve po ničelni ali skoraj ničelni stopnji. Države članice so samo pozvale Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja, naj to vprašanje dodatno preuči, namesto da bi se zavezale k hitremu in učinkovitemu ukrepanju. |
| Sklepi Sveta | Seja Sveta Ecofin, marec 2016 | Države članice se niso dogovorile o nujno potrebni reformi Skupine za kodeks ravnanja in so vse odločitve o reformah preložile na leto 2017. |

Dokument (1)

Datum

Ugotovitev

Priloga 1 dokumenta št. 1

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006

Komisija je ugotovila, da je zlasti na nekaterih odvisnih in pridruženih ozemljih predlagana izločitev vključevala uvedbo stopnje 0 % ali popolno odpravo davka na dohodek pravnih oseb in torej ni vsak del dejavnosti Skupine za kodeks privedel do skladnih in zadovoljivih rezultatov.

Priloga 1 dokumenta št. 1

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006

Komisija je ugotovila, da je Skupina za kodeks ravnanja zaradi političnih kompromisov nekaj predlogov o izločitvi, ki bi lahko bili vsekakor obravnavani kot nezadostni v skladu z načeli kodeksa, upoštevala kot primerne.

Poročilo Skupine za kodeks Svetu

7. junij 2005

Izrecno je bilo navedeno, da v enem primeru Luksemburg ni izvedel izločitve, kot je bilo dogovorjeno.

Priloga 1 dokumenta št. 1

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006

Kljub tej očitni neskladnosti Svet ni ukrepal in Luksemburg ni bil politično pozvan oziroma se od njega ni zahtevalo, naj upošteva kodeks načel in sporazumov.

Priloga 1 dokumenta št. 1

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006

Skupina za kodeks ravnanja se je leta 1999 dogovorila, da bo izključila režime, ki koristijo sektorju ladijskega prometa, ter oceno kolektivnih naložbenih nosilcev.

Priloga 1 dokumenta št. 1

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja iz aprila 2006

Več držav članic ni želelo razkriti svojega mnenja o prihodnosti Skupine za kodeks glede preglednosti, mandata, področja uporabe in meril za nadaljnje delo; Madžarska in Litva sta izrazili pomisleke glede sprememb meril kodeksa; Irska in Poljska sta nasprotovali razširitvi področja uporabe kodeksa na druga področja obdavčenja.

Priloga 2 dokumenta št. 1 in zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 11. aprila 2011

Komisija je oblikovala več predlogov za nova področja dela, kot so razširitev dela na področju neskladij, obdavčitev izseljencev, obdavčitev bogatih posameznikov, pregled REIT in kolektivni naložbeni nosilci. Nizozemska in Luksemburg sta nasprotovala razširitvi dela na razlike med davčnimi sistemi, Francija je izrazila pridržke glede dela v zvezi z izseljenci, bogatimi posamezniki in investicijskimi skladi, Združeno kraljestvo pa je podprlo osredotočenost na davek od dohodkov iz dejavnosti namesto na razširitev.

Zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 22. oktobra 2013 in iz maja 2013

Bistveni elementi gibraltarskega davčnega zakonika, o katerem razprava poteka vsaj od 11. aprila 2011 in še vedno ni zaključena.

Zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 8. novembra 2013

Shema davkov Otoka Man za maloprodajo ni bila ocenjena kot škodljiva, čeprav je več držav članic izrazilo resen dvom o tem.

Zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 29. maja, 22. oktobra in 20. novembra 2013

Glede posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine so Nizozemska, Luksemburg in v manjši meri Belgija nasprotovali celoviti oceni vseh sistemov tovrstne ureditve v EU, čeprav je moč utemeljeno sklepati, da škodujejo merilom kodeksa.

Zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 3. junija 2014

Španija, Nizozemska, Luksemburg in Združeno kraljestvo so še bolj zavlekli reformo sistemov posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, ker so imeli med postopkom odločanja vedno znova dodatne zahteve.

Javno poročanje Svetu

Seja Sveta Ecofin, junij 2015

Države članice so dosegle zelo omejen napredek pri uvajanju spremenjenega pristopa povezanosti, o katerem so se ministri dogovorili že decembra 2014, čeprav so se zavezale, da bodo do 30. junija 2016 v celoti prilagodile nacionalne pravne določbe, nekatere države, kot je Italija, pa so, potem ko je bil dosežen dogovor o spremenjenem pristopu povezanosti, celo uvedle nove ukrepe glede posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, ki niso združljivi s tem pristopom, da bi do leta 2021 izkoristile preveč velikodušne predhodno veljavne določbe.

Zapisnik sestanka in dokument št. 3

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 25. maja 2010 in z dne 17. oktobra 2012

Med pripravo dogovorjenih smernic o prenosu dobička v Unijo je Združeno kraljestvo nasprotovalo usklajenemu pristopu.

Zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 25. maja 2010

Države se niso uspele dogovoriti o nadaljnjem ukrepanju na podlagi dela podskupine proti zlorabam.

Zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 15. maja 2009

Belgija in Nizozemska sta izjavili, da nasprotujeta pobudam za uskladitev zaščitnih ukrepov proti neobdavčenem prenosu dobička iz Unije.

Zapisnik

Sestanek podskupine za kodeks ravnanja iz septembra in aprila 2014 ter aprila in julija 2015

Države članice so se septembra 2014 dogovorile o smernicah za hibridna neskladja, čeprav so nekatere države članice s svojimi ponavljajočimi se in sistematičnimi pobudami preprečile, da bi bil dogovor o teh škodljivih praksah sprejet že veliko prej, saj Skupina za kodeks ravnanja o njih razpravlja že vsaj od leta 2008, s tem pa je davčna škoda, ki jo povzroča pogosta uporaba teh shem za agresivno davčno načrtovanje, le še mnogo večja.

Zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 15. maja in 29. junija 2009 ter 25. maja 2010

Sestanek podskupine proti zlorabam z dne 25. marca in 22. aprila 2010

Glede hibridnih neskladij so Nizozemska, Luksemburg in Belgija ter v manjši meri Malta in Estonija zelo zavlekli hitro skupno ukrepanje, ker so se zavzemali, da hibridnih neskladij sploh ne bi obravnavali v okviru kodeksa.

Zapisnik

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 13. septembra 2011

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 11. aprila in 26. maja 2011

Glede investicijskih skladov so se države članice dogovorile, da bodo prenehale razpravljati o domnevni in morebitni škodljivosti teh shem.

Pobude, ki so jih sprejeli Združeno kraljestvo, Luksemburg in Nizozemska, so skupino prisilile v to, da je opustila prizadevanja na tem področju.

Dokument št. 2

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 4. marca 2010

Glede upravne prakse si države članice niso spontano in sistematično izmenjavale informacij o svojih stališčih v preteklosti.

Dokument št. 4

Sestanek Skupine za kodeks ravnanja z dne 10. septembra 2012

Dejansko nobene informacije o stališčih niso bile izmenjane spontano.

Sklepi Sveta

Seja Sveta Ecofin, december 2015

Glede klavzul o minimalni efektivni obdavčitvi se države članice kljub objavi predloga Komisije leta 2011 niso uspele dogovoriti o reviziji direktive o obrestih in licenčninah, ki zagotavlja, da privilegiji, podeljeni na enotnem trgu za preprečevanje dvojnega obdavčevanja, dejansko ne privedejo do obdavčitve po ničelni ali skoraj ničelni stopnji. Države članice so samo pozvale Delovno skupino na visoki ravni za davčna vprašanja, naj to vprašanje dodatno preuči, namesto da bi se zavezale k hitremu in učinkovitemu ukrepanju.

Sklepi Sveta

Seja Sveta Ecofin, marec 2016

Države članice se niso dogovorile o nujno potrebni reformi Skupine za kodeks ravnanja in so vse odločitve o reformah preložile na leto 2017.

---

(1)  Na podlagi javno dostopnih dokumentov in virov

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/111

---

P8_TA(2016)0311

Sinergije med strukturnimi skladi in programom Obzorje 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o sinergijah za inovacije: evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 ter drugi evropski inovacijski skladi in programi EU (2016/2695(RSP))

(2018/C 101/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 4 in 162 ter členov 174 do 190 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 4 in 162 ter členov 174 do 190 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (8),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (A8-0159/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (A8-0159/2016),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 1. junija 2016 z naslovom Evropa ponovno vlaga – Pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo in naslednji koraki) (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 1. junija 2016 z naslovom Evropa ponovno vlaga – Pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo in naslednji koraki) (COM(2016)0359),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi EU (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2014 z naslovom Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2014 z naslovom Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti (COM(2014)0339),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast z dne 23. julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast z dne 23. julija 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije iz leta 2014 z naslovom „Enabling synergies between European Structural and Investment Funds, Horizon 2020 and other research, innovation and competitiveness-related Union programmes“ (Omogočanje sinergij med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, programom Obzorje 2020 in drugimi programi Unije na področju raziskav, inovacij in konkurenčnosti) (SWD(2014)0205), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije iz leta 2014 z naslovom „Enabling synergies between European Structural and Investment Funds, Horizon 2020 and other research, innovation and competitiveness-related Union programmes“ (Omogočanje sinergij med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, programom Obzorje 2020 in drugimi programi Unije na področju raziskav, inovacij in konkurenčnosti) (SWD(2014)0205),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. julija 2013 z naslovom „Premoščanje inovacijskega prepada“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. julija 2013 z naslovom „Premoščanje inovacijskega prepada“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 20. novembra 2014 z naslovom „Ukrepi za podporo oblikovanju visokotehnoloških zagonskih ekosistemov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 20. novembra 2014 z naslovom „Ukrepi za podporo oblikovanju visokotehnoloških zagonskih ekosistemov“,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je kohezijska politika v obdobju finančnega načrtovanja 2014–2020 še vedno glavni instrument, s katerim se EU poskuša približati svojim državljanom ter ki pri naložbah v realni sektor zajema vse regije in hkrati odraža evropsko solidarnost, saj povečuje rast in blaginjo ter zmanjšuje ekonomske, socialne in teritorialne razlike, ki jih je gospodarska in finančna kriza še poostrila, |
| --- | --- |

A.

ker je kohezijska politika v obdobju finančnega načrtovanja 2014–2020 še vedno glavni instrument, s katerim se EU poskuša približati svojim državljanom ter ki pri naložbah v realni sektor zajema vse regije in hkrati odraža evropsko solidarnost, saj povečuje rast in blaginjo ter zmanjšuje ekonomske, socialne in teritorialne razlike, ki jih je gospodarska in finančna kriza še poostrila,

| B. | ker bi morala biti kohezijska politika popolnoma usklajena s strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter ker temelji na usklajenosti svojih treh skladov, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada, skupaj s širšim usklajevanjem na podlagi skupnega strateškega okvira s skladom za razvoj podeželja, tj. Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ter za pomorski in ribiški sektor, tj. Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo (ESPR); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti kohezijska politika popolnoma usklajena s strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter ker temelji na usklajenosti svojih treh skladov, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada, skupaj s širšim usklajevanjem na podlagi skupnega strateškega okvira s skladom za razvoj podeželja, tj. Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ter za pomorski in ribiški sektor, tj. Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo (ESPR);

| C. | ker so bile skupne določbe za vseh pet skladov – evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) – opredeljene z uredbo o skupnih določbah, medtem ko so bila posebna pravila, ki veljajo za vsak sklad ESI in za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja, določena v ločenih uredbah, |
| --- | --- |

C.

ker so bile skupne določbe za vseh pet skladov – evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) – opredeljene z uredbo o skupnih določbah, medtem ko so bila posebna pravila, ki veljajo za vsak sklad ESI in za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja, določena v ločenih uredbah,

| D. | ker je bilo z nedavno reformo kohezijske politike uvedeno omejeno število ciljev in prednostnih nalog, s čimer je bila ustvarjena tematska osredotočenost, hkrati pa je omogočene nekaj prožnosti in prilagajanja nekaterim značilnostim, ker so bili s tem zagotovljeni tudi okrepljeno načelo partnerstva, trdno upravljanje na več ravneh, dobro opredeljen pristop za teritorialni razvoj, večje sinergije med petimi skladi in z drugimi ustreznimi programi in pobudami (npr. Obzorje 2020, EaSI, COSME, LIFE, instrument za povezovanje Evrope, Erasmus+ in NER300), nadaljnja poenostavitev izvedbenih pravil, učinkovit sistem spremljanja in ocenjevanja, pregleden okvir uspešnosti, jasna pravila glede uporabe finančnih instrumentov, dober sistem upravljanja in nadziranja ter učinkovit sistem finančnega upravljanja; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo z nedavno reformo kohezijske politike uvedeno omejeno število ciljev in prednostnih nalog, s čimer je bila ustvarjena tematska osredotočenost, hkrati pa je omogočene nekaj prožnosti in prilagajanja nekaterim značilnostim, ker so bili s tem zagotovljeni tudi okrepljeno načelo partnerstva, trdno upravljanje na več ravneh, dobro opredeljen pristop za teritorialni razvoj, večje sinergije med petimi skladi in z drugimi ustreznimi programi in pobudami (npr. Obzorje 2020, EaSI, COSME, LIFE, instrument za povezovanje Evrope, Erasmus+ in NER300), nadaljnja poenostavitev izvedbenih pravil, učinkovit sistem spremljanja in ocenjevanja, pregleden okvir uspešnosti, jasna pravila glede uporabe finančnih instrumentov, dober sistem upravljanja in nadziranja ter učinkovit sistem finančnega upravljanja;

| E. | ker je Komisija 14. decembra 2015 sprejela sporočilo o prispevku skladov ESI k strategiji rasti v EU, naložbenem načrtu in prednostnim nalogam Komisije v naslednjih desetih letih, ki je v bistvu poročilo iz člena 16 uredbe o skupnih določbah o skladih ESI in njihovem dosedanjem izvajanju ter vključuje tudi rezultate pogajanj z državami članicami glede sporazumov o partnerstvu, operativnih programov in ključnih izzivov vsake države, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija 14. decembra 2015 sprejela sporočilo o prispevku skladov ESI k strategiji rasti v EU, naložbenem načrtu in prednostnim nalogam Komisije v naslednjih desetih letih, ki je v bistvu poročilo iz člena 16 uredbe o skupnih določbah o skladih ESI in njihovem dosedanjem izvajanju ter vključuje tudi rezultate pogajanj z državami članicami glede sporazumov o partnerstvu, operativnih programov in ključnih izzivov vsake države,

| F. | ker krepitev sinergij med programom Obzorje 2020 in skladi ESI temelji na oblikovanju pomembnega medsebojnega delovanja naložbenih strategij in ukrepov kot načina za znatno vplivanje na gospodarstvo ter združuje naložbe v inovacije v prednostne naloge pametne specializacije s pobudami na področju raziskav in inovacij na svetovni ravni, s čimer se zagotovi večji učinek sredstev; |
| --- | --- |

F.

ker krepitev sinergij med programom Obzorje 2020 in skladi ESI temelji na oblikovanju pomembnega medsebojnega delovanja naložbenih strategij in ukrepov kot načina za znatno vplivanje na gospodarstvo ter združuje naložbe v inovacije v prednostne naloge pametne specializacije s pobudami na področju raziskav in inovacij na svetovni ravni, s čimer se zagotovi večji učinek sredstev;

| 1. | ponovno izjavlja, da so se povezave med kohezijsko politiko in drugimi politikami EU, programi financiranja in pobudami (npr. Obzorje 2020, instrument za povezovanje Evrope, enotni digitalni trg, razvoj podeželja, energetska unija, unija inovacij in vodilne pobude Evropa 2020) s skupnim strateškim okvirom, ki ga je uvedla uredba o skupnih določbah, izboljšale ter da ta okvir tako prek svojih instrumentov in ciljev, vključno z agendo za mesta, teritorialno agendo, naložbami v mala in srednja podjetja, pametno rast in strategije pametne specializacije in morebitnimi javnimi naložbami za uporabo inovativnih rešitev za področja, kot so okolje, energija, zdravje, podnebje, digitalizacija in promet, bistveno prispeva h krepitvi enotnega trga in k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

1.

ponovno izjavlja, da so se povezave med kohezijsko politiko in drugimi politikami EU, programi financiranja in pobudami (npr. Obzorje 2020, instrument za povezovanje Evrope, enotni digitalni trg, razvoj podeželja, energetska unija, unija inovacij in vodilne pobude Evropa 2020) s skupnim strateškim okvirom, ki ga je uvedla uredba o skupnih določbah, izboljšale ter da ta okvir tako prek svojih instrumentov in ciljev, vključno z agendo za mesta, teritorialno agendo, naložbami v mala in srednja podjetja, pametno rast in strategije pametne specializacije in morebitnimi javnimi naložbami za uporabo inovativnih rešitev za področja, kot so okolje, energija, zdravje, podnebje, digitalizacija in promet, bistveno prispeva h krepitvi enotnega trga in k doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| 2. | poudarja, da se zgoraj navedene sinergije vzpostavljajo od strateške faze načrtovanja naprej, zato morajo regije in države članice že od samega začetka sprejemati strateške odločitve in strateško načrtovati, da bodo lahko opredelile in ustvarile priložnosti, na primer za spodbujanje odličnosti na področjih pametne specializacije; poudarja, da pri programu Obzorje 2020 to obsega ozaveščanje, zagotavljanje informacij (zlasti glede izsledkov raziskav pri projektih iz sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020), sodelovanje v komunikacijskih kampanjah, odpiranje obstoječih mrež za novince ter čim večje povezovanje nacionalnih kontaktnih točk z nacionalnimi in regionalnimi oblikovalci politike skladov ESI ter z organi upravljanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se zgoraj navedene sinergije vzpostavljajo od strateške faze načrtovanja naprej, zato morajo regije in države članice že od samega začetka sprejemati strateške odločitve in strateško načrtovati, da bodo lahko opredelile in ustvarile priložnosti, na primer za spodbujanje odličnosti na področjih pametne specializacije; poudarja, da pri programu Obzorje 2020 to obsega ozaveščanje, zagotavljanje informacij (zlasti glede izsledkov raziskav pri projektih iz sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020), sodelovanje v komunikacijskih kampanjah, odpiranje obstoječih mrež za novince ter čim večje povezovanje nacionalnih kontaktnih točk z nacionalnimi in regionalnimi oblikovalci politike skladov ESI ter z organi upravljanja;

| 3. | poudarja, da morajo regije in države članice, ki želijo sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj vložiti v raziskave in inovacije, strategije pametne specializacije obvezno razvijati tako, da v postopek podjetniškega odkrivanja vključujejo nacionalne in regionalne organe upravljanja in deležnike, kot so univerze in druge visokošolske institucije, industrija in socialni partnerji; opozarja, da bi bilo treba s strategijami pametne specializacije v program Obzorje 2020 vključiti predhodne ukrepe (gradnja zmogljivosti in izboljševanje nacionalnih/regionalnih sistemov na področju raziskav in inovacij), pa tudi naknadne ukrepe (upoštevanje izsledkov raziskav, podpore za inovacije in dostopa do trga), saj bi tako spodbudili sodelovanje na ravni EU pri odpravi inovacijske vrzeli v Evropi in izboljšanju globalne konkurenčnosti Unije, v okviru dejavnosti spodbujanja odličnosti in širjenja sodelovanja pa bi vlagali tudi v povezave med vodilnimi in sledniki, zato bi morala metodologija pametne specializacije ostati model za kohezijsko politiko po letu 2020; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo regije in države članice, ki želijo sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj vložiti v raziskave in inovacije, strategije pametne specializacije obvezno razvijati tako, da v postopek podjetniškega odkrivanja vključujejo nacionalne in regionalne organe upravljanja in deležnike, kot so univerze in druge visokošolske institucije, industrija in socialni partnerji; opozarja, da bi bilo treba s strategijami pametne specializacije v program Obzorje 2020 vključiti predhodne ukrepe (gradnja zmogljivosti in izboljševanje nacionalnih/regionalnih sistemov na področju raziskav in inovacij), pa tudi naknadne ukrepe (upoštevanje izsledkov raziskav, podpore za inovacije in dostopa do trga), saj bi tako spodbudili sodelovanje na ravni EU pri odpravi inovacijske vrzeli v Evropi in izboljšanju globalne konkurenčnosti Unije, v okviru dejavnosti spodbujanja odličnosti in širjenja sodelovanja pa bi vlagali tudi v povezave med vodilnimi in sledniki, zato bi morala metodologija pametne specializacije ostati model za kohezijsko politiko po letu 2020;

| 4. | meni, da je treba v kohezijski politiki še povečati usmerjenost v rezultate; poudarja, da je treba izboljšati sinergije z drugimi politikami EU o konkurenčnosti, zlasti na področju raziskav in razvoja, informacijskih in komunikacijskih tehnologij, obnovljivih virov energije ter malih in srednjih podjetij, da se poveča uporaba rezultatov raziskav in razvoja v EU, ustvarijo nova visokokakovostna delovna mesta in ohranijo obstoječa ter spodbudi zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba v kohezijski politiki še povečati usmerjenost v rezultate; poudarja, da je treba izboljšati sinergije z drugimi politikami EU o konkurenčnosti, zlasti na področju raziskav in razvoja, informacijskih in komunikacijskih tehnologij, obnovljivih virov energije ter malih in srednjih podjetij, da se poveča uporaba rezultatov raziskav in razvoja v EU, ustvarijo nova visokokakovostna delovna mesta in ohranijo obstoječa ter spodbudi zeleno gospodarstvo;

| 5. | ugotavlja, da kohezijska politika v programskem obdobju 2014–2020 finančnim instrumentom dopušča pomembno dopolnilno vlogo, in opozarja, da imajo finančni instrumenti kot dopolnila nepovratnim sredstvom učinek finančnega vzvodja, kar lahko poveča vpliv financiranja pri posodabljanju inovacij na trgu, na primer prek energijske učinkovitosti, in lahko z zagotavljanjem potrebnega sofinanciranja prispeva k višji absorpcijski stopnji, predvsem v državah članicah in regijah z nizko nacionalno zmogljivostjo sofinanciranja; kljub temu poudarja, da so nepovratna sredstva pri nekaterih projektih še vedno nujno potrebna, na primer pri projektih na področju raziskav in inovacij ter projektih, ki so močno osredotočeni na družbene izzive; opozarja, da se z nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti ne financirajo iste vrste dejavnosti in da so te različne vrste podpore namenjene različnim vrstam upravičencev in projektov; poudarja, kako pomembno je nadaljevati financiranje z nepovratnimi sredstvi v prihodnjih programih EU; poudarja, da je treba v prihodnosti ohranjati ustrezno ravnovesje med nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti; opozarja, da je treba pri finančnih instrumentih še povečati odgovornost, preglednost in usmerjenost v rezultate; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da kohezijska politika v programskem obdobju 2014–2020 finančnim instrumentom dopušča pomembno dopolnilno vlogo, in opozarja, da imajo finančni instrumenti kot dopolnila nepovratnim sredstvom učinek finančnega vzvodja, kar lahko poveča vpliv financiranja pri posodabljanju inovacij na trgu, na primer prek energijske učinkovitosti, in lahko z zagotavljanjem potrebnega sofinanciranja prispeva k višji absorpcijski stopnji, predvsem v državah članicah in regijah z nizko nacionalno zmogljivostjo sofinanciranja; kljub temu poudarja, da so nepovratna sredstva pri nekaterih projektih še vedno nujno potrebna, na primer pri projektih na področju raziskav in inovacij ter projektih, ki so močno osredotočeni na družbene izzive; opozarja, da se z nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti ne financirajo iste vrste dejavnosti in da so te različne vrste podpore namenjene različnim vrstam upravičencev in projektov; poudarja, kako pomembno je nadaljevati financiranje z nepovratnimi sredstvi v prihodnjih programih EU; poudarja, da je treba v prihodnosti ohranjati ustrezno ravnovesje med nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti; opozarja, da je treba pri finančnih instrumentih še povečati odgovornost, preglednost in usmerjenost v rezultate;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo pri oblikovanju in izvajanju skladov ESI in programa Obzorje 2020 nenehno pozorne na potrebe malih in srednjih podjetij ter na sinergije med njimi; prosi Komisijo, naj pripravi usklajene razpise za zbiranje predlogov, da bi olajšala dostop do financiranja iz več skladov; poziva tudi k temeljiti oceni ustreznih programov za mala in srednja podjetja, kot so COSME, instrument za mala in srednja podjetja v programu Obzorje 2020 in del za mala in srednja podjetja v Evropskem skladu za strateške naložbe, tako glede proračunske dodelitve sredstev in stopnje uspešnosti projekta kot glede upravnih bremen in preprostega izvajanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj bodo pri oblikovanju in izvajanju skladov ESI in programa Obzorje 2020 nenehno pozorne na potrebe malih in srednjih podjetij ter na sinergije med njimi; prosi Komisijo, naj pripravi usklajene razpise za zbiranje predlogov, da bi olajšala dostop do financiranja iz več skladov; poziva tudi k temeljiti oceni ustreznih programov za mala in srednja podjetja, kot so COSME, instrument za mala in srednja podjetja v programu Obzorje 2020 in del za mala in srednja podjetja v Evropskem skladu za strateške naložbe, tako glede proračunske dodelitve sredstev in stopnje uspešnosti projekta kot glede upravnih bremen in preprostega izvajanja;

| 7. | ugotavlja, da je treba sinergije z drugimi politikami in instrumenti dodatno povečati, da bi dosegli čim večji vpliv naložb; v zvezi s tem želi spomniti na proračunski pilotni projekt EU „stopnice do odličnosti“, ki regije v 13 državah članicah še vedno podpira pri razvoju in uporabi sinergij med skladi ESI; poziva k prožni uporabi pečata odličnosti za države članice; prav tako poudarja, kako pomembno je, da se opredelijo tudi sorodna področja specializacije v drugih regijah in državah članicah, da bi lažje medsebojno sodelovali, bili bolje pripravljeni na priložnosti za projekte, ki vključujejo več držav, in se mednarodno povezovali; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je treba sinergije z drugimi politikami in instrumenti dodatno povečati, da bi dosegli čim večji vpliv naložb; v zvezi s tem želi spomniti na proračunski pilotni projekt EU „stopnice do odličnosti“, ki regije v 13 državah članicah še vedno podpira pri razvoju in uporabi sinergij med skladi ESI; poziva k prožni uporabi pečata odličnosti za države članice; prav tako poudarja, kako pomembno je, da se opredelijo tudi sorodna področja specializacije v drugih regijah in državah članicah, da bi lažje medsebojno sodelovali, bili bolje pripravljeni na priložnosti za projekte, ki vključujejo več držav, in se mednarodno povezovali;

| 8. | opozarja, da zaradi proračunskih omejitev pri programu Obzorje 2020 obstaja tveganje, da projekti, ki so bili ocenjeni kot odlični, ne dobijo finančnih sredstev; poudarja, da je treba sprostiti alternativna finančna sredstva; nepovratna sredstva iz skladov ESI bi se lahko na primer odličnim projektom iz programa Obzorje 2020 dodelila s pomočjo pečata odličnosti; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da zaradi proračunskih omejitev pri programu Obzorje 2020 obstaja tveganje, da projekti, ki so bili ocenjeni kot odlični, ne dobijo finančnih sredstev; poudarja, da je treba sprostiti alternativna finančna sredstva; nepovratna sredstva iz skladov ESI bi se lahko na primer odličnim projektom iz programa Obzorje 2020 dodelila s pomočjo pečata odličnosti;

| 9. | ugotavlja, da se bo izvajanje bistvenih delov proračuna programa Obzorje 2020 preneslo na javna-javna in javna-zasebna partnerstva, s čimer se bodo ponudile priložnosti za to, da se mehanizmi upravljanja javnega-javnega partnerstva uporabijo za optimizacijo sinergij s pobudami za pametno specializacijo (RIS3) in programi z oblikovanjem letnih delovnih načrtov; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se bo izvajanje bistvenih delov proračuna programa Obzorje 2020 preneslo na javna-javna in javna-zasebna partnerstva, s čimer se bodo ponudile priložnosti za to, da se mehanizmi upravljanja javnega-javnega partnerstva uporabijo za optimizacijo sinergij s pobudami za pametno specializacijo (RIS3) in programi z oblikovanjem letnih delovnih načrtov;

| 10. | poudarja, da mora Evropski sklad za strateške naložbe dopolnjevati sklade ESI in druge programe EU, kot je Obzorje 2020, pa tudi redno delovanje Evropske investicijske banke; posledično ugotavlja, da je Evropski sklad za strateške naložbe namenjen drugačnim vrstam projektov, kot so projekti, katerim naj bi bilo namenjenih 2,2 milijarde EUR iz programa Obzorje 2020; poudarja, da je treba zagotoviti popolno skladnost in sinergije med vsemi instrumenti EU, da bi dosegli najpomembnejše strateške cilje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter preprečili prekrivanje ali nasprotja med njimi ali med različnimi ravnmi izvajanja politike, hkrati pa dopolnili nacionalne in regionalne sklade in programe; opozarja, da je treba pri pregledu strategije Evropa 2020 ugotoviti, katera sredstva so potrebna, pri tem pa učinkovito uporabiti vse razpoložljive vire in doseči pričakovane rezultate glede najpomembnejših strateških ciljev, saj je treba količino, kakovost in vpliv naložb na področju raziskav in inovacij povečati z usklajeno uporabo instrumentov kohezijske politike in programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mora Evropski sklad za strateške naložbe dopolnjevati sklade ESI in druge programe EU, kot je Obzorje 2020, pa tudi redno delovanje Evropske investicijske banke; posledično ugotavlja, da je Evropski sklad za strateške naložbe namenjen drugačnim vrstam projektov, kot so projekti, katerim naj bi bilo namenjenih 2,2 milijarde EUR iz programa Obzorje 2020; poudarja, da je treba zagotoviti popolno skladnost in sinergije med vsemi instrumenti EU, da bi dosegli najpomembnejše strateške cilje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter preprečili prekrivanje ali nasprotja med njimi ali med različnimi ravnmi izvajanja politike, hkrati pa dopolnili nacionalne in regionalne sklade in programe; opozarja, da je treba pri pregledu strategije Evropa 2020 ugotoviti, katera sredstva so potrebna, pri tem pa učinkovito uporabiti vse razpoložljive vire in doseči pričakovane rezultate glede najpomembnejših strateških ciljev, saj je treba količino, kakovost in vpliv naložb na področju raziskav in inovacij povečati z usklajeno uporabo instrumentov kohezijske politike in programa Obzorje 2020;

| 11. | poziva Komisijo, naj sistematično spremlja sinergije med skladi in o teh sinergijah objavi sporočilo, zlasti o sinergijah med programom Obzorje 2020 in RIS3, da bi tako širila primere najboljše prakse in povečala njihov vpliv še pred pregledom strategije Evropa 2020; opozarja, da taki sistemi ne bi smeli povzročiti večjih upravnih obremenitev; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj sistematično spremlja sinergije med skladi in o teh sinergijah objavi sporočilo, zlasti o sinergijah med programom Obzorje 2020 in RIS3, da bi tako širila primere najboljše prakse in povečala njihov vpliv še pred pregledom strategije Evropa 2020; opozarja, da taki sistemi ne bi smeli povzročiti večjih upravnih obremenitev;

| 12. | opozarja na priprave, ki jih vodi Komisija, za morebitno ustanovitev evropskega inovacijskega sveta, ki bi zagotavljal večjo usklajenost pobud za inovacije v Evropski uniji; ugotavlja, da bi moral biti glavni cilj evropskega inovacijskega sveta zmanjšati ovire za komercializacijo v Evropi in odpraviti inovacijsko vrzel; poudarja, da bi morali biti v evropski inovacijski svet vključeni vsi ustrezni deležniki in da bi ta svet moral imeti pregledne in hitre postopke svetovanja in odločanja, da se prepreči podvajanje dela; poudarja še, da bi morala biti proračunska sredstva za Obzorje 2020 v celoti vrnjena na raven pred skladom EFSI; |
| --- | --- |

12.

opozarja na priprave, ki jih vodi Komisija, za morebitno ustanovitev evropskega inovacijskega sveta, ki bi zagotavljal večjo usklajenost pobud za inovacije v Evropski uniji; ugotavlja, da bi moral biti glavni cilj evropskega inovacijskega sveta zmanjšati ovire za komercializacijo v Evropi in odpraviti inovacijsko vrzel; poudarja, da bi morali biti v evropski inovacijski svet vključeni vsi ustrezni deležniki in da bi ta svet moral imeti pregledne in hitre postopke svetovanja in odločanja, da se prepreči podvajanje dela; poudarja še, da bi morala biti proračunska sredstva za Obzorje 2020 v celoti vrnjena na raven pred skladom EFSI;

| 13. | poudarja povezavo med programom Obzorje 2020 in skladi ESI glede varnosti (potreba po enaki ravni infrastrukture informacijskih in komunikacijskih tehnologij v vsej EU); zavzema se za usklajene varnostne strukture informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poleg tega poziva, naj se ti skladi povežejo na področju revizijskih postopkov, ter poziva Komisijo, naj oblikuje jasen in usklajen pristop za obdobje po letu 2020, s posebnim poudarkom na upravnih in revizijskih postopkih, sorazmernosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja povezavo med programom Obzorje 2020 in skladi ESI glede varnosti (potreba po enaki ravni infrastrukture informacijskih in komunikacijskih tehnologij v vsej EU); zavzema se za usklajene varnostne strukture informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poleg tega poziva, naj se ti skladi povežejo na področju revizijskih postopkov, ter poziva Komisijo, naj oblikuje jasen in usklajen pristop za obdobje po letu 2020, s posebnim poudarkom na upravnih in revizijskih postopkih, sorazmernosti in odgovornosti;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter nacionalnim in regionalnim organom držav članic. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter nacionalnim in regionalnim organom držav članic.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(8)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(9)  UL C 24, 22.1.2016, str. 2.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0002.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0133.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0308.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0419.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/116

---

P8_TA(2016)0312

Priprava delovnega programa Komisije za leto 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o strateških prednostnih nalogah v delovnem programu Komisije za leto 2017 (2016/2773(RSP))

(2018/C 101/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju političnih smernic za Evropsko komisijo z naslovom Nov začetek za Evropo: moj načrt za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe, ki ga je 15. julija 2014 predstavil Jean-Claude Juncker, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic za Evropsko komisijo z naslovom Nov začetek za Evropo: moj načrt za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe, ki ga je 15. julija 2014 predstavil Jean-Claude Juncker,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2015 z naslovom Delovni program Komisije za leto 2016 – Čas je za drugačen pristop (COM(2015)0610) in njegovih prilog od I do VI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2015 z naslovom Delovni program Komisije za leto 2016 – Čas je za drugačen pristop (COM(2015)0610) in njegovih prilog od I do VI,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila konference predsednikov odborov, ki to resolucijo dopolnjuje s stališča parlamentarnih odborov in ki bi ga morala Komisija upoštevati pri pripravi in sprejetju svojega delovnega programa za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila konference predsednikov odborov, ki to resolucijo dopolnjuje s stališča parlamentarnih odborov in ki bi ga morala Komisija upoštevati pri pripravi in sprejetju svojega delovnega programa za leto 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. junija 2016 o odločitvi o izstopu iz EU, ki izhaja iz referenduma v Združenem kraljestvu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. junija 2016 o odločitvi o izstopu iz EU, ki izhaja iz referenduma v Združenem kraljestvu (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2016,

| — | ob upoštevanju prispevka Odbora regij k delovnemu programu Komisije za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevka Odbora regij k delovnemu programu Komisije za leto 2017,

| — | ob upoštevanju člena 37(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37(3) Poslovnika,

| A. | ker je evropski proces združevanja prinesel mir ter več desetletij prispeval k varnosti in blaginji v Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker je evropski proces združevanja prinesel mir ter več desetletij prispeval k varnosti in blaginji v Evropi;

| B. | ker se Evropa zdaj sooča z mnogimi skupnimi in svetovnimi izzivi, obenem pa so številni državljani vse bolj nezadovoljni in zaskrbljeni zaradi negotove prihodnosti in pomanjkanja priložnosti ter pričakujejo, da se bodo odločevalci na to odzvali; ker Evropska unija ne bo uspešna, če bo skrčena na ekonomski projekt; ker mora evropski projekt nujno spet osvojiti srca Evropejcev in ker je treba okrepiti gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

B.

ker se Evropa zdaj sooča z mnogimi skupnimi in svetovnimi izzivi, obenem pa so številni državljani vse bolj nezadovoljni in zaskrbljeni zaradi negotove prihodnosti in pomanjkanja priložnosti ter pričakujejo, da se bodo odločevalci na to odzvali; ker Evropska unija ne bo uspešna, če bo skrčena na ekonomski projekt; ker mora evropski projekt nujno spet osvojiti srca Evropejcev in ker je treba okrepiti gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo;

| C. | ker večplastna kriza v EU zahteva učinkovite evropske rešitve, ki bodo trdno zasidrane v bolj demokratičnem procesu na podlagi metode Skupnosti, pri katerih bodo polno sodelovali Evropski parlament in nacionalni parlamenti ter ki bodo v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

C.

ker večplastna kriza v EU zahteva učinkovite evropske rešitve, ki bodo trdno zasidrane v bolj demokratičnem procesu na podlagi metode Skupnosti, pri katerih bodo polno sodelovali Evropski parlament in nacionalni parlamenti ter ki bodo v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| D. | ker je EU naš skupni dom ter mora svojim državljanom nuditi varnost in stabilno gospodarsko okolje; ker sta trajnost in gospodarska rast združljivi in se lahko medsebojno krepita; ker je treba EU privesti iz dolge gospodarske krize s povečanjem trajnostnih naložb, zmanjševanjem neenakosti ter izvajanjem dogovorjenih in oblikovanjem boljših politik, zlasti s krepitvijo notranjega trga ter izboljšanjem ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

D.

ker je EU naš skupni dom ter mora svojim državljanom nuditi varnost in stabilno gospodarsko okolje; ker sta trajnost in gospodarska rast združljivi in se lahko medsebojno krepita; ker je treba EU privesti iz dolge gospodarske krize s povečanjem trajnostnih naložb, zmanjševanjem neenakosti ter izvajanjem dogovorjenih in oblikovanjem boljših politik, zlasti s krepitvijo notranjega trga ter izboljšanjem ekonomske in monetarne unije;

| E. | ker smo si skupno prihodnost izbrali kot skupnost, ki temelji na skupnih vrednotah ter ceni bogato in raznoliko tradicijo in zgodovino; ker želimo, da Evropa prevzame svojo vlogo in odgovornost na svetovni ravni, da bo zavezana solidarnosti, večstranskosti in našim zunanjim partnerstvom ter bo spodbujala konvergenco na podlagi boljših standardov; ker želimo zavarovati naš skupni projekt skupnega miru, blaginje in demokracije, da bi za vse generacije ustvarili privlačno prihodnost; |
| --- | --- |

E.

ker smo si skupno prihodnost izbrali kot skupnost, ki temelji na skupnih vrednotah ter ceni bogato in raznoliko tradicijo in zgodovino; ker želimo, da Evropa prevzame svojo vlogo in odgovornost na svetovni ravni, da bo zavezana solidarnosti, večstranskosti in našim zunanjim partnerstvom ter bo spodbujala konvergenco na podlagi boljših standardov; ker želimo zavarovati naš skupni projekt skupnega miru, blaginje in demokracije, da bi za vse generacije ustvarili privlačno prihodnost;

Izboljšanje delovnih in življenjskih razmer evropskih državljanov

| 1. | opozarja, da je okrevanje evropskega gospodarstva šibko in neuravnoteženo, saj se številne regije Unije še vedno soočajo z visokimi stopnjami brezposelnosti, revščine in neenakosti ter s hudim pomanjkanjem priložnosti za mlajše generacije; EU si mora zato prizadevati za dinamičen in vključujoč trg dela, ki bo temeljil na evropskem modelu socialnega tržnega gospodarstva, da bi izboljšali življenjske razmere državljanov in omogočili pravično mobilnost; je prepričan, da je treba vsem državljanom EU zagotoviti osnovni sklop pravičnih delovnih pogojev ter dostop do kakovostnega izobraževanja, socialne zaščite in osnovnih storitev, ki bodo omogočali usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter izpolnjevali zahteve sodobnega trga dela v EU; priznava, da je za konkurenčno in vključujoče gospodarstvo bistveno, da zna izkoristiti sposobnosti žensk in moških na vseh področjih; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je okrevanje evropskega gospodarstva šibko in neuravnoteženo, saj se številne regije Unije še vedno soočajo z visokimi stopnjami brezposelnosti, revščine in neenakosti ter s hudim pomanjkanjem priložnosti za mlajše generacije; EU si mora zato prizadevati za dinamičen in vključujoč trg dela, ki bo temeljil na evropskem modelu socialnega tržnega gospodarstva, da bi izboljšali življenjske razmere državljanov in omogočili pravično mobilnost; je prepričan, da je treba vsem državljanom EU zagotoviti osnovni sklop pravičnih delovnih pogojev ter dostop do kakovostnega izobraževanja, socialne zaščite in osnovnih storitev, ki bodo omogočali usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter izpolnjevali zahteve sodobnega trga dela v EU; priznava, da je za konkurenčno in vključujoče gospodarstvo bistveno, da zna izkoristiti sposobnosti žensk in moških na vseh področjih;

| 2. | zato poziva Komisijo, naj na podlagi potekajočih javnih posvetov in prihodnjega poročila Parlamenta ter v skladu z načelom subsidiarnosti in cilji Pogodbe pripravi predlog o evropskem stebru socialnih pravic, na podlagi katerega bodo oblikovane konkretne pobude, zlasti za:






  — | spodbujanje dostopnosti in kakovosti predšolske vzgoje, varstva otrok in zdravstvenega varstva, ki so bistveni za to, da noben otrok ne bo zapostavljen; zato bi morala Komisija razmisliti o dodatnih ukrepih za razvoj socialnih naložb in zlasti za zmanjšanje revščine otrok; |
| --- | --- | --- |

2.

zato poziva Komisijo, naj na podlagi potekajočih javnih posvetov in prihodnjega poročila Parlamenta ter v skladu z načelom subsidiarnosti in cilji Pogodbe pripravi predlog o evropskem stebru socialnih pravic, na podlagi katerega bodo oblikovane konkretne pobude, zlasti za:

—

spodbujanje dostopnosti in kakovosti predšolske vzgoje, varstva otrok in zdravstvenega varstva, ki so bistveni za to, da noben otrok ne bo zapostavljen; zato bi morala Komisija razmisliti o dodatnih ukrepih za razvoj socialnih naložb in zlasti za zmanjšanje revščine otrok;

| — | zagotovitev strokovno usposobljene delovne sile in dostopa do kakovostnega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja za vse; |
| --- | --- |

—

zagotovitev strokovno usposobljene delovne sile in dostopa do kakovostnega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja za vse;

| — | zmanjšanje socialnih neenakosti in spodbujanje kakovostnega zaposlovanja, predvsem za mlade in dolgotrajno brezposelne, da bi pospešili gospodarsko rast; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje socialnih neenakosti in spodbujanje kakovostnega zaposlovanja, predvsem za mlade in dolgotrajno brezposelne, da bi pospešili gospodarsko rast;

| — | obravnavanje izzivov v zvezi z usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter razlikami med spoloma v plačah in pokojninah; |
| --- | --- |

—

obravnavanje izzivov v zvezi z usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter razlikami med spoloma v plačah in pokojninah;

| 3. | poudarja, da bi morala Komisija države članice spremljati, spodbujati in podpirati pri učinkoviti in uspešni porabo sredstev za zaposlovanje mladih in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zlasti v regijah z visokimi stopnjami brezposelnosti, in sicer prek programov za delovna mesta in rast, kot so tisti, ki se financirajo iz pobude za zaposlovanje mladih, evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Evropskega sklada za strateške naložbe in Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi morala Komisija države članice spremljati, spodbujati in podpirati pri učinkoviti in uspešni porabo sredstev za zaposlovanje mladih in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zlasti v regijah z visokimi stopnjami brezposelnosti, in sicer prek programov za delovna mesta in rast, kot so tisti, ki se financirajo iz pobude za zaposlovanje mladih, evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Evropskega sklada za strateške naložbe in Evropske investicijske banke;

| 4. | poudarja, da bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji okrepiti evropski socialni dialog, da bi bolje usklajevali zahteve trgov dela in sistemov socialne zaščite ter tako ukrepali v zvezi s socialnimi neenakostmi in izzivi konkurenčnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji okrepiti evropski socialni dialog, da bi bolje usklajevali zahteve trgov dela in sistemov socialne zaščite ter tako ukrepali v zvezi s socialnimi neenakostmi in izzivi konkurenčnosti;

Krepitev gospodarskega okrevanja in dolgoročne konkurenčnosti z namenom ustvarjanja delovnih mest in blaginje

| 5. | je prepričan, da je EU lahko vodilna svetovna sila, če bo v celoti izkoristila potencial svojega enotnega trga ter spodbujala podjetništvo, pošteno konkurenco in naložbe v inovacije; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da je EU lahko vodilna svetovna sila, če bo v celoti izkoristila potencial svojega enotnega trga ter spodbujala podjetništvo, pošteno konkurenco in naložbe v inovacije;

| 6. | meni, da bi morala EU gojiti trdno in raznoliko evropsko poslovno okolje; poudarja, da je politika EU na področju konkurence bistvena za delovanje njenega socialnega tržnega gospodarstva; meni, da mora evropska industrija postati trajnostna in se digitalizirati, da bo lahko ostala konkurenčna, ustrezala svojemu namenu ter se soočila s prihodnjimi izzivi; se strinja s pogledom Komisije, da mora biti Evropa velikopotezna pri pomembnih stvareh in se manj posvečati nepomembnim vprašanjem; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morala EU gojiti trdno in raznoliko evropsko poslovno okolje; poudarja, da je politika EU na področju konkurence bistvena za delovanje njenega socialnega tržnega gospodarstva; meni, da mora evropska industrija postati trajnostna in se digitalizirati, da bo lahko ostala konkurenčna, ustrezala svojemu namenu ter se soočila s prihodnjimi izzivi; se strinja s pogledom Komisije, da mora biti Evropa velikopotezna pri pomembnih stvareh in se manj posvečati nepomembnim vprašanjem;

| 7. | poziva k ponovnemu zagonu strategije za trajnostno rast in zaposlovanje Evropa 2020 z resnično ambicioznostjo za prihodnost, zlasti za izboljšanje modela socialnega tržnega gospodarstva, izvedbo strukturnih reform, ki bodo posodobile gospodarstva držav članic, in zagotovitev vsesplošne blaginje; je prepričan, da je krepitev zaposlovanja in produktivnosti še vedno najpomembnejša prednostna naloga in da EU potrebuje ciljno usmerjene naložbe za pospešitev prehoda na inovativno in digitalno ekonomijo, gospodarno z viri, z namenom ponovne industrializacije Evrope in vračanja delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

poziva k ponovnemu zagonu strategije za trajnostno rast in zaposlovanje Evropa 2020 z resnično ambicioznostjo za prihodnost, zlasti za izboljšanje modela socialnega tržnega gospodarstva, izvedbo strukturnih reform, ki bodo posodobile gospodarstva držav članic, in zagotovitev vsesplošne blaginje; je prepričan, da je krepitev zaposlovanja in produktivnosti še vedno najpomembnejša prednostna naloga in da EU potrebuje ciljno usmerjene naložbe za pospešitev prehoda na inovativno in digitalno ekonomijo, gospodarno z viri, z namenom ponovne industrializacije Evrope in vračanja delovnih mest;

| 8. | poziva Komisijo, naj oblikuje novo ambiciozno industrijsko strategijo, ki bo temeljila na svežnju o krožnem gospodarstvu in ga dopolnjevala; poudarja, da so potrebne dodatne zasebne in javne naložbe za energetski prehod, ekološko inovativna mala in srednja podjetja, raziskave in izobraževanje; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj oblikuje novo ambiciozno industrijsko strategijo, ki bo temeljila na svežnju o krožnem gospodarstvu in ga dopolnjevala; poudarja, da so potrebne dodatne zasebne in javne naložbe za energetski prehod, ekološko inovativna mala in srednja podjetja, raziskave in izobraževanje;

| 9. | poziva Komisijo, naj predlaga dodatne ukrepe, da bi spodbudila raziskave in razvoj, inovacije, kulturno raznolikost in ustvarjalnost kot glavna gonila za ustvarjanje delovnih mest, obenem pa naj upošteva, da je dostop podjetij, zlasti malih in srednjih, do kapitala bistvenega pomena za spodbujanje razvoja in proizvodnje novih izdelkov in storitev v tradicionalnih in nastajajočih sektorjih ter za učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj predlaga dodatne ukrepe, da bi spodbudila raziskave in razvoj, inovacije, kulturno raznolikost in ustvarjalnost kot glavna gonila za ustvarjanje delovnih mest, obenem pa naj upošteva, da je dostop podjetij, zlasti malih in srednjih, do kapitala bistvenega pomena za spodbujanje razvoja in proizvodnje novih izdelkov in storitev v tradicionalnih in nastajajočih sektorjih ter za učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine;

| 10. | meni, da je treba enotni trg še bolj povezati, predvsem na digitalnem področju, da bi ustvarili pošteno okolje za potrošnike ter mala in srednja podjetja in odstranili neupravičene ovire; je trdno prepričan, da je svetovno konkurenčen, inovativen in k državljanom usmerjen enotni digitalni trg možna rešitev za obravnavo izzivov 21. stoletja; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba enotni trg še bolj povezati, predvsem na digitalnem področju, da bi ustvarili pošteno okolje za potrošnike ter mala in srednja podjetja in odstranili neupravičene ovire; je trdno prepričan, da je svetovno konkurenčen, inovativen in k državljanom usmerjen enotni digitalni trg možna rešitev za obravnavo izzivov 21. stoletja;

| 11. | pričakuje, da bo Komisija združila vse svoje moči in pristojnosti, da bi spodbudila prehod k boljšemu modelu rasti, ki bo skladen z načeli trajnostnega razvoja in bo obravnaval ekonomsko, družbeno in okoljsko razsežnost; |
| --- | --- |

11.

pričakuje, da bo Komisija združila vse svoje moči in pristojnosti, da bi spodbudila prehod k boljšemu modelu rasti, ki bo skladen z načeli trajnostnega razvoja in bo obravnaval ekonomsko, družbeno in okoljsko razsežnost;

Odziv na podnebne spremembe in zagotavljanje zanesljive preskrbe z energijo

| 12. | opozarja, da si je treba bolj prizadevati za oblikovanje energetske unije, da bomo vsem državljanom in podjetjem zagotovili zanesljivo oskrbo s trajnostno pridobljeno energijo po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da si je treba bolj prizadevati za oblikovanje energetske unije, da bomo vsem državljanom in podjetjem zagotovili zanesljivo oskrbo s trajnostno pridobljeno energijo po dostopnih cenah;

| 13. | opozarja na človeške in ekonomske posledice podnebnih nesreč v Evropi; poudarja, da se je pomembno še naprej spopadati s temeljnimi vzroki podnebnih sprememb, obenem pa je treba z ambiciozno podnebno strategijo, ki bo zajemala tudi energijsko učinkovitost, poskrbeti za konkurenčnost naše industrije; |
| --- | --- |

13.

opozarja na človeške in ekonomske posledice podnebnih nesreč v Evropi; poudarja, da se je pomembno še naprej spopadati s temeljnimi vzroki podnebnih sprememb, obenem pa je treba z ambiciozno podnebno strategijo, ki bo zajemala tudi energijsko učinkovitost, poskrbeti za konkurenčnost naše industrije;

| 14. | poziva, naj se na ravni EU skladno s sporazumom s konference OZN o podnebnih spremembah v Parizu (COP 21) določijo bolj ambiciozni cilji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, za obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj se na ravni EU skladno s sporazumom s konference OZN o podnebnih spremembah v Parizu (COP 21) določijo bolj ambiciozni cilji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, za obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost za obdobje po letu 2020;

| 15. | poziva Komisijo, naj oblikuje skupno strategijo za energetsko in podnebno diplomacijo, ki bo obravnavala ta svetovna vprašanja; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj oblikuje skupno strategijo za energetsko in podnebno diplomacijo, ki bo obravnavala ta svetovna vprašanja;

| 16. | poziva Komisijo, naj opredeli, kaj bi bilo treba narediti, da bi postopno opustili subvencije za fosilna goriva, ob tem pa ublažili morebitne gospodarske in socialne posledice; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj opredeli, kaj bi bilo treba narediti, da bi postopno opustili subvencije za fosilna goriva, ob tem pa ublažili morebitne gospodarske in socialne posledice;

Zagotavljanje skladnega odziva na povečan pritok beguncev

| 17. | meni, da mora Evropska unija poiskati konkretne rešitve za begunsko krizo, pri čemer mora zlasti obravnavati njene temeljne vzroke, okrepiti sodelovanje s tranzitnimi državami in državami izvora migracijskih tokov ter uporabiti vse razpoložljive politike in instrumente za stabilizacijo, obnovo in razvoj teh držav; |
| --- | --- |

17.

meni, da mora Evropska unija poiskati konkretne rešitve za begunsko krizo, pri čemer mora zlasti obravnavati njene temeljne vzroke, okrepiti sodelovanje s tranzitnimi državami in državami izvora migracijskih tokov ter uporabiti vse razpoložljive politike in instrumente za stabilizacijo, obnovo in razvoj teh držav;

| 18. | poziva Komisijo, naj si v sodelovanju z državami članicami prizadeva za nujno humanitarno pomoč in naj zagotovi dostojne življenjske razmere v begunskih taboriščih, v povezavi z dolgoročnimi razvojnimi programi, zlasti na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj si v sodelovanju z državami članicami prizadeva za nujno humanitarno pomoč in naj zagotovi dostojne življenjske razmere v begunskih taboriščih, v povezavi z dolgoročnimi razvojnimi programi, zlasti na področju izobraževanja;

| 19. | opozarja, da azilna in migracijska politika EU ne ustreza svojemu namenu, in zahteva temeljit ponovni premislek na podlagi člena 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije; vztraja, da reforma skupnega evropskega azilnega sistema ne bi smela privesti do znižanja ravni zaščite v azilni zakonodaji EU; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da azilna in migracijska politika EU ne ustreza svojemu namenu, in zahteva temeljit ponovni premislek na podlagi člena 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije; vztraja, da reforma skupnega evropskega azilnega sistema ne bi smela privesti do znižanja ravni zaščite v azilni zakonodaji EU;

| 20. | poziva k vzpostavitvi sistematičnih izvršljivih programov za takojšnje preseljevanje in premeščanje prosilcev za azil; |
| --- | --- |

20.

poziva k vzpostavitvi sistematičnih izvršljivih programov za takojšnje preseljevanje in premeščanje prosilcev za azil;

| 21. | poziva, naj se v EU ustvarijo možnosti za urejen sprejem prosilcev za azil, ki bodo zagotavljale varnost in humano obravnavo, pri čemer bodo posebne pozornosti deležne ranljive skupine; obenem poudarja, da je treba zagotoviti zadostne vire za vključevanje beguncev na trg dela in v družbo; |
| --- | --- |

21.

poziva, naj se v EU ustvarijo možnosti za urejen sprejem prosilcev za azil, ki bodo zagotavljale varnost in humano obravnavo, pri čemer bodo posebne pozornosti deležne ranljive skupine; obenem poudarja, da je treba zagotoviti zadostne vire za vključevanje beguncev na trg dela in v družbo;

| 22. | poziva Komisijo, naj poda predloge za vzpostavitev prave ekonomske politike EU in politike EU za zakonite migracije, pri čemer naj izhaja iz obstoječih instrumentov za študente, raziskovalce in visoko usposobljene delavce, na dolgi rok pa naj predlaga splošnejša pravila glede vstopa in bivanja za državljane tretjih držav, ki se želijo zaposliti v EU, da bi se zapolnile ugotovljene vrzeli na trgih dela v EU; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj poda predloge za vzpostavitev prave ekonomske politike EU in politike EU za zakonite migracije, pri čemer naj izhaja iz obstoječih instrumentov za študente, raziskovalce in visoko usposobljene delavce, na dolgi rok pa naj predlaga splošnejša pravila glede vstopa in bivanja za državljane tretjih držav, ki se želijo zaposliti v EU, da bi se zapolnile ugotovljene vrzeli na trgih dela v EU;

| 23. | meni, da morata EU in preostala mednarodna skupnost spričo dejstva, da so mednarodne migracije naraščajoč pojav v smislu obsega, kompleksnosti in posledic, prevzeti vsaka svojo odgovornost na tem področju; |
| --- | --- |

23.

meni, da morata EU in preostala mednarodna skupnost spričo dejstva, da so mednarodne migracije naraščajoč pojav v smislu obsega, kompleksnosti in posledic, prevzeti vsaka svojo odgovornost na tem področju;

Obravnavanje varnostnih vprašanj, ki zadevajo državljane

| 24. | poudarja, da sta zunanja in notranja varnost vse bolj povezani; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da sta zunanja in notranja varnost vse bolj povezani;

| 25. | poziva Komisijo, naj glede na sprejetje predloga za Evropsko mejno in obalno stražo zagotovi njen hiter zagon ter ji dodeli potrebne človeške in logistične zmogljivosti; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj glede na sprejetje predloga za Evropsko mejno in obalno stražo zagotovi njen hiter zagon ter ji dodeli potrebne človeške in logistične zmogljivosti;

| 26. | poziva Komisijo, naj pri spopadanju z grožnjama terorizma in nasilnega ekstremizma pozorno spremlja prenos in izvrševanje ukrepov EU za boj proti terorizmu, vključno z učinkovitim policijskim in pravosodnim sodelovanjem, pravočasno izmenjavo informacij med nacionalnimi organi in prek Europola in Eurojusta ter ukrepi za spopadanje s trendi v zvezi s financiranjem terorizma, ki so v porastu; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj pri spopadanju z grožnjama terorizma in nasilnega ekstremizma pozorno spremlja prenos in izvrševanje ukrepov EU za boj proti terorizmu, vključno z učinkovitim policijskim in pravosodnim sodelovanjem, pravočasno izmenjavo informacij med nacionalnimi organi in prek Europola in Eurojusta ter ukrepi za spopadanje s trendi v zvezi s financiranjem terorizma, ki so v porastu;

| 27. | poziva Komisijo, naj s svojimi strokovnimi zmogljivostmi ter tehničnimi in finančnimi viri zagotovi usklajevanje in izmenjavo primerov dobre prakse na ravni EU v boju proti nasilnemu ekstremizmu in teroristični propagandi, radikalnim omrežjem in novačenju s strani terorističnih organizacij prek spleta in drugih sredstev, pri čemer naj bo glavni poudarek na strategijah za preprečevanje, vključevanje in ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj s svojimi strokovnimi zmogljivostmi ter tehničnimi in finančnimi viri zagotovi usklajevanje in izmenjavo primerov dobre prakse na ravni EU v boju proti nasilnemu ekstremizmu in teroristični propagandi, radikalnim omrežjem in novačenju s strani terorističnih organizacij prek spleta in drugih sredstev, pri čemer naj bo glavni poudarek na strategijah za preprečevanje, vključevanje in ponovno vključevanje;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da se bo že sprejeta varnostna zakonodaja izvajala v celoti; znova poziva k poglobljeni presoji protiteroristične strategije EU, pri kateri naj se oceni tako izvajanje sprejetih ukrepov kot njihova učinkovitost; pričakuje, da bo Komisija posodobila varnostno agendo, kakor narekuje naraščajoča nevarnost terorizma; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da se bo že sprejeta varnostna zakonodaja izvajala v celoti; znova poziva k poglobljeni presoji protiteroristične strategije EU, pri kateri naj se oceni tako izvajanje sprejetih ukrepov kot njihova učinkovitost; pričakuje, da bo Komisija posodobila varnostno agendo, kakor narekuje naraščajoča nevarnost terorizma;

| 29. | poziva Komisijo, naj predstavi napovedane predloge za trdno pravno podlago za evropski center za boj proti terorizmu pri Europolu, predloge za izboljšanje in razvoj obstoječih informacijskih sistemov, zapolnitev informacijskih vrzeli in premik k medopravilnosti ter predloge za obvezno izmenjavo informacij na ravni EU, ki naj jih spremljajo nujna varovala za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj predstavi napovedane predloge za trdno pravno podlago za evropski center za boj proti terorizmu pri Europolu, predloge za izboljšanje in razvoj obstoječih informacijskih sistemov, zapolnitev informacijskih vrzeli in premik k medopravilnosti ter predloge za obvezno izmenjavo informacij na ravni EU, ki naj jih spremljajo nujna varovala za varstvo podatkov;

Izvajanje ambiciozne agende za zunanje delovanje: o sosedstvu in globalnem sistemu

| 30. | poziva k oblikovanju ambiciozne globalne strategije EU, ki bi utrdila položaj EU kot geopolitičnega akterja v svetu hitrih sprememb, ter pričakuje, da bosta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje na usklajen način mobilizirali vse instrumente EU za zunanje delovanje, da bi dosegli boljše globalno upravljanje, obsežno zbliževanje standardov, večjo varnost in večje spoštovanje človekovih pravic v svetu; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba na vrh seznama pomembnih zunanjih zadev EU uvrstiti naslednje ključne elemente:






  — | spodbujanje stabilnosti in blaginje v sosedstvu EU s pobudami, ki spodbujajo razvoj, demokracijo, dobro upravljanje in pravno državo, in sicer s krepitvijo civilnega preprečevanja konfliktov in spravnih ukrepov, pa tudi z dejavnostmi v okviru skupne zunanje in varnostne politike, tudi z ustreznim vključevanjem Nata, ki je namreč za svoje članice še vedno temelj kolektivne obrambe in forum za njeno izvajanje; |
| --- | --- | --- |

30.

poziva k oblikovanju ambiciozne globalne strategije EU, ki bi utrdila položaj EU kot geopolitičnega akterja v svetu hitrih sprememb, ter pričakuje, da bosta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje na usklajen način mobilizirali vse instrumente EU za zunanje delovanje, da bi dosegli boljše globalno upravljanje, obsežno zbliževanje standardov, večjo varnost in večje spoštovanje človekovih pravic v svetu; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba na vrh seznama pomembnih zunanjih zadev EU uvrstiti naslednje ključne elemente:

—

spodbujanje stabilnosti in blaginje v sosedstvu EU s pobudami, ki spodbujajo razvoj, demokracijo, dobro upravljanje in pravno državo, in sicer s krepitvijo civilnega preprečevanja konfliktov in spravnih ukrepov, pa tudi z dejavnostmi v okviru skupne zunanje in varnostne politike, tudi z ustreznim vključevanjem Nata, ki je namreč za svoje članice še vedno temelj kolektivne obrambe in forum za njeno izvajanje;

| — | oživljanje skupne varnostne in obrambne politike, ki ne sme več biti najšibkejši člen v procesu povezovanja EU, ob podpori podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; varnostne razmere zahtevajo, da mora evropska obramba postati samostojna politika, ki bo vsem državam članicam nudila enako stopnjo varnosti in bo enako obravnavala njihove bistvene skrbi v zvezi z varnostjo; strukture, mehanizmi ali instrumenti, ki že obstajajo, morajo postati operativni; |
| --- | --- |

—

oživljanje skupne varnostne in obrambne politike, ki ne sme več biti najšibkejši člen v procesu povezovanja EU, ob podpori podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; varnostne razmere zahtevajo, da mora evropska obramba postati samostojna politika, ki bo vsem državam članicam nudila enako stopnjo varnosti in bo enako obravnavala njihove bistvene skrbi v zvezi z varnostjo; strukture, mehanizmi ali instrumenti, ki že obstajajo, morajo postati operativni;

| — | napredovanje pri pogajalskem procesu o širitvi, in sicer s krepitvijo družbene, politične in gospodarske stabilnosti ter demokracije v državah kandidatkah, ne da bi pri tem odstopali od københavnskih meril za pristop; |
| --- | --- |

—

napredovanje pri pogajalskem procesu o širitvi, in sicer s krepitvijo družbene, politične in gospodarske stabilnosti ter demokracije v državah kandidatkah, ne da bi pri tem odstopali od københavnskih meril za pristop;

| — | povečanje učinkovitosti politike razvojnega sodelovanja ter izboljšanje njenega usklajevanja in skladnosti z drugimi instrumenti EU za zunanje delovanje; zagotavljanje doslednosti in skladnosti med razvojno in varnostno politiko, saj sta med seboj povezani, soodvisni in se vzajemno krepita; |
| --- | --- |

—

povečanje učinkovitosti politike razvojnega sodelovanja ter izboljšanje njenega usklajevanja in skladnosti z drugimi instrumenti EU za zunanje delovanje; zagotavljanje doslednosti in skladnosti med razvojno in varnostno politiko, saj sta med seboj povezani, soodvisni in se vzajemno krepita;

| — | vključitev agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter usklajenosti politik za razvoj v zunanjo in notranjo politiko EU; poziva Komisijo, naj poroča o svojem načrtu za izvajanje, nadzor, spremljanje in vključevanje agende za leto 2030 in ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

—

vključitev agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter usklajenosti politik za razvoj v zunanjo in notranjo politiko EU; poziva Komisijo, naj poroča o svojem načrtu za izvajanje, nadzor, spremljanje in vključevanje agende za leto 2030 in ciljev trajnostnega razvoja;

| — | spodbujanje trgovine kot pomembnega instrumenta za spodbujanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti, pa tudi uveljavljanje standardov EU na področju človekovih pravic in trajnostnega razvoja; instrumente Unije za trgovinsko zaščito je treba posodobiti in dosledno uveljavljati, po potrebi pa uporabiti tudi nestandardne metodologije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje trgovine kot pomembnega instrumenta za spodbujanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti, pa tudi uveljavljanje standardov EU na področju človekovih pravic in trajnostnega razvoja; instrumente Unije za trgovinsko zaščito je treba posodobiti in dosledno uveljavljati, po potrebi pa uporabiti tudi nestandardne metodologije;

| — | sprejetje rešitev za boj proti hibridnim grožnjam in spodbujanje odpornosti EU, držav članic ter partnerjev EU, zlasti v njenem sosedstvu; |
| --- | --- |

—

sprejetje rešitev za boj proti hibridnim grožnjam in spodbujanje odpornosti EU, držav članic ter partnerjev EU, zlasti v njenem sosedstvu;

Politike pravične obdavčitve za zadostne vire

| 31. | poudarja, da se nikoli prej ni bilo bolj nujno boriti proti davčnim utajam in izogibanju davkom, saj ta pojav predstavlja potencialen prihodek za nacionalne proračune v višini do 1 bilijona EUR; meni, da bi lahko te vire porabili za naložbe v prihodnost, pospeševanje zaposlovanja in zmanjšanje neenakosti; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da se nikoli prej ni bilo bolj nujno boriti proti davčnim utajam in izogibanju davkom, saj ta pojav predstavlja potencialen prihodek za nacionalne proračune v višini do 1 bilijona EUR; meni, da bi lahko te vire porabili za naložbe v prihodnost, pospeševanje zaposlovanja in zmanjšanje neenakosti;

| 32. | poudarja, da mora Komisija še naprej ukrepati brez odlašanja in zagotavljati da bodo dobički obdavčeni v evropskih državah, v katerih dejansko poteka gospodarska dejavnost in se ustvarja vrednost; EU bi si morala prizadevati za obvezno skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb, okrepiti prizadevanja za preiskovanje z davki povezanih kršitev državne pomoči, uporabljati skupna pravila o uporabi in preglednosti davčnih stališč ter oblikovati odločen skupni pristop k zaprtju davčnih oaz; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da mora Komisija še naprej ukrepati brez odlašanja in zagotavljati da bodo dobički obdavčeni v evropskih državah, v katerih dejansko poteka gospodarska dejavnost in se ustvarja vrednost; EU bi si morala prizadevati za obvezno skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb, okrepiti prizadevanja za preiskovanje z davki povezanih kršitev državne pomoči, uporabljati skupna pravila o uporabi in preglednosti davčnih stališč ter oblikovati odločen skupni pristop k zaprtju davčnih oaz;

| 33. | poziva Komisijo, naj v svoj boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom vključi zunanjo razsežnost, tudi glede dobičkov, ki neobdavčeni zapuščajo Unijo; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj v svoj boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom vključi zunanjo razsežnost, tudi glede dobičkov, ki neobdavčeni zapuščajo Unijo;

Krepitev proračuna EU in finančnih instrumentov

| 34. | meni, da EU za učinkovito delovanje potrebuje novo finančno in fiskalno strategijo; meni, da bi morala Komisija v ta namen predlagati ukrepe, temelječe na naslednjih načelih in elementih:






  — | hitra sprostitev ustreznih virov; obvezno je treba spremeniti sistem financiranja Unije ter okrepiti dejanske lastne vire ali uvesti nove, da bi povečali stabilnost, trajnost in predvidljivost proračuna Unije; obenem je treba spoštovati načelo univerzalnosti in izboljšati preglednost; |
| --- | --- | --- |

34.

meni, da EU za učinkovito delovanje potrebuje novo finančno in fiskalno strategijo; meni, da bi morala Komisija v ta namen predlagati ukrepe, temelječe na naslednjih načelih in elementih:

—

hitra sprostitev ustreznih virov; obvezno je treba spremeniti sistem financiranja Unije ter okrepiti dejanske lastne vire ali uvesti nove, da bi povečali stabilnost, trajnost in predvidljivost proračuna Unije; obenem je treba spoštovati načelo univerzalnosti in izboljšati preglednost;

| — | za doseganje optimalnih rezultatov je treba pri upravljanju proračunskih instrumentov EU posebno pozornost nameniti uspešnosti in stroškovni učinkovitosti ter obenem zagotavljati izpolnjevanje obveznosti in zaščito finančnih interesov EU; |
| --- | --- |

—

za doseganje optimalnih rezultatov je treba pri upravljanju proračunskih instrumentov EU posebno pozornost nameniti uspešnosti in stroškovni učinkovitosti ter obenem zagotavljati izpolnjevanje obveznosti in zaščito finančnih interesov EU;

| — | EU bi morala sprejeti ukrepe, da bi zbrala sredstva za odzivanje na izzive, povezane z visoko stopnjo brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti, ter na notranje in zunanje vidike begunske krize; |
| --- | --- |

—

EU bi morala sprejeti ukrepe, da bi zbrala sredstva za odzivanje na izzive, povezane z visoko stopnjo brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti, ter na notranje in zunanje vidike begunske krize;

| — | večletni finančni okvir je že po dveh letih izvajanja na robu svojih zmogljivosti; brez njegove celovite vmesne revizije iz proračuna EU ne bo več mogoče kriti dodatnih finančnih potreb in financirati novih političnih prednostnih nalog, prav tako pa ne bo mogoče preprečiti nove krize na področju plačil; poziva Komisijo, naj do konca leta 2016 predstavi pregled delovanja večletnega finančnega okvira ter sprejme odločne ukrepe, s katerimi bi povečala zgornje meje in prožnost tega okvira, da se bo lahko odzival na okoliščine, ki jih leta 2013 ni bilo mogoče predvideti; |
| --- | --- |

—

večletni finančni okvir je že po dveh letih izvajanja na robu svojih zmogljivosti; brez njegove celovite vmesne revizije iz proračuna EU ne bo več mogoče kriti dodatnih finančnih potreb in financirati novih političnih prednostnih nalog, prav tako pa ne bo mogoče preprečiti nove krize na področju plačil; poziva Komisijo, naj do konca leta 2016 predstavi pregled delovanja večletnega finančnega okvira ter sprejme odločne ukrepe, s katerimi bi povečala zgornje meje in prožnost tega okvira, da se bo lahko odzival na okoliščine, ki jih leta 2013 ni bilo mogoče predvideti;

| — | Evropski sklad za strateške naložbe je treba upravljati na način, ki bo omogočil, da bodo vse države članice povečale raven strateških naložb v skladu z uredbo o Evropskem skladu za strateške naložbe, ter zagotovil, da bo javno financiranje naložb prispevalo k prehodu na trajnostno gospodarstvo in družbo; predlog Komisije za naslednjo fazo tega sklada bi moral temeljiti na teh ciljih; |
| --- | --- |

—

Evropski sklad za strateške naložbe je treba upravljati na način, ki bo omogočil, da bodo vse države članice povečale raven strateških naložb v skladu z uredbo o Evropskem skladu za strateške naložbe, ter zagotovil, da bo javno financiranje naložb prispevalo k prehodu na trajnostno gospodarstvo in družbo; predlog Komisije za naslednjo fazo tega sklada bi moral temeljiti na teh ciljih;

| — | učinkovito izvajanje kohezijske politike za obdobje 2014–2020 bi morale spremljati priprave za obdobje po letu 2020, pri čemer bi bilo treba spoštovati njeno pravo naravo, kot je določena v Pogodbah, njen pomen za razvoj enotnega trga ter njen potencial kot naložbeni instrument, dostopen vsem regijam EU; okrepiti bi bilo treba sinergije med Evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi instrumenti za financiranje EU, da bi pospešili pametno, zeleno in vključujočo rast, pri čemer bi bilo treba vzpostaviti verodostojno ravnotežje med nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti ter preprečiti zmanjšanje proračuna za kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

—

učinkovito izvajanje kohezijske politike za obdobje 2014–2020 bi morale spremljati priprave za obdobje po letu 2020, pri čemer bi bilo treba spoštovati njeno pravo naravo, kot je določena v Pogodbah, njen pomen za razvoj enotnega trga ter njen potencial kot naložbeni instrument, dostopen vsem regijam EU; okrepiti bi bilo treba sinergije med Evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi instrumenti za financiranje EU, da bi pospešili pametno, zeleno in vključujočo rast, pri čemer bi bilo treba vzpostaviti verodostojno ravnotežje med nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti ter preprečiti zmanjšanje proračuna za kohezijsko politiko;

| — | Komisija bi morala predstaviti predloge za zmanjšanje zapletenosti birokratskih postopkov skupne kmetijske politike za kmete; prav tako bi morala oblikovati boljše instrumente za spoprijemanje z izjemno hudimi krizami na kmetijskih trgih; meni, da je okvirna zakonodaja na ravni EU potrebna za obravnavo nepoštene trgovinske prakse v verigi preskrbe s hrano, kar evropskim kmetom in potrošnikom zagotavlja možnost, da uživajo prednosti pravičnih prodajnih in nakupnih pogojev; |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala predstaviti predloge za zmanjšanje zapletenosti birokratskih postopkov skupne kmetijske politike za kmete; prav tako bi morala oblikovati boljše instrumente za spoprijemanje z izjemno hudimi krizami na kmetijskih trgih; meni, da je okvirna zakonodaja na ravni EU potrebna za obravnavo nepoštene trgovinske prakse v verigi preskrbe s hrano, kar evropskim kmetom in potrošnikom zagotavlja možnost, da uživajo prednosti pravičnih prodajnih in nakupnih pogojev;

Dokončno oblikovanje ekonomske in monetarne unije

| 35. | vztraja, da je treba spoštovati zahteve prava Unije v zvezi z demokratično odgovornostjo za odločitve v okviru evropskega gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

35.

vztraja, da je treba spoštovati zahteve prava Unije v zvezi z demokratično odgovornostjo za odločitve v okviru evropskega gospodarskega upravljanja;

| 36. | meni, da si mora EU prizadevati za večjo ekonomsko in socialno konvergenco, pri tem pa v celoti upoštevati pravila Pakta za stabilnost in rast ter okvir gospodarskega upravljanja iz evropskega semestra; |
| --- | --- |

36.

meni, da si mora EU prizadevati za večjo ekonomsko in socialno konvergenco, pri tem pa v celoti upoštevati pravila Pakta za stabilnost in rast ter okvir gospodarskega upravljanja iz evropskega semestra;

| 37. | meni, da bi morala Komisija nenehno izboljševati spremljanje dolgov, primanjkljajev in makroekonomskih neravnotežij, pri tem pa spoštovati Pakt za stabilnost in rast ter spodbujati gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, pri čemer bi bilo treba večjo pozornost nameniti skupni fiskalni naravnanosti euroobmočja; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi morala Komisija nenehno izboljševati spremljanje dolgov, primanjkljajev in makroekonomskih neravnotežij, pri tem pa spoštovati Pakt za stabilnost in rast ter spodbujati gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, pri čemer bi bilo treba večjo pozornost nameniti skupni fiskalni naravnanosti euroobmočja;

| 38. | meni, da mora EU povečati verodostojnost, doslednost, nacionalno lastništvo in demokratično legitimnost evropskega semestra, s čimer bi zagotovila, da bodo države članice uresničevale priporočila za posamezno državo s strukturnimi reformami in naložbami, katerih cilj je posodobiti gospodarstvo, povečati konkurenčnost, zagotoviti fiskalno odgovornost ter odpraviti neenakost in neravnovesja; |
| --- | --- |

38.

meni, da mora EU povečati verodostojnost, doslednost, nacionalno lastništvo in demokratično legitimnost evropskega semestra, s čimer bi zagotovila, da bodo države članice uresničevale priporočila za posamezno državo s strukturnimi reformami in naložbami, katerih cilj je posodobiti gospodarstvo, povečati konkurenčnost, zagotoviti fiskalno odgovornost ter odpraviti neenakost in neravnovesja;

| 39. | poziva k tesnejšemu usklajevanju ekonomskih politik, da bi obravnavali naložbene vrzeli v euroobmočju ter okrepili prizadevanja za reforme, s tem pa povečali konkurenčnost in ohranili povpraševanje; |
| --- | --- |

39.

poziva k tesnejšemu usklajevanju ekonomskih politik, da bi obravnavali naložbene vrzeli v euroobmočju ter okrepili prizadevanja za reforme, s tem pa povečali konkurenčnost in ohranili povpraševanje;

| 40. | meni, da bi bilo treba dokončno oblikovati bančno unijo, pri čemer bi morala ukrepe za zmanjševanje tveganja spremljati porazdelitev tveganja; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi bilo treba dokončno oblikovati bančno unijo, pri čemer bi morala ukrepe za zmanjševanje tveganja spremljati porazdelitev tveganja;

| 41. | ugotavlja, da bi bilo treba upoštevati rezultate potekajoče razprave o razvoju fiskalne zmogljivosti ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da bi bilo treba upoštevati rezultate potekajoče razprave o razvoju fiskalne zmogljivosti ekonomske in monetarne unije;

| 42. | poziva Komisijo, naj predstavi dosleden in ustrezno utemeljen sveženj predlogov o dokončnem oblikovanju ekonomske in monetarne unije, kot je bilo opredeljeno v poročilu petih predsednikov; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj predstavi dosleden in ustrezno utemeljen sveženj predlogov o dokončnem oblikovanju ekonomske in monetarne unije, kot je bilo opredeljeno v poročilu petih predsednikov;

Krepitev temeljih pravic in demokracije

| 43. | je zaskrbljen, ker sedanje krize niso škodile le povezanosti evropskih družb, temveč so prav tako omajale zaupanje evropskih državljanov v demokratične institucije na ravni EU ter ponekod tudi na nacionalni ravni; zato meni, da mora biti glavna prednostna naloga Evrope okrepiti demokratično legitimnost EU in povrniti zaupanje v njeno sposobnost, da deluje v interesu državljanov; |
| --- | --- |

43.

je zaskrbljen, ker sedanje krize niso škodile le povezanosti evropskih družb, temveč so prav tako omajale zaupanje evropskih državljanov v demokratične institucije na ravni EU ter ponekod tudi na nacionalni ravni; zato meni, da mora biti glavna prednostna naloga Evrope okrepiti demokratično legitimnost EU in povrniti zaupanje v njeno sposobnost, da deluje v interesu državljanov;

| 44. | opozarja, da številni današnji izzivi – od podnebnih sprememb do azila in migracij, od finančnih trgov do dobavnih verig korporacij in od terorističnih mrež do propadlih držav in držav, ki ogrožajo mir, svobodo in demokracijo – presegajo nacionalne meje in zahtevajo evropske rešitve, ki jih je treba osnovati na metodi Skupnosti, s polnim sodelovanjem Komisije in Parlamenta; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da številni današnji izzivi – od podnebnih sprememb do azila in migracij, od finančnih trgov do dobavnih verig korporacij in od terorističnih mrež do propadlih držav in držav, ki ogrožajo mir, svobodo in demokracijo – presegajo nacionalne meje in zahtevajo evropske rešitve, ki jih je treba osnovati na metodi Skupnosti, s polnim sodelovanjem Komisije in Parlamenta;

| 45. | opominja, da je Komisija kot varuhinja Pogodb dolžna spodbujati splošni interes Unije (člen 17 PEU), in sicer mir, njene vrednote in blaginjo njenih narodov (člen 3 PEU); poudarja, da ima Parlament tudi posebno politično odgovornost pomagati pri odpravljanju nesoglasij med državami članicami, zagovarjanju splošnih interesov Evropejcev in zagotavljanju demokratične legitimnosti odločitev, sprejetih na evropski ravni; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse pobude, tudi v Evropskem svetu, skladne z določbami Pogodb; |
| --- | --- |

45.

opominja, da je Komisija kot varuhinja Pogodb dolžna spodbujati splošni interes Unije (člen 17 PEU), in sicer mir, njene vrednote in blaginjo njenih narodov (člen 3 PEU); poudarja, da ima Parlament tudi posebno politično odgovornost pomagati pri odpravljanju nesoglasij med državami članicami, zagovarjanju splošnih interesov Evropejcev in zagotavljanju demokratične legitimnosti odločitev, sprejetih na evropski ravni; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse pobude, tudi v Evropskem svetu, skladne z določbami Pogodb;

| 46. | poziva Komisijo, naj sprejme pobude za krepitev evropskih institucij in spodbujanje državljanov EU k večjemu vključevanju v evropsko politično življenje; vse institucije EU pa poziva, naj se bolje povežejo z mlajšimi generacijami in njihovimi razpravnimi forumi; meni, da so mogoči tudi odločnejši ukrepi, s katerimi bi državljane EU seznanili z njihovimi pravicami, izkoristili potencial evropske državljanske pobude in okrepili vlogo evropskega varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj sprejme pobude za krepitev evropskih institucij in spodbujanje državljanov EU k večjemu vključevanju v evropsko politično življenje; vse institucije EU pa poziva, naj se bolje povežejo z mlajšimi generacijami in njihovimi razpravnimi forumi; meni, da so mogoči tudi odločnejši ukrepi, s katerimi bi državljane EU seznanili z njihovimi pravicami, izkoristili potencial evropske državljanske pobude in okrepili vlogo evropskega varuha človekovih pravic;

| 47. | poudarja, da bi morala Komisija predložiti predloge za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, pri tem pa upoštevati prihodnje poročilo Parlamenta; meni, da bi si morala tudi še naprej prizadevati za napredek glede pristopa EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, pri tem pa upoštevati mnenje Sodišča o tej zadevi in obravnavati preostale pravne izzive; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da bi morala Komisija predložiti predloge za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, pri tem pa upoštevati prihodnje poročilo Parlamenta; meni, da bi si morala tudi še naprej prizadevati za napredek glede pristopa EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, pri tem pa upoštevati mnenje Sodišča o tej zadevi in obravnavati preostale pravne izzive;

| 48. | poziva vse institucije EU, naj si prizadevajo za najvišje možne standarde preglednosti, odgovornosti in celovitosti ter se borijo proti navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

48.

poziva vse institucije EU, naj si prizadevajo za najvišje možne standarde preglednosti, odgovornosti in celovitosti ter se borijo proti navzkrižju interesov;

| 49. | se zavezuje, da bo uporabil vsa orodja in sredstva za spodbujanje obnovljenega demokratičnega procesa na poti k reformi Evropske unije; |
| --- | --- |

49.

se zavezuje, da bo uporabil vsa orodja in sredstva za spodbujanje obnovljenega demokratičnega procesa na poti k reformi Evropske unije;

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0294.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/123

---

P8_TA(2016)0313

Odločitev Japonske o obnovi kitolova v sezoni 2015–2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o odločitvi Japonske o obnovi kitolova v sezoni 2015–2016 (2016/2600(RSP))

(2018/C 101/09)

Evropski parlament,

| — | upoštevanju sporazuma Mednarodne komisije za kitolov o popolni omejitvi komercialnega kitolova (moratorij), ki je začel veljati leta 1986, |
| --- | --- |

—

upoštevanju sporazuma Mednarodne komisije za kitolov o popolni omejitvi komercialnega kitolova (moratorij), ki je začel veljati leta 1986,

| — | ob upoštevanju resolucije 2014–5, ki jo je sprejela Mednarodna komisija za kitolov na svojem 65. zasedanju septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 2014–5, ki jo je sprejela Mednarodna komisija za kitolov na svojem 65. zasedanju septembra 2014,

| — | ob upoštevanju ciljev iz Aičija na področju biotske raznovrstnosti, o katerih so se dogovorili na Mednarodni konvenciji o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev iz Aičija na področju biotske raznovrstnosti, o katerih so se dogovorili na Mednarodni konvenciji o biološki raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (1) (direktiva o habitatih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (1) (direktiva o habitatih),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča z dne 31. marca 2014 v zadevi kitolov na Antarktiki (Avstralija proti Japonski: posredovanje Nove Zelandije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča z dne 31. marca 2014 v zadevi kitolov na Antarktiki (Avstralija proti Japonski: posredovanje Nove Zelandije),

| — | ob upoštevanju demarše v zvezi z japonsko obnovo kitolova v Južnem oceanu na podlagi novega programa znanstvenih raziskav o kitih (NEWREP-A), ki jo je EU podpisala decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju demarše v zvezi z japonsko obnovo kitolova v Južnem oceanu na podlagi novega programa znanstvenih raziskav o kitih (NEWREP-A), ki jo je EU podpisala decembra 2015,

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Mednarodna komisija za kitolov leta 1982 uvedla moratorij za komercialni kitolov, ki še vedno velja, da bi zaščitila staleže pred izumrtjem in jim omogočila obnovo; ker Mednarodna konvencija o ureditvi kitolova vsebuje posebne določbe, ki dopuščajo kitolov omejenega števila živali v izključno znanstvene namene, znan kot kitolov s posebnim dovoljenjem; |
| --- | --- |

A.

ker je Mednarodna komisija za kitolov leta 1982 uvedla moratorij za komercialni kitolov, ki še vedno velja, da bi zaščitila staleže pred izumrtjem in jim omogočila obnovo; ker Mednarodna konvencija o ureditvi kitolova vsebuje posebne določbe, ki dopuščajo kitolov omejenega števila živali v izključno znanstvene namene, znan kot kitolov s posebnim dovoljenjem;

| B. | ker se v številnih državah komercialni kitolov še vedno izvaja kljub moratoriju; ker se je po uvedbi moratorija dejansko povečalo število kitov, ubitih na podlagi posebnih dovoljenj za domnevno znanstvene raziskave; ker Japonska že desetletja izvaja kitolov na podlagi posebnih dovoljenj; |
| --- | --- |

B.

ker se v številnih državah komercialni kitolov še vedno izvaja kljub moratoriju; ker se je po uvedbi moratorija dejansko povečalo število kitov, ubitih na podlagi posebnih dovoljenj za domnevno znanstvene raziskave; ker Japonska že desetletja izvaja kitolov na podlagi posebnih dovoljenj;

| C. | ker je Japonska, kljub tej mednarodni prepovedi, ki je začela veljati leta 1986, nadaljevala svoje kitolovne dejavnosti in do leta 2014 pobila več kot 20 000 kitov (3); |
| --- | --- |

C.

ker je Japonska, kljub tej mednarodni prepovedi, ki je začela veljati leta 1986, nadaljevala svoje kitolovne dejavnosti in do leta 2014 pobila več kot 20 000 kitov (3);

| D. | ker kitolov povzroča hudo in dolgotrajno trpljenje posameznih živali ter ogroža varstveno stanje vseh populacij kitov; |
| --- | --- |

D.

ker kitolov povzroča hudo in dolgotrajno trpljenje posameznih živali ter ogroža varstveno stanje vseh populacij kitov;

| E. | ker so v Prilogi I h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) navedene vse vrste velikih kitov; |
| --- | --- |

E.

ker so v Prilogi I h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) navedene vse vrste velikih kitov;

| F. | ker je Meddržavno sodišče v svoji sodbi z dne 31. marca 2014 odredilo, naj Japonska preneha izvajati letni kitolov na podlagi svojega programa Jarpa II zaradi „pomanjkanja znanstvene vrednosti“ in ker dovoljenj niso izdali za znanstvene raziskave, kot trdi Japonska; |
| --- | --- |

F.

ker je Meddržavno sodišče v svoji sodbi z dne 31. marca 2014 odredilo, naj Japonska preneha izvajati letni kitolov na podlagi svojega programa Jarpa II zaradi „pomanjkanja znanstvene vrednosti“ in ker dovoljenj niso izdali za znanstvene raziskave, kot trdi Japonska;

| G. | ker znanstvena dovoljenja omogočajo prodajo ali oddajo kitovega mesa, čeprav je znanstvene potrebe mogoče izpolniti s povsem neškodljivo alternativo; ker jemanje vzorcev DNK in daljinsko spremljanje znanstvenikom omogočata, da se učijo o kitih in zbirajo njihove vzorce brez pobijanja; |
| --- | --- |

G.

ker znanstvena dovoljenja omogočajo prodajo ali oddajo kitovega mesa, čeprav je znanstvene potrebe mogoče izpolniti s povsem neškodljivo alternativo; ker jemanje vzorcev DNK in daljinsko spremljanje znanstvenikom omogočata, da se učijo o kitih in zbirajo njihove vzorce brez pobijanja;

| H. | ker je Japonska oktobra 2014 pri Organizaciji združenih narodov deponirala izjavo o priznanju pristojnosti Meddržavnega sodišča, a z izjemo sporov, ki izhajajo ali so povezani z raziskavami ali ohranjanjem, upravljanjem in izkoriščanjem živih morskih virov, s čimer je dejansko preprečila prihodnje pritožbe na Meddržavno sodišče v zvezi z izdajo posebnih dovoljenj za kitolov; |
| --- | --- |

H.

ker je Japonska oktobra 2014 pri Organizaciji združenih narodov deponirala izjavo o priznanju pristojnosti Meddržavnega sodišča, a z izjemo sporov, ki izhajajo ali so povezani z raziskavami ali ohranjanjem, upravljanjem in izkoriščanjem živih morskih virov, s čimer je dejansko preprečila prihodnje pritožbe na Meddržavno sodišče v zvezi z izdajo posebnih dovoljenj za kitolov;

| I. | ker je Japonska agencija za ribištvo novembra 2015 obvestila Mednarodno komisijo za kitolov, da bo v okviru programa NEWREP-A obnovila kitolov; |
| --- | --- |

I.

ker je Japonska agencija za ribištvo novembra 2015 obvestila Mednarodno komisijo za kitolov, da bo v okviru programa NEWREP-A obnovila kitolov;

| J. | ker Japonska že več let trguje s kitovim mesom in izdelki iz kitov, čeprav so na seznamu v Prilogi I h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; |
| --- | --- |

J.

ker Japonska že več let trguje s kitovim mesom in izdelki iz kitov, čeprav so na seznamu v Prilogi I h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami;

| K. | ker je strokovna skupina znanstvenikov Mednarodne komisije za kitolov, ki je obravnavala in pregledala program NEWREP-A, ugotovila, da v predlogu ni dokazano, da bi bilo za doseganje zastavljenih ciljev potrebno smrtonosno vzorčenje; |
| --- | --- |

K.

ker je strokovna skupina znanstvenikov Mednarodne komisije za kitolov, ki je obravnavala in pregledala program NEWREP-A, ugotovila, da v predlogu ni dokazano, da bi bilo za doseganje zastavljenih ciljev potrebno smrtonosno vzorčenje;

| L. | ker mora biti varovanje biotske raznovrstnosti in ohranjanje vrst glavni cilj; ugotavlja, da direktiva o habitatih, ki določa stališče Skupnosti glede kitov (in delfinov), ne dovoljuje obnovitve komercialnega kitolova za katerikoli stalež kitov v vodah EU; |
| --- | --- |

L.

ker mora biti varovanje biotske raznovrstnosti in ohranjanje vrst glavni cilj; ugotavlja, da direktiva o habitatih, ki določa stališče Skupnosti glede kitov (in delfinov), ne dovoljuje obnovitve komercialnega kitolova za katerikoli stalež kitov v vodah EU;

| M. | ker so EU in države članice kritizirale Japonsko, ker je ponovno začela kitolovne dejavnosti in ni dovolj upoštevala smernic iz mnenja Meddržavnega sodišča iz leta 2014; ker so se decembra 2015 pridružile Novi Zelandiji pri demarši za japonsko vlado; |
| --- | --- |

M.

ker so EU in države članice kritizirale Japonsko, ker je ponovno začela kitolovne dejavnosti in ni dovolj upoštevala smernic iz mnenja Meddržavnega sodišča iz leta 2014; ker so se decembra 2015 pridružile Novi Zelandiji pri demarši za japonsko vlado;

| N. | ker je Japonska strateška partnerica EU, njun dvostranski odnos pa temelji na skupnih vrednotah, tudi na trdnem zaupanju v učinkovito večstransko sodelovanje in mednarodni red, ki temelji na predpisih; |
| --- | --- |

N.

ker je Japonska strateška partnerica EU, njun dvostranski odnos pa temelji na skupnih vrednotah, tudi na trdnem zaupanju v učinkovito večstransko sodelovanje in mednarodni red, ki temelji na predpisih;

| O. | ker med EU in Japonsko trenutno potekajo pogajanja o sporazumu o strateškem partnerstvu in sporazumu o prosti trgovini; |
| --- | --- |

O.

ker med EU in Japonsko trenutno potekajo pogajanja o sporazumu o strateškem partnerstvu in sporazumu o prosti trgovini;

| 1. | poziva Japonsko, naj nemudoma ustavi vse svoje kitolovne dejavnosti in naj spoštuje ugotovitve Mednarodne komisije za kitolov; |
| --- | --- |

1.

poziva Japonsko, naj nemudoma ustavi vse svoje kitolovne dejavnosti in naj spoštuje ugotovitve Mednarodne komisije za kitolov;

| 2. | odločno podpira ohranitev svetovnega moratorija za komercialni kitolov ter prepoved mednarodne komercialne trgovine z izdelki iz kitov; si prizadeva za ukinitev „kitolova v znanstvene namene“ in podpira določitev znatnih območij oceanov in morij za zaščitena območja, v katerih bo kitolov prepovedan za nedoločen čas; |
| --- | --- |

2.

odločno podpira ohranitev svetovnega moratorija za komercialni kitolov ter prepoved mednarodne komercialne trgovine z izdelki iz kitov; si prizadeva za ukinitev „kitolova v znanstvene namene“ in podpira določitev znatnih območij oceanov in morij za zaščitena območja, v katerih bo kitolov prepovedan za nedoločen čas;

| 3. | je močno zaskrbljen, da bo odločitev o obnovi kitolova po novem programu NEWREP-A pomenila, da lahko v v sezoni 2015–2016 v Južnem oceanu ubijejo 333 ščukastih kitov, med njimi 200 brejih samic, in da namerava Japonska v 12-letnem obdobju uloviti skupno skoraj 4 000 kitov; |
| --- | --- |

3.

je močno zaskrbljen, da bo odločitev o obnovi kitolova po novem programu NEWREP-A pomenila, da lahko v v sezoni 2015–2016 v Južnem oceanu ubijejo 333 ščukastih kitov, med njimi 200 brejih samic, in da namerava Japonska v 12-letnem obdobju uloviti skupno skoraj 4 000 kitov;

| 4. | obžaluje, da Japonska z obnovitvijo kitolova očitno ne upošteva sodbe Meddržavnega sodišča; meni, da kitolov zato krši standarde Mednarodne komisije za kitolov in mednarodno pravo ter ogroža varstvo biotske raznovrstnosti in morskih ekosistemov; poudarja, da resnično znanstveno raziskovanje ne zahteva obsežnega in rednega pobijanja kitov; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da Japonska z obnovitvijo kitolova očitno ne upošteva sodbe Meddržavnega sodišča; meni, da kitolov zato krši standarde Mednarodne komisije za kitolov in mednarodno pravo ter ogroža varstvo biotske raznovrstnosti in morskih ekosistemov; poudarja, da resnično znanstveno raziskovanje ne zahteva obsežnega in rednega pobijanja kitov;

| 5. | pozdravlja sodelovanje EU pri demarši z namenom, da bi Japonski sporočila svoje resne pomisleke; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj Japonsko spodbujajo k zavezi, da bo spoštovala svoje mednarodne obveznosti glede varstva morskih sesalcev; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja sodelovanje EU pri demarši z namenom, da bi Japonski sporočila svoje resne pomisleke; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj Japonsko spodbujajo k zavezi, da bo spoštovala svoje mednarodne obveznosti glede varstva morskih sesalcev;

| 6. | obžaluje, da Japonska kljub diplomatski demarši in obširnim mednarodnim protestom še vedno ni znova pretehtala svoje odločitve; poziva EU in njene države članice, naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo za rešitev tega vprašanja s političnim dialogom in prek Mednarodne komisije za kitolov; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da Japonska kljub diplomatski demarši in obširnim mednarodnim protestom še vedno ni znova pretehtala svoje odločitve; poziva EU in njene države članice, naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo za rešitev tega vprašanja s političnim dialogom in prek Mednarodne komisije za kitolov;

| 7. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj prek dvo- in večstranskih kanalov trajno sodelujejo z Japonsko pri vprašanju kitolova v znanstvene namene, da bi odpravili to prakso; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj prek dvo- in večstranskih kanalov trajno sodelujejo z Japonsko pri vprašanju kitolova v znanstvene namene, da bi odpravili to prakso;

| 8. | podpira resolucijo št. 2014–5 Mednarodne komisije za kitolov, v skladu s katero ne bi smeli izdajati dodatnih dovoljenj za kitolov brez predhodnega mednarodnega nadzora, tudi znanstvenega odbora Mednarodne komisije za kitolov, poziva Mednarodno komisijo za kitolov, naj vključi sodbo Meddržavnega sodišča v svojo delovno prakso ter ustrezno prilagodi svoja pravila; poudarja, da je treba pri tem nujno okrepiti Mednarodno komisijo za kitolov in poziva države članice, naj si prizadevajo za sprejetje potrebnih odločitev na naslednjem zasedanju te komisije, ki bo oktobra; |
| --- | --- |

8.

podpira resolucijo št. 2014–5 Mednarodne komisije za kitolov, v skladu s katero ne bi smeli izdajati dodatnih dovoljenj za kitolov brez predhodnega mednarodnega nadzora, tudi znanstvenega odbora Mednarodne komisije za kitolov, poziva Mednarodno komisijo za kitolov, naj vključi sodbo Meddržavnega sodišča v svojo delovno prakso ter ustrezno prilagodi svoja pravila; poudarja, da je treba pri tem nujno okrepiti Mednarodno komisijo za kitolov in poziva države članice, naj si prizadevajo za sprejetje potrebnih odločitev na naslednjem zasedanju te komisije, ki bo oktobra;

| 9. | poziva Svet in Komisijo, naj pri pripravi posodobljenega skupnega stališča EU o kitolovu po 66. zasedanju Mednarodne komisije za kitolov oktobra 2016 sprejmeta pristop, ki bo vsaj toliko preventiven, kot je sedanje skupno stališče (Sklep Sveta o določitvi stališča, ki ga je treba sprejeti v imenu Evropske unije v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti, na naslednjih treh zasedanjih Mednarodne komisije za kitolov (2011/0221(NLE)); |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in Komisijo, naj pri pripravi posodobljenega skupnega stališča EU o kitolovu po 66. zasedanju Mednarodne komisije za kitolov oktobra 2016 sprejmeta pristop, ki bo vsaj toliko preventiven, kot je sedanje skupno stališče (Sklep Sveta o določitvi stališča, ki ga je treba sprejeti v imenu Evropske unije v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti, na naslednjih treh zasedanjih Mednarodne komisije za kitolov (2011/0221(NLE));

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Japonske. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Japonske.

---

(1)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(2)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 46.

(3)  https://iwc.int/total-catches

---

Četrtek, 7. julij 2016

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/126 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/126

---

P8_TA(2016)0314

Položaj oseb z albinizmom v Afriki, zlasti v Malaviju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o položaju oseb z albinizmom v Afriki, zlasti v Malaviju (2016/2807(RSP))

(2018/C 101/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o ubijanju albinov v Tanzaniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o ubijanju albinov v Tanzaniji (1),

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne strokovnjakinje OZN o uveljavljanju človekovih pravicah albinov z dne 18. januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne strokovnjakinje OZN o uveljavljanju človekovih pravicah albinov z dne 18. januarja 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost EU z dne 13. junija 2015 o mednarodnem dnevu ozaveščanja o albinizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost EU z dne 13. junija 2015 o mednarodnem dnevu ozaveščanja o albinizmu,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN št. 69/170 z dne 18. decembra 2014 o mednarodnem dnevu ozaveščanja o albinizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN št. 69/170 z dne 18. decembra 2014 o mednarodnem dnevu ozaveščanja o albinizmu,

| — | ob upoštevanju resolucije Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev št. 263 o preprečevanju napadov na albine in njihove diskriminacije z dne 5. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev št. 263 o preprečevanju napadov na albine in njihove diskriminacije z dne 5. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 23/13 z dne 13. junija 2013 o napadih na albine in njihovi diskriminaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 23/13 z dne 13. junija 2013 o napadih na albine in njihovi diskriminaciji,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah pripadnikov narodnih ali etičnih, verskih ali jezikovnih manjšin z dne 18. decembra 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah pripadnikov narodnih ali etičnih, verskih ali jezikovnih manjšin z dne 18. decembra 1992,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je albinizem prirojena motnja, ki prizadene približno enega na 20 000 ljudi po vsem svetu; ker je ta odstotek precej višji v državah podsaharske Afrike, nekatere izmed držav z največjim številom albinov pa so Tanzanija, Malavi in Burundi; |
| --- | --- |

A.

ker je albinizem prirojena motnja, ki prizadene približno enega na 20 000 ljudi po vsem svetu; ker je ta odstotek precej višji v državah podsaharske Afrike, nekatere izmed držav z največjim številom albinov pa so Tanzanija, Malavi in Burundi;

| B. | ker se osebe z albinizmom soočajo z nekaterimi izmed najskrajnejših oblik preganjanja in kršitev človekovih pravic, vse od razširjene družbene diskriminacije, verbalnega nasilja in izključenosti iz javnih storitev do ubijanja, ugrabitev, posilstev in pohabljanja; ker opazovalci razmer na področju človekovih pravicah poročajo, da se je v letu 2015 v 25 afriških državah zgodilo 448 napadov na albine; ker je ta številka verjetno preskromna, saj oblasti teh kaznivih dejanj ne spremljajo sistematično in jih ne dokumentirajo ali pa nimajo zmogljivosti in virov za temeljito preiskavo; |
| --- | --- |

B.

ker se osebe z albinizmom soočajo z nekaterimi izmed najskrajnejših oblik preganjanja in kršitev človekovih pravic, vse od razširjene družbene diskriminacije, verbalnega nasilja in izključenosti iz javnih storitev do ubijanja, ugrabitev, posilstev in pohabljanja; ker opazovalci razmer na področju človekovih pravicah poročajo, da se je v letu 2015 v 25 afriških državah zgodilo 448 napadov na albine; ker je ta številka verjetno preskromna, saj oblasti teh kaznivih dejanj ne spremljajo sistematično in jih ne dokumentirajo ali pa nimajo zmogljivosti in virov za temeljito preiskavo;

| C. | ker albine v Afriki najbolj ogrožajo široko razširjena vraževernost in zavajajoča prepričanja o njihovi bolezni, med drugim vraža, da imajo osebe z albinizmom čarobno moč, zaradi česar jih kriminalne tolpe in tihotapci ubijajo in trgujejo z deli njihovih teles, ki naj bi prinašali srečo, zdravje in bogastvo; ker se je v več državah zgodilo, da so bili grobovi albinov odprti, deli njihovih teles in kosti pa ukradeni; |
| --- | --- |

C.

ker albine v Afriki najbolj ogrožajo široko razširjena vraževernost in zavajajoča prepričanja o njihovi bolezni, med drugim vraža, da imajo osebe z albinizmom čarobno moč, zaradi česar jih kriminalne tolpe in tihotapci ubijajo in trgujejo z deli njihovih teles, ki naj bi prinašali srečo, zdravje in bogastvo; ker se je v več državah zgodilo, da so bili grobovi albinov odprti, deli njihovih teles in kosti pa ukradeni;

| D. | ker se je po poročanju policije v Malaviju, kjer je po ocenah živi 10 000 albinov, od novembra 2014 zgodilo 69 napadov, od tega 18 umorov; ker so bili aprila 2016 ubiti štirje ljudje, vključno z dveletnim otrokom, zaradi česar so oblasti albine razglasile za ogrožene; |
| --- | --- |

D.

ker se je po poročanju policije v Malaviju, kjer je po ocenah živi 10 000 albinov, od novembra 2014 zgodilo 69 napadov, od tega 18 umorov; ker so bili aprila 2016 ubiti štirje ljudje, vključno z dveletnim otrokom, zaradi česar so oblasti albine razglasile za ogrožene;

| E. | ker je malavijski predsednik Peter Mutharika javno obsodil vrsto nedavnih napadov; |
| --- | --- |

E.

ker je malavijski predsednik Peter Mutharika javno obsodil vrsto nedavnih napadov;

| F. | ker po poročanjih do napadov na albine ni prišlo samo v Malaviju, temveč tudi v drugih vzhodnoafriških državah, zlasti v Tanzaniji, Burundiju, Keniji in Mozambiku; |
| --- | --- |

F.

ker po poročanjih do napadov na albine ni prišlo samo v Malaviju, temveč tudi v drugih vzhodnoafriških državah, zlasti v Tanzaniji, Burundiju, Keniji in Mozambiku;

| G. | ker socialna izključenost zlasti preti ženskam in otrokom z albinizmom; ker so ženske z albinizmom pogosto žrtve spolnega nasilja, saj je zelo razširjeno prepričanje, da spolni odnos z albinko lahko pozdravi HIV/AIDS, in ker ženske, ki rodijo albine, ne dobijo zaposlitve in so žrtve diskriminacije na delovnem mestu; ker je med žrtvami ritualističnih napadov velik delež otrok, močno pa je tudi tveganje, da bodo zapuščeni; ker zaradi strahu pred napadi šoloobvezni otroci ne morejo uresničevati svoje pravice do izobraževanja; |
| --- | --- |

G.

ker socialna izključenost zlasti preti ženskam in otrokom z albinizmom; ker so ženske z albinizmom pogosto žrtve spolnega nasilja, saj je zelo razširjeno prepričanje, da spolni odnos z albinko lahko pozdravi HIV/AIDS, in ker ženske, ki rodijo albine, ne dobijo zaposlitve in so žrtve diskriminacije na delovnem mestu; ker je med žrtvami ritualističnih napadov velik delež otrok, močno pa je tudi tveganje, da bodo zapuščeni; ker zaradi strahu pred napadi šoloobvezni otroci ne morejo uresničevati svoje pravice do izobraževanja;

| H. | ker je tanzanijska vlada začela izvajati resne in oprijemljive ukrepe za boj proti čarovništvu v državi, vključno z ukinitvijo izdajanja licenc tradicionalnim zdravilcem in številnimi aretacijami vračev; ker je tanzanijski predsednik leta 2008 imenoval prvega parlamentarnega poslanca z albinizmom, decembra 2015 pa prvega namestnika ministra z albinizmom; |
| --- | --- |

H.

ker je tanzanijska vlada začela izvajati resne in oprijemljive ukrepe za boj proti čarovništvu v državi, vključno z ukinitvijo izdajanja licenc tradicionalnim zdravilcem in številnimi aretacijami vračev; ker je tanzanijski predsednik leta 2008 imenoval prvega parlamentarnega poslanca z albinizmom, decembra 2015 pa prvega namestnika ministra z albinizmom;

| I. | ker kljub vse večji mednarodni prepoznavnosti in sprejetju nove zakonodaje v prizadetih državah redko kdaj nastopi kazenski pregon, obsodb je malo, v številnih afriških državah pa še vedno prihaja do povsem nekaznovanih kaznivih dejanj in mučenja; |
| --- | --- |

I.

ker kljub vse večji mednarodni prepoznavnosti in sprejetju nove zakonodaje v prizadetih državah redko kdaj nastopi kazenski pregon, obsodb je malo, v številnih afriških državah pa še vedno prihaja do povsem nekaznovanih kaznivih dejanj in mučenja;

| J. | ker je 1. marca 2016 v južnem Malaviju jezna množica linčala in zažgala sedem domnevnih „lovcev na albine“; ker je generalni inšpektor malavijske policije svojim policistom ukazal, naj ustrelijo vse, ki jih zalotijo pri ugrabitvi albinov; |
| --- | --- |

J.

ker je 1. marca 2016 v južnem Malaviju jezna množica linčala in zažgala sedem domnevnih „lovcev na albine“; ker je generalni inšpektor malavijske policije svojim policistom ukazal, naj ustrelijo vse, ki jih zalotijo pri ugrabitvi albinov;

| K. | ker je zaradi diskriminacije, nadlegovanja in stigmatiziranosti albinov pobegnilo in poiskalo začasno zatočišče več sto tisoč ljudi; ker osebe z albinizmom zaradi tega živijo v večji negotovosti in nevarnosti ter imajo omejen dostop do osnovnih storitev, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje, zaposlitvenih možnosti in sodelovanja v družbi; |
| --- | --- |

K.

ker je zaradi diskriminacije, nadlegovanja in stigmatiziranosti albinov pobegnilo in poiskalo začasno zatočišče več sto tisoč ljudi; ker osebe z albinizmom zaradi tega živijo v večji negotovosti in nevarnosti ter imajo omejen dostop do osnovnih storitev, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje, zaposlitvenih možnosti in sodelovanja v družbi;

| L. | ker ta diskriminacija lahko povzroči dosmrtno travmatiziranost in psiho-socialne težave, povzroča pa tudi veliko zaskrbljenost in strah v skupnosti albinov; ker imajo osebe z albinizmom običajno več težav pri dostopu do ustrezne zdravstvene nege, vključno s preventivnim zdravljenjem kožnega raka; |
| --- | --- |

L.

ker ta diskriminacija lahko povzroči dosmrtno travmatiziranost in psiho-socialne težave, povzroča pa tudi veliko zaskrbljenost in strah v skupnosti albinov; ker imajo osebe z albinizmom običajno več težav pri dostopu do ustrezne zdravstvene nege, vključno s preventivnim zdravljenjem kožnega raka;

| M. | ker je marca 2015 OZN imenoval prvo neodvisno strokovnjakinjo za človekove pravice oseb z albinizmom in 13. junij uradno razglasil za mednarodni dan ozaveščanja o albinizmu; |
| --- | --- |

M.

ker je marca 2015 OZN imenoval prvo neodvisno strokovnjakinjo za človekove pravice oseb z albinizmom in 13. junij uradno razglasil za mednarodni dan ozaveščanja o albinizmu;

| N. | ker je junija 2016 OZN sponzorirala prvi regionalni forum za ukrepanje na področju albinizma v Afriki, v okviru katerega je bil določen časovni načrt za natančne, enostavne in učinkovite ukrepe za boj proti zlorabljanju človekovih pravic oseb z albinizmom; |
| --- | --- |

N.

ker je junija 2016 OZN sponzorirala prvi regionalni forum za ukrepanje na področju albinizma v Afriki, v okviru katerega je bil določen časovni načrt za natančne, enostavne in učinkovite ukrepe za boj proti zlorabljanju človekovih pravic oseb z albinizmom;

| O. | ker EU izvaja javne kampanje za večje ozaveščanje o tej zadevi in podpira sodelovanje organizacij civilne družbe in prizadevanja za krepitev zmogljivosti lokalnih oblasti za boj proti pobijanju albinov; |
| --- | --- |

O.

ker EU izvaja javne kampanje za večje ozaveščanje o tej zadevi in podpira sodelovanje organizacij civilne družbe in prizadevanja za krepitev zmogljivosti lokalnih oblasti za boj proti pobijanju albinov;

| 1. | opozarja, da imajo osebe z albinizmom pravico živeti kot vsi drugi, brez vsakršnega strahu, kot je zapisano v 2. in 3. členu splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da imajo osebe z albinizmom pravico živeti kot vsi drugi, brez vsakršnega strahu, kot je zapisano v 2. in 3. členu splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948;

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi vztrajne in razširjene diskriminacije in preganjanja albinov v Afriki, zlasti po nedavnem razmahu nasilja v Malaviju; odločno obsoja poboje, ugrabitve, pohabljanje in drugo nečloveško in ponižujoče ravnanje, ki so mu izpostavljene osebe z albinizmom, ter izraža sožalje družinam žrtev in solidarnost z njimi; obsoja tudi vsakršno špekulativno trgovanje z deli telesa albinov; |
| --- | --- |

2.

je zelo zaskrbljen zaradi vztrajne in razširjene diskriminacije in preganjanja albinov v Afriki, zlasti po nedavnem razmahu nasilja v Malaviju; odločno obsoja poboje, ugrabitve, pohabljanje in drugo nečloveško in ponižujoče ravnanje, ki so mu izpostavljene osebe z albinizmom, ter izraža sožalje družinam žrtev in solidarnost z njimi; obsoja tudi vsakršno špekulativno trgovanje z deli telesa albinov;

| 3. | obžaluje, da so bili ti dogodki zamolčani in da se okolica nanje ni odzvala; opominja, da je glavna odgovornost države zaščititi svoje državljane, vključno z ranljivimi skupinami, ter poziva malavijsko vlado in organe vseh prizadetih držav, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zatrli vse oblike diskriminacije albinov in nasilja nad njimi ter zaščitili dostojanstvo, človekove pravice in dobrobit njih in njihovih družin; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da so bili ti dogodki zamolčani in da se okolica nanje ni odzvala; opominja, da je glavna odgovornost države zaščititi svoje državljane, vključno z ranljivimi skupinami, ter poziva malavijsko vlado in organe vseh prizadetih držav, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zatrli vse oblike diskriminacije albinov in nasilja nad njimi ter zaščitili dostojanstvo, človekove pravice in dobrobit njih in njihovih družin;

| 4. | poziva malavijske oblasti, naj naredijo konec nekaznovanosti in nemudoma zaprosijo za mednarodno podporo pri nepristranskem in učinkovitem preiskovanju vseh domnevnih napadov na albine, da bodo storilci pred sodiščem odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

4.

poziva malavijske oblasti, naj naredijo konec nekaznovanosti in nemudoma zaprosijo za mednarodno podporo pri nepristranskem in učinkovitem preiskovanju vseh domnevnih napadov na albine, da bodo storilci pred sodiščem odgovarjali za svoja dejanja;

| 5. | pozdravlja izjavo predsednika Mutharike, v kateri je obsodil napade in varnostne službe pozval, naj čim bolje zaščitijo albine; vseeno svari pred morebitnim zaostrovanjem razmer in opominja, da hujskanje k sovraštvu in nasilju ne more biti pravi odgovor na diskriminacijo albinov; obsoja zlasti vse poskuse, da ljudje vzamejo pravico v svoje roke; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja izjavo predsednika Mutharike, v kateri je obsodil napade in varnostne službe pozval, naj čim bolje zaščitijo albine; vseeno svari pred morebitnim zaostrovanjem razmer in opominja, da hujskanje k sovraštvu in nasilju ne more biti pravi odgovor na diskriminacijo albinov; obsoja zlasti vse poskuse, da ljudje vzamejo pravico v svoje roke;

| 6. | poziva malavijsko vlado, naj bolje zadosti zdravstvenim, psihološkim in socialnim potrebam albinov ter jim v sklopu politike vključevanja zagotovi enakopraven dostop do zdravstvenega varstva in izobraževanja; |
| --- | --- |

6.

poziva malavijsko vlado, naj bolje zadosti zdravstvenim, psihološkim in socialnim potrebam albinov ter jim v sklopu politike vključevanja zagotovi enakopraven dostop do zdravstvenega varstva in izobraževanja;

| 7. | pozdravlja malavijski državni načrt za odzivanje iz marca 2015, ki predvideva ozaveščanje, povečanje notranje varnosti, boljše spremljanje na področju človekovih pravic, izboljšave sodnih postopkov in zakonodaje ter pomembnejšo družbeno vlogo albinov; poziva malavijsko vlado, naj izvede akcijski načrt s petimi točkami, in zahteva, da se temu projektu nameni več sredstev; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja malavijski državni načrt za odzivanje iz marca 2015, ki predvideva ozaveščanje, povečanje notranje varnosti, boljše spremljanje na področju človekovih pravic, izboljšave sodnih postopkov in zakonodaje ter pomembnejšo družbeno vlogo albinov; poziva malavijsko vlado, naj izvede akcijski načrt s petimi točkami, in zahteva, da se temu projektu nameni več sredstev;

| 8. | pozdravlja prizadevanja tanzanijske vlade v boju proti diskriminaciji albinov in njeno odločitev o zakonski prepovedi vračev, ki naj bi ustavila poboje albinov, vendar ugotavlja, da se le redki primeri znajdejo pred sodiščem; glede na to poziva malavijsko vlado, naj spremeni zakonodajo in pri tem upošteva težo zločinov zoper albine; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prizadevanja tanzanijske vlade v boju proti diskriminaciji albinov in njeno odločitev o zakonski prepovedi vračev, ki naj bi ustavila poboje albinov, vendar ugotavlja, da se le redki primeri znajdejo pred sodiščem; glede na to poziva malavijsko vlado, naj spremeni zakonodajo in pri tem upošteva težo zločinov zoper albine;

| 9. | je prepričan, da bi morali narediti več in se z ozaveščanjem javnosti boriti proti glavnim vzrokom takšne diskriminacije in nasilja; poudarja, da imajo lokalni organi in organizacije civilne družbe odločilno vlogo pri zavzemanju za pravice albinov, obveščanju in izobraževanju prebivalstva ter zatiranju vraž in predsodkov zoper albinizem; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da bi morali narediti več in se z ozaveščanjem javnosti boriti proti glavnim vzrokom takšne diskriminacije in nasilja; poudarja, da imajo lokalni organi in organizacije civilne družbe odločilno vlogo pri zavzemanju za pravice albinov, obveščanju in izobraževanju prebivalstva ter zatiranju vraž in predsodkov zoper albinizem;

| 10. | je zaskrbljen zaradi posebnih izzivov, s katerimi se soočajo ženske in otroci z albinizmom, saj so zato še bolj izpostavljeni revščini, negotovosti in osamitvi; vztraja, da bi morali vsem žrtvam ponuditi ustrezno zdravstveno in psihološko oskrbo ter sprejeti politike, ki bodo omogočile njihovo ponovno vključitev v skupnosti; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi posebnih izzivov, s katerimi se soočajo ženske in otroci z albinizmom, saj so zato še bolj izpostavljeni revščini, negotovosti in osamitvi; vztraja, da bi morali vsem žrtvam ponuditi ustrezno zdravstveno in psihološko oskrbo ter sprejeti politike, ki bodo omogočile njihovo ponovno vključitev v skupnosti;

| 11. | poziva oblasti prizadetih držav, naj se v sodelovanju z mednarodnimi in regionalnimi partnerji zavežejo, da bodo sprejele vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo preprečile in zatrle nezakonito trgovino z deli telesa albinov, naj znova preučijo domnevne rope grobov, izsledijo in identificirajo tiste, ki po teh delih telesa povprašujejo, ter „lovce na albine“ privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

11.

poziva oblasti prizadetih držav, naj se v sodelovanju z mednarodnimi in regionalnimi partnerji zavežejo, da bodo sprejele vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo preprečile in zatrle nezakonito trgovino z deli telesa albinov, naj znova preučijo domnevne rope grobov, izsledijo in identificirajo tiste, ki po teh delih telesa povprašujejo, ter „lovce na albine“ privedejo pred sodišče;

| 12. | meni, da tožilci, preiskovalci in pripadniki policije potrebujejo posebno usposabljanje o tem, kako ravnati v primerih, pri katerih so udeležene osebe z albinizmom; |
| --- | --- |

12.

meni, da tožilci, preiskovalci in pripadniki policije potrebujejo posebno usposabljanje o tem, kako ravnati v primerih, pri katerih so udeležene osebe z albinizmom;

| 13. | poudarja, da splošno nepoznavanje albinizma in pomanjkljivi zdravstveni podatki o njem še poslabšujejo zdravstveno stanje albinov; opozarja, da jim je treba omogočiti dostop do zdravstvenega varstva, zlasti na podeželju in na odročnih območjih; meni, da bi bilo treba zdravstvene delavce ozaveščati o albinizmu; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da splošno nepoznavanje albinizma in pomanjkljivi zdravstveni podatki o njem še poslabšujejo zdravstveno stanje albinov; opozarja, da jim je treba omogočiti dostop do zdravstvenega varstva, zlasti na podeželju in na odročnih območjih; meni, da bi bilo treba zdravstvene delavce ozaveščati o albinizmu;

| 14. | poziva k boljšemu usposabljanju učiteljev in šolskih uprav o albinizmu ter prosi malavijske oblasti, naj albinom olajšajo izobraževanje in dostop do njega; |
| --- | --- |

14.

poziva k boljšemu usposabljanju učiteljev in šolskih uprav o albinizmu ter prosi malavijske oblasti, naj albinom olajšajo izobraževanje in dostop do njega;

| 15. | odobrava, da je Svet OZN za človekove pravice leta 2015 imenoval neodvisno strokovnjakinjo za uveljavljanje človekovih pravic albinov, ki je v Dar es Salaamu med 17. in 19. junijem 2016 organizirala prvi regionalni forum o ukrepih v zvezi z albinizmom v Afriki; |
| --- | --- |

15.

odobrava, da je Svet OZN za človekove pravice leta 2015 imenoval neodvisno strokovnjakinjo za uveljavljanje človekovih pravic albinov, ki je v Dar es Salaamu med 17. in 19. junijem 2016 organizirala prvi regionalni forum o ukrepih v zvezi z albinizmom v Afriki;

| 16. | poziva EU in njene države članice, naj še naprej sodelujejo s prizadetimi državami ter jih s potrebno finančno in tehnično pomočjo učinkovito podprejo pri oblikovanju politik, ki bodo obravnavale posebne potrebe in pravice albinov na osnovi nediskriminacije in socialne vključenosti; |
| --- | --- |

16.

poziva EU in njene države članice, naj še naprej sodelujejo s prizadetimi državami ter jih s potrebno finančno in tehnično pomočjo učinkovito podprejo pri oblikovanju politik, ki bodo obravnavale posebne potrebe in pravice albinov na osnovi nediskriminacije in socialne vključenosti;

| 17. | spodbuja vse prizadete države, naj si izmenjujejo primere najboljše prakse pri zaščiti in spodbujanju pravic albinov; |
| --- | --- |

17.

spodbuja vse prizadete države, naj si izmenjujejo primere najboljše prakse pri zaščiti in spodbujanju pravic albinov;

| 18. | poziva EU, naj pozorno spremlja razmere na področju človekovih pravic albinov v Afriki, zlasti z rednim poročanjem in nadaljnjim ukrepanjem delegacij, ter se še naprej zavzema za precejšnje izboljšave pri njihovi zaščiti in vključevanju v družbo; |
| --- | --- |

18.

poziva EU, naj pozorno spremlja razmere na področju človekovih pravic albinov v Afriki, zlasti z rednim poročanjem in nadaljnjim ukrepanjem delegacij, ter se še naprej zavzema za precejšnje izboljšave pri njihovi zaščiti in vključevanju v družbo;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladama in parlamentoma Malavija in Tanzanije, Afriški uniji in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladama in parlamentoma Malavija in Tanzanije, Afriški uniji in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 94.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/130 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/130

---

P8_TA(2016)0315

Bahrajn

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o Bahrajnu (2016/2808(RSP))

(2018/C 101/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bahrajnu, predvsem tiste z dne 9. julija 2015 o Bahrajnu, zlasti primeru Nabila Radžaba (1), in z dne 4. februarja 2016 o Bahrajnu: primeru Mohameda Ramadana (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bahrajnu, predvsem tiste z dne 9. julija 2015 o Bahrajnu, zlasti primeru Nabila Radžaba (1), in z dne 4. februarja 2016 o Bahrajnu: primeru Mohameda Ramadana (2),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. julija 2016 o najnovejših dogodkih v Bahrajnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. julija 2016 o najnovejših dogodkih v Bahrajnu,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju, svobodi izražanja in zagovornikih človekovih pravic v okviru Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju, svobodi izražanja in zagovornikih človekovih pravic v okviru Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 31. maja 2016 o izreku kazni generalnemu sekretarju politične stranke Al Vefak Aliju Salmanu v Bahrajnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 31. maja 2016 o izreku kazni generalnemu sekretarju politične stranke Al Vefak Aliju Salmanu v Bahrajnu,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca Združenih narodov za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja Davida Kaya z dne 1. junija 2016 o izreku kazni opozicijskemu voditelju šejku Aliju Salmanu, izjave uradnega govorca generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 16. junija 2016 in izjave uradnega govorca visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 21. junija 2016, ki sta obe o Bahrajnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca Združenih narodov za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja Davida Kaya z dne 1. junija 2016 o izreku kazni opozicijskemu voditelju šejku Aliju Salmanu, izjave uradnega govorca generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 16. junija 2016 in izjave uradnega govorca visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 21. junija 2016, ki sta obe o Bahrajnu,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice, katerih namen je postaviti varstvo človekovih pravic in nadzor nad njimi v središče vseh politik EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice, katerih namen je postaviti varstvo človekovih pravic in nadzor nad njimi v središče vseh politik EU,

| — | ob upoštevanju bahrajnske ustave, sprejete februarja 2002, zlasti njenega 3. poglavja, ob upoštevanju 364. člena bahrajnskega kazenskega zakonika in zakona o bahrajnskem državljanstvu iz leta 1963, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bahrajnske ustave, sprejete februarja 2002, zlasti njenega 3. poglavja, ob upoštevanju 364. člena bahrajnskega kazenskega zakonika in zakona o bahrajnskem državljanstvu iz leta 1963,

| — | ob upoštevanju poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije iz novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije iz novembra 2011,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije o otrokovih pravicah in Arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnik je Bahrajn, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije o otrokovih pravicah in Arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnik je Bahrajn,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti njenega člena 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti njenega člena 15,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Bahrajn pomemben partner Evropske unije v Perzijskem zalivu, tudi na področju političnih in gospodarskih odnosov, energije in varnosti; ker je v našem skupnem interesu to partnerstvo še poglobiti, da se bomo lahko bolje odzivali na prihodnje izzive; |
| --- | --- |

A.

ker je Bahrajn pomemben partner Evropske unije v Perzijskem zalivu, tudi na področju političnih in gospodarskih odnosov, energije in varnosti; ker je v našem skupnem interesu to partnerstvo še poglobiti, da se bomo lahko bolje odzivali na prihodnje izzive;

| B. | ker je bahrajnska vlada v zadnjem mesecu stopnjevala zatiranje in okrepila pregon zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov politične opozicije; ker sta svoboda izražanja in zbiranja nepogrešljiva stebra demokratične in pluralistične družbe; ker so z bahrajnsko ustavo, sprejeto leta 2002, zagotovljene temeljne svoboščine, tudi svoboda izražanja in zbiranja; |
| --- | --- |

B.

ker je bahrajnska vlada v zadnjem mesecu stopnjevala zatiranje in okrepila pregon zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov politične opozicije; ker sta svoboda izražanja in zbiranja nepogrešljiva stebra demokratične in pluralistične družbe; ker so z bahrajnsko ustavo, sprejeto leta 2002, zagotovljene temeljne svoboščine, tudi svoboda izražanja in zbiranja;

| C. | ker je policija 13. junija 2016 ponovno aretirala uglednega zagovornika človekovih pravic Nabila Radžaba na podlagi obtožb, da „razširja lažne govorice v času vojne“ in „žali oblasti“, pri čemer se je sklicevala na njegove objave iz leta 2015 na omrežju Twitter, za obe obtožbi pa mu skupaj grozi zaporna kazen do 13 let; ker je Nabil Radžab med letoma 2012 in 2014 že odslužil dveletno zaporno kazen zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja in zbiranja in ker je delovna skupina Združenih narodov za samovoljna pridržanja leta 2013 odločila, da je bil pridržan samovoljno; |
| --- | --- |

C.

ker je policija 13. junija 2016 ponovno aretirala uglednega zagovornika človekovih pravic Nabila Radžaba na podlagi obtožb, da „razširja lažne govorice v času vojne“ in „žali oblasti“, pri čemer se je sklicevala na njegove objave iz leta 2015 na omrežju Twitter, za obe obtožbi pa mu skupaj grozi zaporna kazen do 13 let; ker je Nabil Radžab med letoma 2012 in 2014 že odslužil dveletno zaporno kazen zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja in zbiranja in ker je delovna skupina Združenih narodov za samovoljna pridržanja leta 2013 odločila, da je bil pridržan samovoljno;

| D. | ker se je zdravstveno stanje Nabila Radžaba po 15 dneh v samici zaradi slabih razmer v zaporu poslabšalo in je bil 27. junija 2016 premeščen v bolnišnico; ker je bil 29. junija 2016 premeščen nazaj v zapor, čeprav so se njegove zdravstvene težave nadaljevale; |
| --- | --- |

D.

ker se je zdravstveno stanje Nabila Radžaba po 15 dneh v samici zaradi slabih razmer v zaporu poslabšalo in je bil 27. junija 2016 premeščen v bolnišnico; ker je bil 29. junija 2016 premeščen nazaj v zapor, čeprav so se njegove zdravstvene težave nadaljevale;

| E. | ker je bahrajnska vlada z grožnjami s ponovno aretacijo in pridržanjem za nedoločen čas Zajnab Al Khavadža prisilila v izgnanstvo in ker je skupini zagovornikov človekovih pravic, ki se je nameravala udeležiti Sveta Združenih narodov za človekove pravice v Ženevi, prepovedala potovanje; |
| --- | --- |

E.

ker je bahrajnska vlada z grožnjami s ponovno aretacijo in pridržanjem za nedoločen čas Zajnab Al Khavadža prisilila v izgnanstvo in ker je skupini zagovornikov človekovih pravic, ki se je nameravala udeležiti Sveta Združenih narodov za človekove pravice v Ženevi, prepovedala potovanje;

| F. | ker Mohamedu Ramadanu in Huseinu Aliju Musi še vedno grozi skorajšnja usmrtitev; |
| --- | --- |

F.

ker Mohamedu Ramadanu in Huseinu Aliju Musi še vedno grozi skorajšnja usmrtitev;

| G. | ker se bahrajnske oblasti še naprej poslužujejo odvzema državljanstva kot sredstva za izvajanje politične represije, kar je doseglo vrhunec, ko je bilo državljanstvo nedavno odvzeto verskemu voditelju ajatoli šejku Isi Kasimu; ker so bahrajnske oblasti že več kot 300 osebam odvzele državljanstvo, tudi zagovornikom človekovih pravic, politikom, novinarjem in verskim starešinam, zaradi česar je večina od njih ostala brez državljanstva, kar je v nasprotju s členom 15 Splošne deklaracije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

G.

ker se bahrajnske oblasti še naprej poslužujejo odvzema državljanstva kot sredstva za izvajanje politične represije, kar je doseglo vrhunec, ko je bilo državljanstvo nedavno odvzeto verskemu voditelju ajatoli šejku Isi Kasimu; ker so bahrajnske oblasti že več kot 300 osebam odvzele državljanstvo, tudi zagovornikom človekovih pravic, politikom, novinarjem in verskim starešinam, zaradi česar je večina od njih ostala brez državljanstva, kar je v nasprotju s členom 15 Splošne deklaracije o človekovih pravicah;

| H. | ker so bahrajnske oblasti 14. junija 2016 suspendirale največjo politično skupino, narodno islamsko združenje Al Vefak, ji zamrznile sredstva in prevzele lastništvo nad njenim sedežem ter vložile sodni zahtevek, da bi bilo to politično združenje julija 2016 po hitrem postopku razpuščeno; |
| --- | --- |

H.

ker so bahrajnske oblasti 14. junija 2016 suspendirale največjo politično skupino, narodno islamsko združenje Al Vefak, ji zamrznile sredstva in prevzele lastništvo nad njenim sedežem ter vložile sodni zahtevek, da bi bilo to politično združenje julija 2016 po hitrem postopku razpuščeno;

| I. | ker je vodja opozicijske skupine Al Vefak šejk Ali Salman od julija 2015 v zaporu brez poštenega sojenja in ker so mu obsodbo po pritožbi maja 2016 celo podaljšali s štirih na devet let; ker dejstvo, da se pravice obdolženca ne varujejo, pomeni neposredno kršitev bahrajnske ustave in mednarodnega prava; ker je delovna skupina Združenih narodov za samovoljna pridržanja septembra 2015 ugotovila, da je bilo njegovo pridržanje samovoljno; |
| --- | --- |

I.

ker je vodja opozicijske skupine Al Vefak šejk Ali Salman od julija 2015 v zaporu brez poštenega sojenja in ker so mu obsodbo po pritožbi maja 2016 celo podaljšali s štirih na devet let; ker dejstvo, da se pravice obdolženca ne varujejo, pomeni neposredno kršitev bahrajnske ustave in mednarodnega prava; ker je delovna skupina Združenih narodov za samovoljna pridržanja septembra 2015 ugotovila, da je bilo njegovo pridržanje samovoljno;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi nenehnega zatiranja zagovornikov človekovih pravic, politične opozicije in civilne družbe v Bahrajnu, pa tudi zaradi omejevanja temeljnih demokratičnih pravic, zlasti svobode izražanja, svobode zbiranja in združevanja, politične pluralnosti in pravne države; poziva, naj državni organi ter varnostne sile in službe končajo vsa dejanja nasilja, nadlegovanja in ustrahovanja, tudi v pravosodju, ter cenzuriranja zagovornikov človekovih pravic, političnih nasprotnikov, mirnih protestnikov in akterjev civilne družbe; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen zaradi nenehnega zatiranja zagovornikov človekovih pravic, politične opozicije in civilne družbe v Bahrajnu, pa tudi zaradi omejevanja temeljnih demokratičnih pravic, zlasti svobode izražanja, svobode zbiranja in združevanja, politične pluralnosti in pravne države; poziva, naj državni organi ter varnostne sile in službe končajo vsa dejanja nasilja, nadlegovanja in ustrahovanja, tudi v pravosodju, ter cenzuriranja zagovornikov človekovih pravic, političnih nasprotnikov, mirnih protestnikov in akterjev civilne družbe;

| 2. | spoštuje suverenost, neodvisnost in ozemeljsko celovitost Bahrajna in spodbuja nadaljnji dialog med vlado Bahrajna, Evropsko unijo in državami članicami EU; |
| --- | --- |

2.

spoštuje suverenost, neodvisnost in ozemeljsko celovitost Bahrajna in spodbuja nadaljnji dialog med vlado Bahrajna, Evropsko unijo in državami članicami EU;

| 3. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Nabila Radžaba in drugih zagovornikov človekovih pravic, ki so v zaporu zaradi obtožb, povezanih s pravico do svobodnega izražanja, zbiranja in združevanja, in k umiku vseh obtožb zoper njih; poziva oblasti, naj Nabilu Radžabu zagotovijo telesno in duševno celovitost in vso potrebno zdravljenje; |
| --- | --- |

3.

poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Nabila Radžaba in drugih zagovornikov človekovih pravic, ki so v zaporu zaradi obtožb, povezanih s pravico do svobodnega izražanja, zbiranja in združevanja, in k umiku vseh obtožb zoper njih; poziva oblasti, naj Nabilu Radžabu zagotovijo telesno in duševno celovitost in vso potrebno zdravljenje;

| 4. | obsoja, da so delegaciji aktivistov na področju človekovih pravic prepovedali odpotovati na 32. zasedanje Sveta OZN za človekove pravice v Ženevo, in poziva vlado, naj prepoved odpravi; poudarja, da prepoved udeležbe predstavnikov civilne družbe in medijev v delu mednarodnih organov ni sprejemljiva, in vztraja, da morajo oblasti Bahrajna spoštovati temeljne človekove in politične pravice predstavnikov civilne družbe v tej državi; |
| --- | --- |

4.

obsoja, da so delegaciji aktivistov na področju človekovih pravic prepovedali odpotovati na 32. zasedanje Sveta OZN za človekove pravice v Ženevo, in poziva vlado, naj prepoved odpravi; poudarja, da prepoved udeležbe predstavnikov civilne družbe in medijev v delu mednarodnih organov ni sprejemljiva, in vztraja, da morajo oblasti Bahrajna spoštovati temeljne človekove in politične pravice predstavnikov civilne družbe v tej državi;

| 5. | želi spomniti bahrajnsko vlado, da mora vsem državljanom, ne glede na politična stališča, pripadnost ali veroizpoved, zagotoviti varnost in zaščito; meni, da je mogoče dolgoročno stabilnost in varnost v državi zagotoviti le z oblikovanjem resnično pluralne družbe, ki bo spoštovala raznolikost, in zato poziva k izpustitvi šejka Alija Salmana in drugih aktivistov, ki so jih samovoljno strpali v bahrajnske zapore; |
| --- | --- |

5.

želi spomniti bahrajnsko vlado, da mora vsem državljanom, ne glede na politična stališča, pripadnost ali veroizpoved, zagotoviti varnost in zaščito; meni, da je mogoče dolgoročno stabilnost in varnost v državi zagotoviti le z oblikovanjem resnično pluralne družbe, ki bo spoštovala raznolikost, in zato poziva k izpustitvi šejka Alija Salmana in drugih aktivistov, ki so jih samovoljno strpali v bahrajnske zapore;

| 6. | meni, da je treba dovoliti svobodno izražanje legitimnega in miroljubnega nezadovoljstva; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bahrajnska vlada zatrla legitimno politično opozicijo, med drugim je Šejku Aliju Salmanu podaljšala kazen, suspendirala stranko nacionalne islamske družbe Al Vefak in ji zamrznila sredstva; poziva, naj se bahrajnskim državljanom prizna več osnovnih svoboščin; vztraja, naj se nemudoma končata zatiranje različnih političnih mnenj v državi in represija njihovih glavnih predstavnikov, ne glede na politično ali versko pripadnost; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba dovoliti svobodno izražanje legitimnega in miroljubnega nezadovoljstva; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bahrajnska vlada zatrla legitimno politično opozicijo, med drugim je Šejku Aliju Salmanu podaljšala kazen, suspendirala stranko nacionalne islamske družbe Al Vefak in ji zamrznila sredstva; poziva, naj se bahrajnskim državljanom prizna več osnovnih svoboščin; vztraja, naj se nemudoma končata zatiranje različnih političnih mnenj v državi in represija njihovih glavnih predstavnikov, ne glede na politično ali versko pripadnost;

| 7. | je še posebej zaskrbljen zaradi zlorab protiterorističnih zakonov v Bahrajnu in zlasti zaradi odvzema državljanstva kot oblike političnega pritiska in kaznovanja; odločno poziva bahrajnske oblasti, naj prekličejo odločitev o odvzemu državljanstva ajatoli šejku Isi Kasimu, spremenijo zakon o državljanstvu in posameznikom, ki jim je bilo državljanstvo po krivici odvzeto, vrnejo državljanstvo ter tako spoštujejo mednarodne standarde in mednarodno pravo s tega področja; |
| --- | --- |

7.

je še posebej zaskrbljen zaradi zlorab protiterorističnih zakonov v Bahrajnu in zlasti zaradi odvzema državljanstva kot oblike političnega pritiska in kaznovanja; odločno poziva bahrajnske oblasti, naj prekličejo odločitev o odvzemu državljanstva ajatoli šejku Isi Kasimu, spremenijo zakon o državljanstvu in posameznikom, ki jim je bilo državljanstvo po krivici odvzeto, vrnejo državljanstvo ter tako spoštujejo mednarodne standarde in mednarodno pravo s tega področja;

| 8. | poziva bahrajnske oblasti, naj zagotovijo popolno izvajanje ustave iz leta 2002 in naj spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine, ki jih zagotavlja, pa tudi mednarodne standarde na področju človekovih pravic in mednarodne instrumente, ki jih je Bahrajn ratificiral; zlasti jih poziva, naj dejansko izvedejo priporočila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije, splošnega rednega pregleda in nacionalnih institucij s področja človekovih pravic, da bo mogoče izboljšati stanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

poziva bahrajnske oblasti, naj zagotovijo popolno izvajanje ustave iz leta 2002 in naj spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine, ki jih zagotavlja, pa tudi mednarodne standarde na področju človekovih pravic in mednarodne instrumente, ki jih je Bahrajn ratificiral; zlasti jih poziva, naj dejansko izvedejo priporočila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije, splošnega rednega pregleda in nacionalnih institucij s področja človekovih pravic, da bo mogoče izboljšati stanje človekovih pravic;

| 9. | opominja bahrajnske oblasti, da člen 15 Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju prepoveduje, da se izjava, pridobljena z mučenjem, uporabi kot dokaz v katerem koli postopku; poziva bahrajnske oblasti, naj ratificirajo Opcijski protokol k konvenciji proti mučenju; |
| --- | --- |

9.

opominja bahrajnske oblasti, da člen 15 Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju prepoveduje, da se izjava, pridobljena z mučenjem, uporabi kot dokaz v katerem koli postopku; poziva bahrajnske oblasti, naj ratificirajo Opcijski protokol k konvenciji proti mučenju;

| 10. | pozdravlja udeležbo Bahrajna v mednarodni koaliciji proti Daišu; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja udeležbo Bahrajna v mednarodni koaliciji proti Daišu;

| 11. | je zaskrbljen, ker so v Bahrajnu ponovno začeli izvajati smrtno kazen, in poziva, naj ponovno uvedejo moratorij zanjo; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen, ker so v Bahrajnu ponovno začeli izvajati smrtno kazen, in poziva, naj ponovno uvedejo moratorij zanjo;

| 12. | pozdravlja ukrepe za zaščito delavcev, ki so bili leta 2012 vključeni v bahrajnsko delovno pravo, in meni, da so lahko za zgled drugim državam v Svetu za sodelovanje v Zalivu; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja ukrepe za zaščito delavcev, ki so bili leta 2012 vključeni v bahrajnsko delovno pravo, in meni, da so lahko za zgled drugim državam v Svetu za sodelovanje v Zalivu;

| 13. | izreka pohvalo Bahrajnu, ker na splošno spoštuje pravico državljanov in tujih prebivalcev do izražanja veroizpovedi; poziva bahrajnske oblasti, naj spoštujejo svojo ustavo, ki določa, da se državljanov, kar zadeva njihove pravice in dolžnosti, ne sme diskriminirati na podlagi vere, in naj končajo diskriminacijo šiitskega prebivalstva; |
| --- | --- |

13.

izreka pohvalo Bahrajnu, ker na splošno spoštuje pravico državljanov in tujih prebivalcev do izražanja veroizpovedi; poziva bahrajnske oblasti, naj spoštujejo svojo ustavo, ki določa, da se državljanov, kar zadeva njihove pravice in dolžnosti, ne sme diskriminirati na podlagi vere, in naj končajo diskriminacijo šiitskega prebivalstva;

| 14. | ugotavlja, da si bahrajnska vlada prizadeva za reformo kazenskega zakonika in pravnih postopkov, ter spodbuja nadaljevanje tega procesa; poziva bahrajnsko vlado, naj spoštuje mednarodne standarde o pravici do poštenega sojenja; poudarja, da je podpora Bahrajnu, zlasti njegovemu pravosodnemu sistemu, pomembna za zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; poziva k okrepitvi dialoga o človekovih pravicah med EU in Bahrajnom; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da si bahrajnska vlada prizadeva za reformo kazenskega zakonika in pravnih postopkov, ter spodbuja nadaljevanje tega procesa; poziva bahrajnsko vlado, naj spoštuje mednarodne standarde o pravici do poštenega sojenja; poudarja, da je podpora Bahrajnu, zlasti njegovemu pravosodnemu sistemu, pomembna za zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; poziva k okrepitvi dialoga o človekovih pravicah med EU in Bahrajnom;

| 15. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj na dvostranski ravni in v okviru večstranskih platform, kot je prihodnji ministrski sestanek EU-GCC 18. in 19. julija 2016, še naprej izražajo zaskrbljenost zaradi napadov na svobodo izražanja, združevanja in mirnega zbiranja v Bahrajnu in drugih državah Sveta za sodelovanje v Zalivu; |
| --- | --- |

15.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj na dvostranski ravni in v okviru večstranskih platform, kot je prihodnji ministrski sestanek EU-GCC 18. in 19. julija 2016, še naprej izražajo zaskrbljenost zaradi napadov na svobodo izražanja, združevanja in mirnega zbiranja v Bahrajnu in drugih državah Sveta za sodelovanje v Zalivu;

| 16. | obsoja sporazume o trgovini z orožjem in s tehnologijami, ki se uporabljajo za kršenje človekovih pravic; poziva k prepovedi izvoza solzivca in protiizgredniške opreme, dokler se ne opravi preiskava v zvezi z njuno neprimerno uporabo in dokler storilci ne bodo odkriti in privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

16.

obsoja sporazume o trgovini z orožjem in s tehnologijami, ki se uporabljajo za kršenje človekovih pravic; poziva k prepovedi izvoza solzivca in protiizgredniške opreme, dokler se ne opravi preiskava v zvezi z njuno neprimerno uporabo in dokler storilci ne bodo odkriti in privedeni pred sodišče;

| 17. | odločno spodbuja ustanovitev delovne skupine na področju človekovih pravic EU-Bahrajn, dodaja pa, da dialog med EU in Bahrajnom na tem področju ne more nadomestiti celovitega dialoga med vlado, opozicijo in civilno družbo v Bahrajnu; |
| --- | --- |

17.

odločno spodbuja ustanovitev delovne skupine na področju človekovih pravic EU-Bahrajn, dodaja pa, da dialog med EU in Bahrajnom na tem področju ne more nadomestiti celovitega dialoga med vlado, opozicijo in civilno družbo v Bahrajnu;

| 18. | spodbuja bahrajnsko vlado, naj sodeluje s posebnimi poročevalci OZN (pristojnimi za vprašanja mučenja, svobode zbiranja, neodvisnosti sodnikov in pravnikov ter zagovornikov človekovih pravic) in naj zanje izda stalno vabilo; |
| --- | --- |

18.

spodbuja bahrajnsko vlado, naj sodeluje s posebnimi poročevalci OZN (pristojnimi za vprašanja mučenja, svobode zbiranja, neodvisnosti sodnikov in pravnikov ter zagovornikov človekovih pravic) in naj zanje izda stalno vabilo;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn ter članom Sveta za sodelovanje v Zalivu. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn ter članom Sveta za sodelovanje v Zalivu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0279.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0044.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/134

---

P8_TA(2016)0316

Mjanmar, zlasti položaj ljudstva Rohinga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o Mjanmarju, zlasti položaju ljudstva Rohinga (2016/2809(RSP))

(2018/C 101/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Mjanmaru/Burmi in ljudstvu Rohinga, zlasti resolucij z dne 20. aprila 2012 (1), 13. septembra 2012 (2), 22. novembra 2012 (3), 13. junija 2013 (4) in 21. maja 2015 (5) ter svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o obnovitvi dostopa Mjanmara/Burme do splošnih tarifnih preferencialov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Mjanmaru/Burmi in ljudstvu Rohinga, zlasti resolucij z dne 20. aprila 2012 (1), 13. septembra 2012 (2), 22. novembra 2012 (3), 13. junija 2013 (4) in 21. maja 2015 (5) ter svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o obnovitvi dostopa Mjanmara/Burme do splošnih tarifnih preferencialov (6),

| — | ob upoštevanju poročila visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 20. junija 2016 z naslovom Položaj človekovih pravic muslimanov Rohinga in drugih manjšin v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 20. junija 2016 z naslovom Položaj človekovih pravic muslimanov Rohinga in drugih manjšin v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju resolucij Svet ZN za človekove pravice z dne 24. marca 2016 o stanju na področju človekovih pravic v Mjanmaru in z dne 3. julija 2015 o položaju človekovih pravic muslimanov Rohinga in drugih manjšin v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Svet ZN za človekove pravice z dne 24. marca 2016 o stanju na področju človekovih pravic v Mjanmaru in z dne 3. julija 2015 o položaju človekovih pravic muslimanov Rohinga in drugih manjšin v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. junija 2016 z naslovom Elementi za strategijo EU v zvezi z Mjanmarom/Burmo: posebno partnerstvo za demokracijo, mir in blaginjo (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. junija 2016 z naslovom Elementi za strategijo EU v zvezi z Mjanmarom/Burmo: posebno partnerstvo za demokracijo, mir in blaginjo (JOIN(2016)0024),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2016 o strategiji EU v zvezi z Mjanmarom/Burmo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2016 o strategiji EU v zvezi z Mjanmarom/Burmo,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. maja 2015 z naslovom EU in ASEAN: strateško usmerjeno partnerstvo (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. maja 2015 z naslovom EU in ASEAN: strateško usmerjeno partnerstvo (JOIN(2015)0022),

| — | ob upoštevanju ocene učinka na trajnostni razvoj za podporo sporazumu o zaščiti naložb med Evropsko unijo in Republiko zveze Mjanmar, ki je bila objavljena aprila 2016; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene učinka na trajnostni razvoj za podporo sporazumu o zaščiti naložb med Evropsko unijo in Republiko zveze Mjanmar, ki je bila objavljena aprila 2016;

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju burmanskega/mjanmarskega zakona iz leta 2012 o pravici do miroljubnega zbiranja in miroljubnih sprevodov in sprememb tega zakona iz leta 2014 ter novega zakona o miroljubnem zbiranju in miroljubnih sprevodih z dne 31. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju burmanskega/mjanmarskega zakona iz leta 2012 o pravici do miroljubnega zbiranja in miroljubnih sprevodov in sprememb tega zakona iz leta 2014 ter novega zakona o miroljubnem zbiranju in miroljubnih sprevodih z dne 31. maja 2016,

| — | ob upoštevanju poročila parlamentarcev za človekove pravice iz Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) iz aprila 2015 z naslovom Kriza ljudstva Rohinga in tveganje, da pride do grozodejstev v Mjanmaru: izziv za ASEAN in poziv k ukrepanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila parlamentarcev za človekove pravice iz Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) iz aprila 2015 z naslovom Kriza ljudstva Rohinga in tveganje, da pride do grozodejstev v Mjanmaru: izziv za ASEAN in poziv k ukrepanju,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Mjanmar napravil velike korake za reformo svojega gospodarstva in političnega sistema in ker je po letu 2011 začel obsežne reforme; |
| --- | --- |

A.

ker je Mjanmar napravil velike korake za reformo svojega gospodarstva in političnega sistema in ker je po letu 2011 začel obsežne reforme;

| B. | ker je Nacionalna liga za demokracijo (NLD) pod vodstvom dobitnice Nobelove nagrade za mir in nagrade Saharova Aung San Su Či 9. novembra 2015 z veliko večino zmagala na volitvah in ker je Thin Čjo postal prvi civilni predsednik v 50 letih; ker Su Či kljub priljubljenosti ni mogla postati predsednica zaradi ustave iz leta 2008, ki jo je spisala vojska, a sedaj de facto vodi državo z nazivom državne svetnice; |
| --- | --- |

B.

ker je Nacionalna liga za demokracijo (NLD) pod vodstvom dobitnice Nobelove nagrade za mir in nagrade Saharova Aung San Su Či 9. novembra 2015 z veliko večino zmagala na volitvah in ker je Thin Čjo postal prvi civilni predsednik v 50 letih; ker Su Či kljub priljubljenosti ni mogla postati predsednica zaradi ustave iz leta 2008, ki jo je spisala vojska, a sedaj de facto vodi državo z nazivom državne svetnice;

| C. | ker so Rohinge narodnostno-verska muslimanska manjšina, ki je že desetletja žrtev brutalnega zatiranja, sistematičnega preganjanja, segregacije, izključevanja, diskriminacije in drugih resnih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker so Rohinge narodnostno-verska muslimanska manjšina, ki je že desetletja žrtev brutalnega zatiranja, sistematičnega preganjanja, segregacije, izključevanja, diskriminacije in drugih resnih kršitev človekovih pravic;

| D. | ker Rohinge predstavljajo največji delež muslimanov v Mjanmaru, večina pa jih živi v zvezni državi Rakhine; |
| --- | --- |

D.

ker Rohinge predstavljajo največji delež muslimanov v Mjanmaru, večina pa jih živi v zvezni državi Rakhine;

| E. | ker jih je približno milijon in so ena najbolj preganjanih manjšin na svetu, od sprejetja burmanskega zakona o državljanstvu leta 1982 pa so uradno apatridi; ker so pripadniki ljudstva Rohinga nezaželeni tako pri mjanmarskih oblasteh kot v sosednjih državah, četudi so v nekaterih od teh številni begunci; ker nenehni spopadi v zvezni državi Rakhine povzročajo stalno človeško trpljenje in spodkopavajo zaupanje v mirovni proces; |
| --- | --- |

E.

ker jih je približno milijon in so ena najbolj preganjanih manjšin na svetu, od sprejetja burmanskega zakona o državljanstvu leta 1982 pa so uradno apatridi; ker so pripadniki ljudstva Rohinga nezaželeni tako pri mjanmarskih oblasteh kot v sosednjih državah, četudi so v nekaterih od teh številni begunci; ker nenehni spopadi v zvezni državi Rakhine povzročajo stalno človeško trpljenje in spodkopavajo zaupanje v mirovni proces;

| F. | ker je visoki komisar OZN za človekove pravice Zejd Raad Al Husein v svojem poročilu z dne 20. junija 2016 opisal nenehne resne kršitve pravic ljudstva Rohinga, vključno s samovoljnim odvzemom državljanstva, zaradi česar postanejo apatridi, resnimi omejitvami svobode gibanja, ogrožanjem njihovega življenja in varnosti, odrekanjem pravice do zdravstva in izobraževanja, s prisilnim delom, spolnim nasiljem in omejevanjem političnih pravic, „kar bi utegnilo predstavljati zločine proti človeštvu“; ker Al Husein navaja, da je Rohingam prepovedano opravljati številne poklice in potrebujejo posebne dokumente, da lahko dostopajo do bolnišnic, zaradi česar je pri porodih prišlo do zamud ter smrti otrok in njihovih mater; |
| --- | --- |

F.

ker je visoki komisar OZN za človekove pravice Zejd Raad Al Husein v svojem poročilu z dne 20. junija 2016 opisal nenehne resne kršitve pravic ljudstva Rohinga, vključno s samovoljnim odvzemom državljanstva, zaradi česar postanejo apatridi, resnimi omejitvami svobode gibanja, ogrožanjem njihovega življenja in varnosti, odrekanjem pravice do zdravstva in izobraževanja, s prisilnim delom, spolnim nasiljem in omejevanjem političnih pravic, „kar bi utegnilo predstavljati zločine proti človeštvu“; ker Al Husein navaja, da je Rohingam prepovedano opravljati številne poklice in potrebujejo posebne dokumente, da lahko dostopajo do bolnišnic, zaradi česar je pri porodih prišlo do zamud ter smrti otrok in njihovih mater;

| G. | ker parlamentarci za človekove pravice iz Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) navajajo, da približno 120 000 pripadnikov tega ljudstva ostaja v več kot 80 taboriščih za notranje razseljene osebe v zvezni državi Rakhine, kjer imajo le omejen dostop do humanitarne pomoči, več kot 100 000 pa jih je v zadnjih treh letih po morju ali kopnem pobegnilo v druge države, pogosto s pomočjo trgovcev z ljudmi; ker vsako leto tisoči tvegajo življenje pri poskusu pobega po kopnem ali po morju in številni pri tem umrejo; |
| --- | --- |

G.

ker parlamentarci za človekove pravice iz Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) navajajo, da približno 120 000 pripadnikov tega ljudstva ostaja v več kot 80 taboriščih za notranje razseljene osebe v zvezni državi Rakhine, kjer imajo le omejen dostop do humanitarne pomoči, več kot 100 000 pa jih je v zadnjih treh letih po morju ali kopnem pobegnilo v druge države, pogosto s pomočjo trgovcev z ljudmi; ker vsako leto tisoči tvegajo življenje pri poskusu pobega po kopnem ali po morju in številni pri tem umrejo;

| H. | ker je nova vlada prevzela razmere, ko veljajo zakoni in so vzpostavljene politike, katerih namen je manjšinam odreči temeljne pravice, in kjer nekaznovanje resnih kršitev zoper Rohinge spodbuja nadaljnje nasilje nad njimi; |
| --- | --- |

H.

ker je nova vlada prevzela razmere, ko veljajo zakoni in so vzpostavljene politike, katerih namen je manjšinam odreči temeljne pravice, in kjer nekaznovanje resnih kršitev zoper Rohinge spodbuja nadaljnje nasilje nad njimi;

| I. | ker je Aung San Su Či na srečanju s posebno poročevalko OZN za človekove pravice v Mjanmaru Jangi Li napovedala, da vlada, enako kot je veljalo za politiko vojaške diktature pred njo, ne bo uporabljala besede Rohinga, saj naj bi spodbujala k nasilju (podobno kot beseda Bengalec), ter namesto nje predlaga nov izraz – muslimanska skupnost v zvezni državi Rakhine; ker je Arakanska narodna stranka, ki predstavlja skrajne budiste iz zvezne države Rakhine, novi izraz zavrnila in vlado obtožila, da posredno sprejema, da so Rohinge v zvezni državi Rakhine staroselci, kar pa ta stranka zavrača, in ker je v zadnjih dneh na ulicah proti vladi protestiralo več tisoč ljudi; ker je Aung San Su Či prevzela položaj državne svetnice, zunanje ministrice in ministrice za urad predsednika v civilni vladi; |
| --- | --- |

I.

ker je Aung San Su Či na srečanju s posebno poročevalko OZN za človekove pravice v Mjanmaru Jangi Li napovedala, da vlada, enako kot je veljalo za politiko vojaške diktature pred njo, ne bo uporabljala besede Rohinga, saj naj bi spodbujala k nasilju (podobno kot beseda Bengalec), ter namesto nje predlaga nov izraz – muslimanska skupnost v zvezni državi Rakhine; ker je Arakanska narodna stranka, ki predstavlja skrajne budiste iz zvezne države Rakhine, novi izraz zavrnila in vlado obtožila, da posredno sprejema, da so Rohinge v zvezni državi Rakhine staroselci, kar pa ta stranka zavrača, in ker je v zadnjih dneh na ulicah proti vladi protestiralo več tisoč ljudi; ker je Aung San Su Či prevzela položaj državne svetnice, zunanje ministrice in ministrice za urad predsednika v civilni vladi;

| J. | ker je Mjanmar v politični tranziciji, a je dejanski vpliv vojske še vedno zelo močan, saj imenuje nekatere ministre, sodnike in člane parlamenta; ker še vedno vlada vtis, da je korupcija oblasti zelo razširjena; |
| --- | --- |

J.

ker je Mjanmar v politični tranziciji, a je dejanski vpliv vojske še vedno zelo močan, saj imenuje nekatere ministre, sodnike in člane parlamenta; ker še vedno vlada vtis, da je korupcija oblasti zelo razširjena;

| K. | ker mjanmarsko zakonodajo še vedno zaznamujejo resne težave, saj je več pomembnih zakonov v nasprotju z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, vključno s kazenskim zakonikom, zakonom o miroljubnem zbiranju in miroljubnih sprevodih, zakonom o telekomunikacijah, medijskim zakonom in štirimi zakoni o varovanju rase in vere; |
| --- | --- |

K.

ker mjanmarsko zakonodajo še vedno zaznamujejo resne težave, saj je več pomembnih zakonov v nasprotju z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, vključno s kazenskim zakonikom, zakonom o miroljubnem zbiranju in miroljubnih sprevodih, zakonom o telekomunikacijah, medijskim zakonom in štirimi zakoni o varovanju rase in vere;

| L. | ker sta bili v nedavnem izbruhu nasilja zoper mjanmarsko muslimansko skupnost v manj kot tednu dni požgani dve mošeji; |
| --- | --- |

L.

ker sta bili v nedavnem izbruhu nasilja zoper mjanmarsko muslimansko skupnost v manj kot tednu dni požgani dve mošeji;

| M. | ker so Rohinge (tako v zvezni državi Rakhine kot zunaj nje) tarča nasilne, agresivne in diskriminatorne propagande in dejanj, za katera je odgovornih več skrajnih budističnih skupin v Mjanmarju; |
| --- | --- |

M.

ker so Rohinge (tako v zvezni državi Rakhine kot zunaj nje) tarča nasilne, agresivne in diskriminatorne propagande in dejanj, za katera je odgovornih več skrajnih budističnih skupin v Mjanmarju;

| N. | ker so bili v zadnjih letih številni politični zaporniki izpuščeni, a so bili številni zagovorniki človekovih pravic, novinarji, kritiki vlade in vojske ter drugi aretirani na podlagi splošnih, nejasnih predpisov, ko so miroljubno uveljavljali svoje demokratične pravice; |
| --- | --- |

N.

ker so bili v zadnjih letih številni politični zaporniki izpuščeni, a so bili številni zagovorniki človekovih pravic, novinarji, kritiki vlade in vojske ter drugi aretirani na podlagi splošnih, nejasnih predpisov, ko so miroljubno uveljavljali svoje demokratične pravice;

| O. | ker si Mjanmar nedvomno prizadeva za napredek mirovnega procesa, pripravlja pa tudi nacionalno mirovno konferenco (panglonška konferenca 21. stoletja); ker je bistveno ohraniti nacionalno premirje in vključiti vse oborožene narodnostne skupine, da bi zagotovili mir, blaginjo in enotnost države; |
| --- | --- |

O.

ker si Mjanmar nedvomno prizadeva za napredek mirovnega procesa, pripravlja pa tudi nacionalno mirovno konferenco (panglonška konferenca 21. stoletja); ker je bistveno ohraniti nacionalno premirje in vključiti vse oborožene narodnostne skupine, da bi zagotovili mir, blaginjo in enotnost države;

| 1. | pozdravlja izvedbo verodostojnih in konkurenčnih volitev novembra 2015 ter izraža zadovoljstvo nad mirnim prenosom oblasti na prvega nevojaškega predsednika države od leta 1962; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja izvedbo verodostojnih in konkurenčnih volitev novembra 2015 ter izraža zadovoljstvo nad mirnim prenosom oblasti na prvega nevojaškega predsednika države od leta 1962;

| 2. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 20. junija 2016 o strategiji EU v zvezi z Mjanmarom; poudarja, da je okrepitev odnosov z Mjanmarom za EU strateškega pomena; meni, da ima nova vlada zgodovinsko priložnost, da utrdi demokracijo in zagotovi mir, narodno spravo in blaginjo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sklepe Sveta z dne 20. junija 2016 o strategiji EU v zvezi z Mjanmarom; poudarja, da je okrepitev odnosov z Mjanmarom za EU strateškega pomena; meni, da ima nova vlada zgodovinsko priložnost, da utrdi demokracijo in zagotovi mir, narodno spravo in blaginjo;

| 3. | pozdravlja odločitev mjanmarske vlade, doseganje miru in narodne sprave opredeli kot prednostno nalogo; poudarja, da je treba nemudoma končati boje in spore rešiti s pogajanji; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja odločitev mjanmarske vlade, doseganje miru in narodne sprave opredeli kot prednostno nalogo; poudarja, da je treba nemudoma končati boje in spore rešiti s pogajanji;

| 4. | razume, da so reforme dolgotrajne, a je treba zaradi resnosti nenehnega pregona nekaterih manjšin, kot je bilo poudarjeno v nedavnem poročilu visokega predstavnika OZN za človekove pravice z naslovom Položaj človekovih pravic muslimanov Rohinga in drugih manjšin v Mjanmaru („Situation of human rights of Rohingya Muslims and other minorities in Myanmar“), nemudoma ukrepati, ter poziva vlado, naj upošteva priporočila iz tega poročila ter med drugim odpravi diskriminacijske lokalne dekrete v zvezni državi Rakhine, restriktivne ukrepe v zvezi z nujno zdravniško oskrbo ter omejevanje prostega gibanja; |
| --- | --- |

4.

razume, da so reforme dolgotrajne, a je treba zaradi resnosti nenehnega pregona nekaterih manjšin, kot je bilo poudarjeno v nedavnem poročilu visokega predstavnika OZN za človekove pravice z naslovom Položaj človekovih pravic muslimanov Rohinga in drugih manjšin v Mjanmaru („Situation of human rights of Rohingya Muslims and other minorities in Myanmar“), nemudoma ukrepati, ter poziva vlado, naj upošteva priporočila iz tega poročila ter med drugim odpravi diskriminacijske lokalne dekrete v zvezni državi Rakhine, restriktivne ukrepe v zvezi z nujno zdravniško oskrbo ter omejevanje prostega gibanja;

| 5. | odločno poziva vlado in pristojne oblasti vseh držav tamkajšnje regije, naj v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic dosledno spoštujejo načelo nevračanja beguncev in zaščitijo begunce iz ljudstva Rohinga; |
| --- | --- |

5.

odločno poziva vlado in pristojne oblasti vseh držav tamkajšnje regije, naj v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic dosledno spoštujejo načelo nevračanja beguncev in zaščitijo begunce iz ljudstva Rohinga;

| 6. | ponovno izraža izredno zaskrbljenost zaradi težkega položaja beguncev iz ljudstva Rohinga v Jugovzhodni Aziji in poziva k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za zagotovitev nujne pomoči tem beguncem, ki so se znašli v izredno ranljivem položaju; izraža sožalje družinam žrtev trgovine z ljudmi, nasilja in pomanjkljive zaščite uradnih oblasti v ciljnih državah; |
| --- | --- |

6.

ponovno izraža izredno zaskrbljenost zaradi težkega položaja beguncev iz ljudstva Rohinga v Jugovzhodni Aziji in poziva k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za zagotovitev nujne pomoči tem beguncem, ki so se znašli v izredno ranljivem položaju; izraža sožalje družinam žrtev trgovine z ljudmi, nasilja in pomanjkljive zaščite uradnih oblasti v ciljnih državah;

| 7. | poudarja, da je EU pozitivno ocenila prizadevanja mjanmarske vlade za pristop k reševanju izzivov, s katerimi se sooča zvezna država Rakhine, vključno z vprašanjem ljudstva Rohinga; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je EU pozitivno ocenila prizadevanja mjanmarske vlade za pristop k reševanju izzivov, s katerimi se sooča zvezna država Rakhine, vključno z vprašanjem ljudstva Rohinga;

| 8. | poudarja, da morajo oblasti humanitarnim organizacijam, Organizaciji Združenih narodov, mednarodnim organizacijam za človekove pravice, novinarjem in drugim mednarodnim opazovalcem nujno zagotoviti prost in neoviran dostop do zvezne države Rakhine; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo oblasti humanitarnim organizacijam, Organizaciji Združenih narodov, mednarodnim organizacijam za človekove pravice, novinarjem in drugim mednarodnim opazovalcem nujno zagotoviti prost in neoviran dostop do zvezne države Rakhine;

| 9. | poziva mjanmarsko vlado, naj odločno obsodi vse spodbujanje k rasnemu ali verskemu nasilju, konkretno ukrepa za njegovo takojšnjo odpravo ter izvaja posebne ukrepe in politike, da bi preprečila nadaljnjo posredno in neposredno diskriminiranje ljudstva Rohinga; |
| --- | --- |

9.

poziva mjanmarsko vlado, naj odločno obsodi vse spodbujanje k rasnemu ali verskemu nasilju, konkretno ukrepa za njegovo takojšnjo odpravo ter izvaja posebne ukrepe in politike, da bi preprečila nadaljnjo posredno in neposredno diskriminiranje ljudstva Rohinga;

| 10. | se pridružuje pozivom Evropskega sveta k oblikovanju učinkovitih demokratičnih institucij, vključno z neodvisnim in nepristranskim sodstvom in trdno civilno družbo, in k spodbujanju dobrega upravljanja, da bi Mjanmar postal demokratična država, ki bo dosledno spoštovala načela pravne države in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

10.

se pridružuje pozivom Evropskega sveta k oblikovanju učinkovitih demokratičnih institucij, vključno z neodvisnim in nepristranskim sodstvom in trdno civilno družbo, in k spodbujanju dobrega upravljanja, da bi Mjanmar postal demokratična država, ki bo dosledno spoštovala načela pravne države in temeljnih pravic;

| 11. | poziva izvoljeno vlado, naj vzpostavi odprto demokracijo, ki bo temeljila na spoštovanju človekovih pravic, pravice do svobode izražanja, združevanja in gibanja za vse in na nediskriminaciji; |
| --- | --- |

11.

poziva izvoljeno vlado, naj vzpostavi odprto demokracijo, ki bo temeljila na spoštovanju človekovih pravic, pravice do svobode izražanja, združevanja in gibanja za vse in na nediskriminaciji;

| 12. | odločno poziva mjanmarsko vlado, naj začne takoj izvajati priporočila iz resolucije o položaju človekovih pravic v Mjanmaru, ki je bila sprejeta na 31. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC); |
| --- | --- |

12.

odločno poziva mjanmarsko vlado, naj začne takoj izvajati priporočila iz resolucije o položaju človekovih pravic v Mjanmaru, ki je bila sprejeta na 31. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC);

| 13. | mjanmarsko vlado tudi poziva, naj ljudstvo Rohinga obvaruje pred vsemi oblikami diskriminacije in odpravi nekaznovanost za storjene kršitve proti temu ljudstvu; želi spomniti, da je tiskovni predstavnik opozicijske stranke Aung San Su Či, NLD, 18. maja 2015 končno podal izjavo, da bi morala vlada Mjanmara pripadnikom manjšine Rohinga podeliti državljanstvo; poziva Aung San Su Či, dobitnico nagrade Saharova, naj izrabi svoj ključni položaj v vladi Mjanmara za izboljšanje položaja pripadnikov te manjšine; |
| --- | --- |

13.

mjanmarsko vlado tudi poziva, naj ljudstvo Rohinga obvaruje pred vsemi oblikami diskriminacije in odpravi nekaznovanost za storjene kršitve proti temu ljudstvu; želi spomniti, da je tiskovni predstavnik opozicijske stranke Aung San Su Či, NLD, 18. maja 2015 končno podal izjavo, da bi morala vlada Mjanmara pripadnikom manjšine Rohinga podeliti državljanstvo; poziva Aung San Su Či, dobitnico nagrade Saharova, naj izrabi svoj ključni položaj v vladi Mjanmara za izboljšanje položaja pripadnikov te manjšine;

| 14. | poziva mjanmarsko vlado, naj spremeni zakon o državljanstvu iz leta 1982 in pripadnikom manjšine Rohinga vrne državljanstvo; vlado Mjanmara in oblasti zvezne države Rakhine odločno poziva, naj nemudoma začnejo registrirati rojstva vseh otrok, mjanmarsko vlado pa tudi poziva, naj razveljavi vse diskriminacijske predpise; |
| --- | --- |

14.

poziva mjanmarsko vlado, naj spremeni zakon o državljanstvu iz leta 1982 in pripadnikom manjšine Rohinga vrne državljanstvo; vlado Mjanmara in oblasti zvezne države Rakhine odločno poziva, naj nemudoma začnejo registrirati rojstva vseh otrok, mjanmarsko vlado pa tudi poziva, naj razveljavi vse diskriminacijske predpise;

| 15. | poziva EU, naj še naprej podpira UNHRC pri njegovih prizadevanjih za zagotavljanje pomoči beguncem iz ljudstva Rohinga na območju Južne in Jugovzhodne Azije; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj še naprej podpira UNHRC pri njegovih prizadevanjih za zagotavljanje pomoči beguncem iz ljudstva Rohinga na območju Južne in Jugovzhodne Azije;

| 16. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo globalni akcijski načrt UNHRC, sprejet leta 2014, za odpravo apatridnosti do leta 2024; |
| --- | --- |

16.

poziva EU in njene države članice, naj podprejo globalni akcijski načrt UNHRC, sprejet leta 2014, za odpravo apatridnosti do leta 2024;

| 17. | odločno poziva mjanmarsko vlado, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike in vse tiste, ki so bili aretirani na podlagi obtožb, zaradi katerih država krši mednarodno pravo in norme o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

17.

odločno poziva mjanmarsko vlado, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike in vse tiste, ki so bili aretirani na podlagi obtožb, zaradi katerih država krši mednarodno pravo in norme o človekovih pravicah;

| 18. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj položaj ljudstva Rohinga obravnava na najvišji možni politični ravni v svojih stikih z Mjanmarom ter drugimi državami članicami združenja ASEAN; |
| --- | --- |

18.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj položaj ljudstva Rohinga obravnava na najvišji možni politični ravni v svojih stikih z Mjanmarom ter drugimi državami članicami združenja ASEAN;

| 19. | poziva k previdnosti pri sklenitvi načrtovanega sporazuma o naložbah med EU in Mjanmarom, saj bi lahko ogrozil prihodnji socialno uravnotežen razvoj Mjanmarja, dokler ni zakonodaje o družbeni in okoljski odgovornosti gospodarskih družb, delavskih pravicah, lastništvu zemljišč in ukrepov proti korupciji, ter obe strani poziva, naj upoštevata te pomisleke; |
| --- | --- |

19.

poziva k previdnosti pri sklenitvi načrtovanega sporazuma o naložbah med EU in Mjanmarom, saj bi lahko ogrozil prihodnji socialno uravnotežen razvoj Mjanmarja, dokler ni zakonodaje o družbeni in okoljski odgovornosti gospodarskih družb, delavskih pravicah, lastništvu zemljišč in ukrepov proti korupciji, ter obe strani poziva, naj upoštevata te pomisleke;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Mjanmara, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije, medvladni komisiji ASEAN za človekove pravice, posebni poročevalki OZN za človekove pravice v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce, Svetu OZN za človekove pravice ter vladam in parlamentom drugih držav v tamkajšnji regiji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Mjanmara, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije, medvladni komisiji ASEAN za človekove pravice, posebni poročevalki OZN za človekove pravice v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce, Svetu OZN za človekove pravice ter vladam in parlamentom drugih držav v tamkajšnji regiji.

---

(1)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 79.

(2)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 145.

(3)  UL C 419, 16.12.2015, str. 189.

(4)  UL C 65, 19.2.2016, str. 157.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0211.

(6)  UL C 55, 12.2.2016, str. 112.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/138

---

P8_TA(2016)0318

Izvajanje Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Združenih narodov za pravice invalidov (2015/2258(INI))

(2018/C 101/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 9, 10, 19, 168 in 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 9, 10, 19, 168 in 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 3, 15, 21, 23 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 15, 21, 23 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora Združenih narodov za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora Združenih narodov za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju seznama zadev, ki ga je 15. maja 2015 sprejel Odbor Združenih narodov za pravice invalidov, in začetnega poročila Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seznama zadev, ki ga je 15. maja 2015 sprejel Odbor Združenih narodov za pravice invalidov, in začetnega poročila Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju smernic Združenih narodov za nadomestno skrb za otroke (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Združenih narodov za nadomestno skrb za otroke (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča v združenih zadevah C-335/11 in C-337/11, HK Danmark, ter zadevah C-363/12 Z in C-356/12, Glatzel, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča v združenih zadevah C-335/11 in C-337/11, HK Danmark, ter zadevah C-363/12 Z in C-356/12, Glatzel,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 28. aprila 2015 z naslovom „Akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019: Ohranjanje človekovih pravic v središču programov EU“ (JOIN(2015)0016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 28. aprila 2015 z naslovom „Akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019: Ohranjanje človekovih pravic v središču programov EU“ (JOIN(2015)0016),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. decembra 2015 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. decembra 2015 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. junija 2015 z naslovom „Reply of the European Union to the list of issues in relation to the initial report of the European Union on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (Odgovor Evropske unije na seznam zadev v zvezi z začetnim poročilom Evropske unije o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov) (SWD(2015)0127), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. junija 2015 z naslovom „Reply of the European Union to the list of issues in relation to the initial report of the European Union on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (Odgovor Evropske unije na seznam zadev v zvezi z začetnim poročilom Evropske unije o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov) (SWD(2015)0127),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 5. junija 2014 z naslovom „Report on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD) by the European Union“ (Poročilo o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske unije) (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 5. junija 2014 z naslovom „Report on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD) by the European Union“ (Poročilo o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske unije) (SWD(2014)0182),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Pobuda za socialno podjetništvo: Ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Pobuda za socialno podjetništvo: Ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij“ (COM(2011)0682),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom „Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom „Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“ (COM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2016 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2016 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (10),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (15),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „EU Implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD)“ (Izvajanje Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov v EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „EU Implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD)“ (Izvajanje Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov v EU),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2014,

| — | ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic ob zaključku njene preiskave na lastno pobudo v zvezi s Komisijo (OI/8/2014/AN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic ob zaključku njene preiskave na lastno pobudo v zvezi s Komisijo (OI/8/2014/AN),

| — | ob upoštevanju prihodnjega letnega poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice za leto 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjega letnega poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice za leto 2015,

| — | ob upoštevanju študije Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz decembra 2015 o nasilju nad invalidnimi otroki: zakonodaja, politike in programi v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz decembra 2015 o nasilju nad invalidnimi otroki: zakonodaja, politike in programi v EU,

| — | ob upoštevanju statističnih podatkov Eurostata o dostopu invalidov do trga dela, izobraževanja in usposabljanja ter o njihovi revščini in dohodkovni neenakosti za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statističnih podatkov Eurostata o dostopu invalidov do trga dela, izobraževanja in usposabljanja ter o njihovi revščini in dohodkovni neenakosti za leto 2014,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za peticije, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0203/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za peticije, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0203/2016),

| A. | ker invalidom kot polnopravnim državljanom pripadajo enake pravice kot drugim in imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enakega obravnavanja ter neodvisnega življenja, samostojnosti, podpore iz javno financiranih sistemov in polne udeležbe v družbi; |
| --- | --- |

A.

ker invalidom kot polnopravnim državljanom pripadajo enake pravice kot drugim in imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enakega obravnavanja ter neodvisnega življenja, samostojnosti, podpore iz javno financiranih sistemov in polne udeležbe v družbi;

| B. | ker naj bi v Evropski uniji živelo okoli 80 milijonov invalidov, od tega 46 milijonov žensk in deklet, ki predstavljajo 16 % vseh žensk v EU, kar kaže, da je invalidnost v Evropski uniji pri ženskah pogostejša kot pri moških; ker so invalidke pogosto žrtve večplastne diskriminacije in se soočajo z znatnimi ovirami pri uveljavljanju svojih osnovnih pravic in svoboščin, kot je pravica do dostopa do izobraževanja in zaposlitve, to pa lahko privede do socialne izoliranosti in psiholoških travm; ker invalidnost na ženske nesorazmerno vpliva tudi zato, ker skrbijo za invalidne družinske člane; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi v Evropski uniji živelo okoli 80 milijonov invalidov, od tega 46 milijonov žensk in deklet, ki predstavljajo 16 % vseh žensk v EU, kar kaže, da je invalidnost v Evropski uniji pri ženskah pogostejša kot pri moških; ker so invalidke pogosto žrtve večplastne diskriminacije in se soočajo z znatnimi ovirami pri uveljavljanju svojih osnovnih pravic in svoboščin, kot je pravica do dostopa do izobraževanja in zaposlitve, to pa lahko privede do socialne izoliranosti in psiholoških travm; ker invalidnost na ženske nesorazmerno vpliva tudi zato, ker skrbijo za invalidne družinske člane;

| C. | ker pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da se Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti bori proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti (člen 10), ter ji daje pristojnost, da sprejema zakonodajo proti tovrstni diskriminaciji (člen 19); |
| --- | --- |

C.

ker pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da se Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti bori proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti (člen 10), ter ji daje pristojnost, da sprejema zakonodajo proti tovrstni diskriminaciji (člen 19);

| D. | ker člena 21 in 26 Listine EU o temeljnih pravicah izrecno prepovedujeta diskriminacijo na podlagi invalidnosti ter invalidom zagotavljata enakopravno udeležbo v družbi; |
| --- | --- |

D.

ker člena 21 in 26 Listine EU o temeljnih pravicah izrecno prepovedujeta diskriminacijo na podlagi invalidnosti ter invalidom zagotavljata enakopravno udeležbo v družbi;

| E. | ker je Konvencija o pravicah invalidov prva mednarodna pogodba o človekovih pravicah, ki jo je ratificirala EU, podpisalo vseh 28 držav članic, 27 držav članic pa tudi ratificiralo; poziva države članice, ki tega še niso storile, naj dokončajo reforme, potrebne za ratifikacijo konvencije; |
| --- | --- |

E.

ker je Konvencija o pravicah invalidov prva mednarodna pogodba o človekovih pravicah, ki jo je ratificirala EU, podpisalo vseh 28 držav članic, 27 držav članic pa tudi ratificiralo; poziva države članice, ki tega še niso storile, naj dokončajo reforme, potrebne za ratifikacijo konvencije;

| F. | ker EU pri izpolnjevanju njenih mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic prvič spremlja organ OZN; ker sklepne ugotovitve Odbora za pravice invalidov o izvajanju konvencije v EU, ki so bile objavljene leta 2015, kažejo, da je EU močno zavezana enakosti in spoštovanju človekovih pravic, dokument pa vsebuje tudi nabor smernic za ukrepe na področju zakonodaje in oblikovanja politik, ki so v pristojnosti EU; |
| --- | --- |

F.

ker EU pri izpolnjevanju njenih mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic prvič spremlja organ OZN; ker sklepne ugotovitve Odbora za pravice invalidov o izvajanju konvencije v EU, ki so bile objavljene leta 2015, kažejo, da je EU močno zavezana enakosti in spoštovanju človekovih pravic, dokument pa vsebuje tudi nabor smernic za ukrepe na področju zakonodaje in oblikovanja politik, ki so v pristojnosti EU;

| G. | ker sodna praksa Sodišča Evropske unije potrjuje, da je Konvencija o pravicah invalidov za EU in njene države članice pri izvajanju evropske zakonodaje zavezujoča, saj je sestavni del pravnega reda Unije in ima prednost pred akti sekundarne zakonodaje (16); |
| --- | --- |

G.

ker sodna praksa Sodišča Evropske unije potrjuje, da je Konvencija o pravicah invalidov za EU in njene države članice pri izvajanju evropske zakonodaje zavezujoča, saj je sestavni del pravnega reda Unije in ima prednost pred akti sekundarne zakonodaje (16);

| H. | ker načela konvencije močno presegajo zgolj diskriminacijo, saj zagotavljajo smernice za popolno uveljavljanje človekovih pravic vseh invalidov in njihovih družin v vključujoči družbi; |
| --- | --- |

H.

ker načela konvencije močno presegajo zgolj diskriminacijo, saj zagotavljajo smernice za popolno uveljavljanje človekovih pravic vseh invalidov in njihovih družin v vključujoči družbi;

| I. | ker so invalidi raznolika skupina ter ker se ženske, otroci, starejši in posamezniki z večplastnimi potrebami glede podpore srečujejo z dodatnimi težavami in različnimi oblikami diskriminacije; |
| --- | --- |

I.

ker so invalidi raznolika skupina ter ker se ženske, otroci, starejši in posamezniki z večplastnimi potrebami glede podpore srečujejo z dodatnimi težavami in različnimi oblikami diskriminacije;

| J. | ker je invalidnost lahko posledica postopnega in včasih nevidnega slabšanja posameznikovega zdravja, kot v primeru oseb z nevrodegenerativnimi ali redkimi boleznimi, ki lahko negativno vplivajo na njihovo neodvisno življenje; |
| --- | --- |

J.

ker je invalidnost lahko posledica postopnega in včasih nevidnega slabšanja posameznikovega zdravja, kot v primeru oseb z nevrodegenerativnimi ali redkimi boleznimi, ki lahko negativno vplivajo na njihovo neodvisno življenje;

| K. | ker naj bi 80 % invalidov živelo v državah v razvoju; ker EU na mednarodni ravni podpira spodbujanje pravic invalidov ter je največja svetovna donatorica uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

K.

ker naj bi 80 % invalidov živelo v državah v razvoju; ker EU na mednarodni ravni podpira spodbujanje pravic invalidov ter je največja svetovna donatorica uradne razvojne pomoči;

| L. | ker je za invalidne otroke 17-krat bolj verjetno kot pri njihovih neinvalidnih vrstnikih, da bivajo v zavodih, tam pa je veliko večja nevarnost, da postanejo žrtve nasilja, zanemarjanja in zlorabe, kot če živijo doma (17); |
| --- | --- |

L.

ker je za invalidne otroke 17-krat bolj verjetno kot pri njihovih neinvalidnih vrstnikih, da bivajo v zavodih, tam pa je veliko večja nevarnost, da postanejo žrtve nasilja, zanemarjanja in zlorabe, kot če živijo doma (17);

| M. | ker imajo invalidni otroci pravico živeti s (svojo) družino ali v družinskem okolju, kar je v njihovo največjo korist; ker morajo družinski člani pogosto zmanjšati ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da skrbijo za svoje invalidne družinske člane; |
| --- | --- |

M.

ker imajo invalidni otroci pravico živeti s (svojo) družino ali v družinskem okolju, kar je v njihovo največjo korist; ker morajo družinski člani pogosto zmanjšati ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da skrbijo za svoje invalidne družinske člane;

| N. | ker je v Konvenciji o pravicah invalidov poudarjeno, da je treba v vsa prizadevanja vključiti vidik spola in spodbujati polno uresničevanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

N.

ker je v Konvenciji o pravicah invalidov poudarjeno, da je treba v vsa prizadevanja vključiti vidik spola in spodbujati polno uresničevanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| O. | ker so enako obravnavanje, pozitivni ukrepi in politike za invalidke in matere invalidnih otrok temeljna pravica in etična obveznost; |
| --- | --- |

O.

ker so enako obravnavanje, pozitivni ukrepi in politike za invalidke in matere invalidnih otrok temeljna pravica in etična obveznost;

| P. | ker so invalidna dekleta in ženske v vsakodnevnem življenju izpostavljene več oblikam diskriminacije, ki je lahko fizična, čustvena, spolna ali gospodarska ter vključuje nasilje nad partnerjem, nasilje negovalcev, spolno nasilje in institucionalno nasilje; |
| --- | --- |

P.

ker so invalidna dekleta in ženske v vsakodnevnem življenju izpostavljene več oblikam diskriminacije, ki je lahko fizična, čustvena, spolna ali gospodarska ter vključuje nasilje nad partnerjem, nasilje negovalcev, spolno nasilje in institucionalno nasilje;

| Q. | ker so invalidke pogosteje žrtve nasilja v družini in spolnih napadov, ki po podatkih tudi trajajo dlje in so intenzivnejši kot pri neinvalidkah (18); |
| --- | --- |

Q.

ker so invalidke pogosteje žrtve nasilja v družini in spolnih napadov, ki po podatkih tudi trajajo dlje in so intenzivnejši kot pri neinvalidkah (18);

| R. | ker so invalidke, zlasti migrantke, zaradi večplastne diskriminacije bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

R.

ker so invalidke, zlasti migrantke, zaradi večplastne diskriminacije bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti;

| S. | ker je invalidnost vzrok, lahko pa tudi posledica revščine, in ker ima približno 30 % brezdomcev kakšno obliko invalidnosti in obstaja nevarnost, da bi jih spregledali (19); ker ima socialna zaščita, ki jo zagotavlja država, pomembno vlogo pri preprečevanju njihove revščine in ker podatki iz leta 2012 kažejo, da bi brez državnih socialnih transferjev kar 68,5 % invalidov živelo v revščini (20); |
| --- | --- |

S.

ker je invalidnost vzrok, lahko pa tudi posledica revščine, in ker ima približno 30 % brezdomcev kakšno obliko invalidnosti in obstaja nevarnost, da bi jih spregledali (19); ker ima socialna zaščita, ki jo zagotavlja država, pomembno vlogo pri preprečevanju njihove revščine in ker podatki iz leta 2012 kažejo, da bi brez državnih socialnih transferjev kar 68,5 % invalidov živelo v revščini (20);

| T. | ker je nujno treba okrepiti veljavno zakonodajo in orodja politike EU za čim boljše izvajanje Konvencije o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

T.

ker je nujno treba okrepiti veljavno zakonodajo in orodja politike EU za čim boljše izvajanje Konvencije o pravicah invalidov;

| U. | ker nekatere države članice, ki so konvencijo ratificirale, še niso imenovale organov za njeno izvajanje in nadzor, kot je določeno v členu 33; ker se tisti organi, ki so že ustanovljeni, srečujejo z ovirami pri delu, zlasti kar zadeva okvire za spremljanje, oblikovane v skladu s členom 33(2), in sicer zaradi pomanjkanja finančnih in človeških virov ter trdne pravne podlage za njihovo določitev; |
| --- | --- |

U.

ker nekatere države članice, ki so konvencijo ratificirale, še niso imenovale organov za njeno izvajanje in nadzor, kot je določeno v členu 33; ker se tisti organi, ki so že ustanovljeni, srečujejo z ovirami pri delu, zlasti kar zadeva okvire za spremljanje, oblikovane v skladu s členom 33(2), in sicer zaradi pomanjkanja finančnih in človeških virov ter trdne pravne podlage za njihovo določitev;

| V. | ker je dostop do trga dela eden od temeljnih elementov udeleževanja invalidov v družbenem življenju in na trgu dela, kar je še vedno problematično, saj dosega le 58,5 % v primerjavi z 80,5 % pri neinvalidih, tako da je mnogim invalidom onemogočeno neodvisno in dejavno življenje; |
| --- | --- |

V.

ker je dostop do trga dela eden od temeljnih elementov udeleževanja invalidov v družbenem življenju in na trgu dela, kar je še vedno problematično, saj dosega le 58,5 % v primerjavi z 80,5 % pri neinvalidih, tako da je mnogim invalidom onemogočeno neodvisno in dejavno življenje;

| W. | ker je stopnja zaposlenosti med neinvalidnimi ženskami 65-odstotna, med invalidkami pa 44-odstotna; ker so invalidne ženske v primerjavi z moškimi pri dostopu do zaposlitve in izobraževanja pogosto diskriminirane; ker je stopnja brezposelnosti med invalidi še vedno nesprejemljivo visoka; ker imajo invalidne ženske in dekleta večje težave pri vstopu na trg dela; ker je treba premagati ovire za mobilnost ter premostiti večjo odvisnost od družinskih članov in negovalcev, da bi spodbudili dejavno udeležbo invalidk v izobraževanju, na trgu dela ter v družbenem in gospodarskem življenju skupnosti; |
| --- | --- |

W.

ker je stopnja zaposlenosti med neinvalidnimi ženskami 65-odstotna, med invalidkami pa 44-odstotna; ker so invalidne ženske v primerjavi z moškimi pri dostopu do zaposlitve in izobraževanja pogosto diskriminirane; ker je stopnja brezposelnosti med invalidi še vedno nesprejemljivo visoka; ker imajo invalidne ženske in dekleta večje težave pri vstopu na trg dela; ker je treba premagati ovire za mobilnost ter premostiti večjo odvisnost od družinskih članov in negovalcev, da bi spodbudili dejavno udeležbo invalidk v izobraževanju, na trgu dela ter v družbenem in gospodarskem življenju skupnosti;

| X. | ker je plačana zaposlitev bistvena, da se lahko invalidom omogoči neodvisno življenje, preživljanje družine in vzdrževanje gospodinjstva; ker invalidne ženske in dekleta pogosto prejemajo manjše plačilo; ker je ta ranljiva družbena skupina bolj izpostavljena revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

X.

ker je plačana zaposlitev bistvena, da se lahko invalidom omogoči neodvisno življenje, preživljanje družine in vzdrževanje gospodinjstva; ker invalidne ženske in dekleta pogosto prejemajo manjše plačilo; ker je ta ranljiva družbena skupina bolj izpostavljena revščini in socialni izključenosti;

| Y. | ker je EU kot podpisnica Konvencije o pravicah invalidov dolžna zagotoviti tesno sodelovanje in dejavno udeležbo invalidov in njihovih predstavniških organizacij pri pripravljanju in izvajanju zakonodaje in politik za izvajanje konvencije ter pri vseh procesih odločanja o zadevah, ki se nanašajo na invalide; |
| --- | --- |

Y.

ker je EU kot podpisnica Konvencije o pravicah invalidov dolžna zagotoviti tesno sodelovanje in dejavno udeležbo invalidov in njihovih predstavniških organizacij pri pripravljanju in izvajanju zakonodaje in politik za izvajanje konvencije ter pri vseh procesih odločanja o zadevah, ki se nanašajo na invalide;

| Z. | ker so se zaradi varčevalnih ukrepov v državah članicah zmanjšala proračunska sredstva za socialne storitve, za podporo za družine in za storitve v skupnosti, kar nesorazmerno negativno vpliva na ustrezen življenjski standard invalidov, zlasti invalidnih otrok in njihovih družin; |
| --- | --- |

Z.

ker so se zaradi varčevalnih ukrepov v državah članicah zmanjšala proračunska sredstva za socialne storitve, za podporo za družine in za storitve v skupnosti, kar nesorazmerno negativno vpliva na ustrezen življenjski standard invalidov, zlasti invalidnih otrok in njihovih družin;

| AA. | ker je Komisija umaknila svoj predlog o direktivi o porodniškem dopustu; |
| --- | --- |

AA.

ker je Komisija umaknila svoj predlog o direktivi o porodniškem dopustu;

| AB. | ker v Direktivi 2011/24/EU o pravicah bolnikov v čezmejnem zdravstvenem varstvu ni izrecno prepovedana diskriminacija na podlagi invalidnosti; |
| --- | --- |

AB.

ker v Direktivi 2011/24/EU o pravicah bolnikov v čezmejnem zdravstvenem varstvu ni izrecno prepovedana diskriminacija na podlagi invalidnosti;

| AC. | ker zaradi demografskih in družbenih sprememb narašča povpraševanje po delavcih v gospodinjstvu in negovalcih, zlasti v okviru družine; ker za invalide in vzdrževane osebe v družini običajno skrbijo ženske, zaradi česar so pogosto izključene s trga dela; |
| --- | --- |

AC.

ker zaradi demografskih in družbenih sprememb narašča povpraševanje po delavcih v gospodinjstvu in negovalcih, zlasti v okviru družine; ker za invalide in vzdrževane osebe v družini običajno skrbijo ženske, zaradi česar so pogosto izključene s trga dela;

| AD. | ker je Odbor za pravice invalidov v svojih sklepnih ugotovitvah o začetnem poročilu Evropske unije priporočil, naj Evropska unija vključi vidik invalidnosti v svoje politike in programe za enakost spolov, pa tudi vidik spola v svoje strategije o invalidnosti ter naj pripravi pozitivne ukrepe, vzpostavi mehanizem za spremljanje in financiranje zbiranja podatkov in raziskav o invalidnih ženskah in dekletih; ker poleg tega priporoča, naj Evropska unija zagotovi učinkovito zaščito pred nasiljem, zlorabo in izkoriščanjem ter poskrbi, da bodo v okviru politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja obravnavane potrebe invalidnih otrok in odraslih, vključno z njihovimi negovalci, ter naj sprejme ukrepe za zmanjšanje visoke stopnje brezposelnosti invalidov, med katerimi je večina žensk; |
| --- | --- |

AD.

ker je Odbor za pravice invalidov v svojih sklepnih ugotovitvah o začetnem poročilu Evropske unije priporočil, naj Evropska unija vključi vidik invalidnosti v svoje politike in programe za enakost spolov, pa tudi vidik spola v svoje strategije o invalidnosti ter naj pripravi pozitivne ukrepe, vzpostavi mehanizem za spremljanje in financiranje zbiranja podatkov in raziskav o invalidnih ženskah in dekletih; ker poleg tega priporoča, naj Evropska unija zagotovi učinkovito zaščito pred nasiljem, zlorabo in izkoriščanjem ter poskrbi, da bodo v okviru politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja obravnavane potrebe invalidnih otrok in odraslih, vključno z njihovimi negovalci, ter naj sprejme ukrepe za zmanjšanje visoke stopnje brezposelnosti invalidov, med katerimi je večina žensk;

| AE. | ker je Komisija v odzivih na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011, z naslovom: „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov politični okvir za turizem v Evropi“ (21), ki jih je sprejela 13. decembra 2011, tudi priznala, da je treba zagotoviti neprekinjeno verigo dostopnih storitev za vse (prevoz, nastanitev, gostinske storitve in znamenitosti), in začela v ta namen izvajati ukrepe za ozaveščanje, izboljšanje znanj in spretnosti v turističnem sektorju, s tem pa tudi za izboljšanje kakovosti turističnih objektov za ljudi s posebnimi potrebami ali invalide; |
| --- | --- |

AE.

ker je Komisija v odzivih na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011, z naslovom: „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov politični okvir za turizem v Evropi“ (21), ki jih je sprejela 13. decembra 2011, tudi priznala, da je treba zagotoviti neprekinjeno verigo dostopnih storitev za vse (prevoz, nastanitev, gostinske storitve in znamenitosti), in začela v ta namen izvajati ukrepe za ozaveščanje, izboljšanje znanj in spretnosti v turističnem sektorju, s tem pa tudi za izboljšanje kakovosti turističnih objektov za ljudi s posebnimi potrebami ali invalide;

| AF. | ker potrebe invalidnih ter funkcionalno in gibalno oviranih oseb na področju prometa, mobilnosti in turizma prinašajo poslovne priložnosti v sektorju prometnih storitev in storitev mobilnosti, saj bodo lahko v duhu načela „oblikovanje, prilagojeno vsem“ koristile vsem: tako osebam z vsemi vrstami invalidnosti (med drugim gibalno oviranim, slepim, gluhim in naglušnim; osebam z avtizmom, osebam z intelektualnimi ali psihosocialnimi motnjami itd.) kot tudi drugim uporabnikom; |
| --- | --- |

AF.

ker potrebe invalidnih ter funkcionalno in gibalno oviranih oseb na področju prometa, mobilnosti in turizma prinašajo poslovne priložnosti v sektorju prometnih storitev in storitev mobilnosti, saj bodo lahko v duhu načela „oblikovanje, prilagojeno vsem“ koristile vsem: tako osebam z vsemi vrstami invalidnosti (med drugim gibalno oviranim, slepim, gluhim in naglušnim; osebam z avtizmom, osebam z intelektualnimi ali psihosocialnimi motnjami itd.) kot tudi drugim uporabnikom;

Splošna načela in obveznosti

| 1. | želi opomniti, da polno vključevanje invalidov ni le posameznikova pravica in upravičena ugodnost, marveč vrednota za vso družbo, saj lahko z njihovimi dragocenimi in raznovrstnimi znanji in spretnostmi veliko pridobi; |
| --- | --- |

1.

želi opomniti, da polno vključevanje invalidov ni le posameznikova pravica in upravičena ugodnost, marveč vrednota za vso družbo, saj lahko z njihovimi dragocenimi in raznovrstnimi znanji in spretnostmi veliko pridobi;

| 2. | poudarja, da morajo vsi invalidi imeti pravico živeti v družbi, kjer bodo deležni enakih možnosti kot drugi ter jim bo zagotovljena popolna vključenost in udeležba; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo vsi invalidi imeti pravico živeti v družbi, kjer bodo deležni enakih možnosti kot drugi ter jim bo zagotovljena popolna vključenost in udeležba;

| 3. | poudarja, da vključevanje invalidov v družbo ne glede na družbeni in gospodarski, politični ali kulturni položaj države ni zgolj razvojno vprašanje, marveč vprašanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da vključevanje invalidov v družbo ne glede na družbeni in gospodarski, politični ali kulturni položaj države ni zgolj razvojno vprašanje, marveč vprašanje človekovih pravic;

| 4. | opozarja, da je invalidnosti vse več, saj se prebivalstvo stara; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je invalidnosti vse več, saj se prebivalstvo stara;

| 5. | meni, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo na področju spoštovanja in spodbujanja človekovih pravic; pozdravlja, da je izpolnjevanje mednarodnih obveznosti EU na področju človekovih pravic prvič pregledal organ OZN za spremljanje pogodb; meni, da so sklepne ugotovitve Odbora za pravice invalidov o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov v EU, ki so bile objavljene leta 2015, pomemben znak tega, da se EU zavzema za enakost in spoštovanje človekovih pravic, ter je neke vrste smernica za zakonodajno in politično ukrepanje EU na vseh področjih njenih pristojnosti; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo na področju spoštovanja in spodbujanja človekovih pravic; pozdravlja, da je izpolnjevanje mednarodnih obveznosti EU na področju človekovih pravic prvič pregledal organ OZN za spremljanje pogodb; meni, da so sklepne ugotovitve Odbora za pravice invalidov o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov v EU, ki so bile objavljene leta 2015, pomemben znak tega, da se EU zavzema za enakost in spoštovanje človekovih pravic, ter je neke vrste smernica za zakonodajno in politično ukrepanje EU na vseh področjih njenih pristojnosti;

| 6. | podpira sklepe in priporočila Odbora za pravice invalidov in poudarja, da morajo institucije EU in države članice v svoje politike, programe in strategije o enakosti spolov vključiti vidik invalidnih žensk in deklet, načelo enakosti spolov pa v strategije o invalidnosti; poleg tega poziva, naj se vzpostavijo mehanizmi za redno pregledovanje doseženega napredka; |
| --- | --- |

6.

podpira sklepe in priporočila Odbora za pravice invalidov in poudarja, da morajo institucije EU in države članice v svoje politike, programe in strategije o enakosti spolov vključiti vidik invalidnih žensk in deklet, načelo enakosti spolov pa v strategije o invalidnosti; poleg tega poziva, naj se vzpostavijo mehanizmi za redno pregledovanje doseženega napredka;

| 7. | poziva Parlament, Svet in Komisijo, naj v celoti izvajajo priporočila Odbora za pravice invalidov in zagotovijo, da se bo konvencija upoštevala v vsej prihodnji zakonodaji; |
| --- | --- |

7.

poziva Parlament, Svet in Komisijo, naj v celoti izvajajo priporočila Odbora za pravice invalidov in zagotovijo, da se bo konvencija upoštevala v vsej prihodnji zakonodaji;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj namenijo potrebna sredstva za izvajanje svojih obveznosti iz Konvencije o pravicah invalidov in njenega izbirnega protokola; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj namenijo potrebna sredstva za izvajanje svojih obveznosti iz Konvencije o pravicah invalidov in njenega izbirnega protokola;

| 9. | močno obžaluje, da se EU pri svojih pripravah na postopek pregleda, ki ga je Odbor za pravice invalidov izvedel leta 2015, in pri pripravi svojega poročila o napredku ni v zadostni meri formalno posvetovala z invalidskimi organizacijami; poziva te organizacije, naj kot neodvisne stranke dejavno prispevajo k zasedanjem odbora in naj pri prihodnjih pregledih sodelujejo v uradnih delegacijah EU; |
| --- | --- |

9.

močno obžaluje, da se EU pri svojih pripravah na postopek pregleda, ki ga je Odbor za pravice invalidov izvedel leta 2015, in pri pripravi svojega poročila o napredku ni v zadostni meri formalno posvetovala z invalidskimi organizacijami; poziva te organizacije, naj kot neodvisne stranke dejavno prispevajo k zasedanjem odbora in naj pri prihodnjih pregledih sodelujejo v uradnih delegacijah EU;

| 10. | poziva Komisijo, naj pripravi in poda predlog za pravi strukturirani dialog med EU in invalidskimi organizacijami, vključno z ustreznimi finančnimi sredstvi, da bi zagotovili polno in enakopravno udeležbo invalidov in njihovih predstavniških organizacij; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj pripravi in poda predlog za pravi strukturirani dialog med EU in invalidskimi organizacijami, vključno z ustreznimi finančnimi sredstvi, da bi zagotovili polno in enakopravno udeležbo invalidov in njihovih predstavniških organizacij;

| 11. | poudarja pomen sistematičnega in tesnega posvetovanja med invalidskimi predstavniškimi organizacijami, snovalci politike, podjetji in drugimi pomembnimi deležniki glede vseh novih pobud, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik in ukrepov na področju izobraževanja, usposabljanja, kulture, športa in mladine; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen sistematičnega in tesnega posvetovanja med invalidskimi predstavniškimi organizacijami, snovalci politike, podjetji in drugimi pomembnimi deležniki glede vseh novih pobud, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik in ukrepov na področju izobraževanja, usposabljanja, kulture, športa in mladine;

| 12. | poziva, naj se okrepijo obstoječi organi za enakost, da bodo lahko pomagali pri vključevanju, spodbujanju in spremljanju Konvencije o pravicah invalidov; opozarja EU in države članice, da morajo dejavno sodelovati s civilno družbo, zlasti z invalidskimi organizacijami; |
| --- | --- |

12.

poziva, naj se okrepijo obstoječi organi za enakost, da bodo lahko pomagali pri vključevanju, spodbujanju in spremljanju Konvencije o pravicah invalidov; opozarja EU in države članice, da morajo dejavno sodelovati s civilno družbo, zlasti z invalidskimi organizacijami;

| 13. | poziva EU, naj ratificira izbirni protokol h Konvenciji o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

13.

poziva EU, naj ratificira izbirni protokol h Konvenciji o pravicah invalidov;

| 14. | poziva, naj se izvede celovit medsektorski pregled in ocenijo sedanja in prihodnja zakonodaja ter programi financiranja EU, tudi za prihodnja programska obdobja, da bi jih popolnoma uskladili s Konvencijo o pravicah invalidov ter v ta namen konstruktivno vključili invalidske organizacije in člane okvira EU za Konvencijo o pravicah invalidov, poleg tega pa bi vidik invalidnosti vključili v vse zakonodajne politike in strategije; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za vključitev vidika invalidnosti v vso zakonodajo, vse politike in strategije; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj se izvede celovit medsektorski pregled in ocenijo sedanja in prihodnja zakonodaja ter programi financiranja EU, tudi za prihodnja programska obdobja, da bi jih popolnoma uskladili s Konvencijo o pravicah invalidov ter v ta namen konstruktivno vključili invalidske organizacije in člane okvira EU za Konvencijo o pravicah invalidov, poleg tega pa bi vidik invalidnosti vključili v vse zakonodajne politike in strategije; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za vključitev vidika invalidnosti v vso zakonodajo, vse politike in strategije;

| 15. | poziva k vključitvi pravic invalidov v širši socialno-ekonomski program EU, zlasti v strategijo Evropa 2020 in evropski semester; priporoča, naj se sprejme pakt o invalidnosti, ki bo zagotavljal vključitev pravic invalidov v pobude EU; |
| --- | --- |

15.

poziva k vključitvi pravic invalidov v širši socialno-ekonomski program EU, zlasti v strategijo Evropa 2020 in evropski semester; priporoča, naj se sprejme pakt o invalidnosti, ki bo zagotavljal vključitev pravic invalidov v pobude EU;

| 16. | poziva Komisijo, naj se pri oceni socialnega stanja v državah članicah (poročila za države in priporočila za posamezne države) v okviru evropskega semestra osredotoči tudi na spremljanje položaja invalidov, saj je to del skupne zaveze EU, da zgradimo Evropo brez ovir; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj se pri oceni socialnega stanja v državah članicah (poročila za države in priporočila za posamezne države) v okviru evropskega semestra osredotoči tudi na spremljanje položaja invalidov, saj je to del skupne zaveze EU, da zgradimo Evropo brez ovir;

| 17. | meni, da bi morale institucije EU, predvsem Parlament, Svet in Komisija, zagotoviti, da se bodo v veljavni in prihodnji zakonodaji v celoti upoštevale človekove pravice in Konvencija o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morale institucije EU, predvsem Parlament, Svet in Komisija, zagotoviti, da se bodo v veljavni in prihodnji zakonodaji v celoti upoštevale človekove pravice in Konvencija o pravicah invalidov;

| 18. | poziva Komisijo, naj pripravi seznam zakonodaje, da bi na podlagi sklepnih ugotovitev predlagali posodobitev izjave o pristojnosti, kar bi bilo treba redno ponavljati v formalnem sodelovanju z invalidskimi organizacijami in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pripravi seznam zakonodaje, da bi na podlagi sklepnih ugotovitev predlagali posodobitev izjave o pristojnosti, kar bi bilo treba redno ponavljati v formalnem sodelovanju z invalidskimi organizacijami in Evropskim parlamentom;

| 19. | poziva Komisijo, naj v zvezi s tem razmisli o oblikovanju okvira EU, s katerimi bi invalidom zagotovili dejansko uveljavljanje pravic in spodbujali osebno samostojnost, dostopnost, dostop do zaposlitve, socialno vključenost in neodvisno življenje ter odpravo vseh oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj v zvezi s tem razmisli o oblikovanju okvira EU, s katerimi bi invalidom zagotovili dejansko uveljavljanje pravic in spodbujali osebno samostojnost, dostopnost, dostop do zaposlitve, socialno vključenost in neodvisno življenje ter odpravo vseh oblik diskriminacije;

| 20. | soglaša s pomisleki Odbora za pravice invalidov, da Evropska unija nima jasne strategije za izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

20.

soglaša s pomisleki Odbora za pravice invalidov, da Evropska unija nima jasne strategije za izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| 21. | poziva institucije, naj dajejo zgled pri izvajanju politike vključevanja; |
| --- | --- |

21.

poziva institucije, naj dajejo zgled pri izvajanju politike vključevanja;

| 22. | poziva Komisijo, naj uporabi pregled evropske strategije o invalidnosti za pripravo celovite strategije EU o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov z upoštevanjem vidika spola in zavez za zunanje ukrepanje ter jasnim časovnim okvirom za izvajanje, izrecnimi in natančnimi referenčnimi vrednostmi in kazalniki; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj uporabi pregled evropske strategije o invalidnosti za pripravo celovite strategije EU o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov z upoštevanjem vidika spola in zavez za zunanje ukrepanje ter jasnim časovnim okvirom za izvajanje, izrecnimi in natančnimi referenčnimi vrednostmi in kazalniki;

| 23. | obžaluje, da se invalidi še dandanes soočajo z diskriminacijo in izključenostjo; poziva Komisijo, naj čim bolj poveča sinergijo med strategijo EU o invalidnosti za obdobje 2010–2020 ter določbami Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije o otrokovih pravicah, da bi zagotovila dejansko uživanje in uresničevanje priznanih pravic, tudi s harmoniziranjem in izvajanjem zakonodajnega okvira ter s kulturnimi in političnimi ukrepi; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da se invalidi še dandanes soočajo z diskriminacijo in izključenostjo; poziva Komisijo, naj čim bolj poveča sinergijo med strategijo EU o invalidnosti za obdobje 2010–2020 ter določbami Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije o otrokovih pravicah, da bi zagotovila dejansko uživanje in uresničevanje priznanih pravic, tudi s harmoniziranjem in izvajanjem zakonodajnega okvira ter s kulturnimi in političnimi ukrepi;

| 24. | poziva Komisijo, naj razjasni široko opredelitev invalidnosti na ravni EU; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj razjasni široko opredelitev invalidnosti na ravni EU;

| 25. | poziva Komisijo, naj pregleda priročnik za upoštevanje socialnih vidikov pri javnem naročanju, da bi izpostavila socialne obveznosti, a tudi poudarila priložnosti in koristi naložb v visokokakovostne podporne storitve za invalide; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj pregleda priročnik za upoštevanje socialnih vidikov pri javnem naročanju, da bi izpostavila socialne obveznosti, a tudi poudarila priložnosti in koristi naložb v visokokakovostne podporne storitve za invalide;

| 26. | poziva Komisijo, naj pregleda smernice za oceno učinka ter jih spremeni tako, da bodo vsebovale popolnejši seznam vprašanj, ki so pomembna za boljšo oceno upoštevanja konvencije; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj pregleda smernice za oceno učinka ter jih spremeni tako, da bodo vsebovale popolnejši seznam vprašanj, ki so pomembna za boljšo oceno upoštevanja konvencije;

Posebne pravice

| 27. | poziva države članice in Komisijo, naj za preprečitev viktimizacije sprejmejo ukrepe za odpravo vseh oblik diskriminacije, tudi diskriminacije prek povezave, večplastne in presečne diskriminacije na podlagi invalidnosti, s posebnim poudarkom na invalidnih ženskah in otrocih, starejših in posameznikih, ki imajo kompleksne potrebe glede podpore, vključno z osebami z motnjami v duševnem razvoju in psihosocialnimi motnjami, ter osebami, katerih invalidnost se skozi čas spreminja; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice in Komisijo, naj za preprečitev viktimizacije sprejmejo ukrepe za odpravo vseh oblik diskriminacije, tudi diskriminacije prek povezave, večplastne in presečne diskriminacije na podlagi invalidnosti, s posebnim poudarkom na invalidnih ženskah in otrocih, starejših in posameznikih, ki imajo kompleksne potrebe glede podpore, vključno z osebami z motnjami v duševnem razvoju in psihosocialnimi motnjami, ter osebami, katerih invalidnost se skozi čas spreminja;

| 28. | obžaluje, da Svet še vedno ni sprejel predlagane direktive iz leta 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; ga ponovno poziva, naj to čim prej stori; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da Svet še vedno ni sprejel predlagane direktive iz leta 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; ga ponovno poziva, naj to čim prej stori;

| 29. | poziva evropske institucije in države članice, naj povsod upoštevajo pravice invalidnih žensk in otrok, tudi v prihodnji agendi EU za otrokove pravice, ter naj zagotovijo, da bodo invalidni dečki in deklice in njihove predstavniške organizacije zaprošeni za mnenje v vseh zadevah v zvezi z njimi, pri čemer naj se jim zagotovi ustrezna podpora glede na invalidnost in starost; |
| --- | --- |

29.

poziva evropske institucije in države članice, naj povsod upoštevajo pravice invalidnih žensk in otrok, tudi v prihodnji agendi EU za otrokove pravice, ter naj zagotovijo, da bodo invalidni dečki in deklice in njihove predstavniške organizacije zaprošeni za mnenje v vseh zadevah v zvezi z njimi, pri čemer naj se jim zagotovi ustrezna podpora glede na invalidnost in starost;

| 30. | poudarja, da je treba za varstvo pravic invalidnih otrok ustrezno podpreti njihove družine, in sicer z okrepitvijo in uporabo zakonodajnih instrumentov, ki so na voljo v EU, na primer možnosti podaljšanega starševskega dopusta za starše invalidnih otrok; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba za varstvo pravic invalidnih otrok ustrezno podpreti njihove družine, in sicer z okrepitvijo in uporabo zakonodajnih instrumentov, ki so na voljo v EU, na primer možnosti podaljšanega starševskega dopusta za starše invalidnih otrok;

| 31. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo lahko vsi invalidi uveljavljali pravico do prostega gibanja, ki jo imajo vsi državljani EU, tako da bo v sedanji in prihodnji zakonodaji v skladu z načelom enakega obravnavanja in nediskriminacije zagotovila enake možnosti, temeljne pravice, enak dostop do storitev in trga dela, pa tudi enake pravice in dolžnosti pri dostopanju do socialne varnosti kot državljani države članice, v kateri so zavarovani; poleg tega poziva države članice, naj na področju enakosti pri zaposlovanju popolnoma spoštujejo določbe prenovljene direktive o enakosti spolov (Direktiva 2006/54/ES); |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo lahko vsi invalidi uveljavljali pravico do prostega gibanja, ki jo imajo vsi državljani EU, tako da bo v sedanji in prihodnji zakonodaji v skladu z načelom enakega obravnavanja in nediskriminacije zagotovila enake možnosti, temeljne pravice, enak dostop do storitev in trga dela, pa tudi enake pravice in dolžnosti pri dostopanju do socialne varnosti kot državljani države članice, v kateri so zavarovani; poleg tega poziva države članice, naj na področju enakosti pri zaposlovanju popolnoma spoštujejo določbe prenovljene direktive o enakosti spolov (Direktiva 2006/54/ES);

| 32. | poudarja, da je treba invalidnim migrantkam in migrantskim dekletom pomagati, da bodo razvile znanja in spretnosti, s katerimi bodo lahko pridobile ustrezno zaposlitev; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba invalidnim migrantkam in migrantskim dekletom pomagati, da bodo razvile znanja in spretnosti, s katerimi bodo lahko pridobile ustrezno zaposlitev;

| 33. | poudarja, da je pravi način za uresničitev samostojnega in neodvisnega življenja invalidov, zlasti žensk, (zasebna ali javna) podpora, s katero bi njim in njihovim družinam omogočili dostop do dela ter ustanov za izobraževanje in poklicno usposabljanje, pomagali pa bi jim tudi med nosečnostjo in materinstvom; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je pravi način za uresničitev samostojnega in neodvisnega življenja invalidov, zlasti žensk, (zasebna ali javna) podpora, s katero bi njim in njihovim družinam omogočili dostop do dela ter ustanov za izobraževanje in poklicno usposabljanje, pomagali pa bi jim tudi med nosečnostjo in materinstvom;

| 34. | ponovno poudarja, da je treba nujno rešiti vprašanje nasilja nad invalidnimi ženskami in dekleti v zasebnem in institucionalnem okolju; poziva države članice, naj zagotovijo podporne storitve, ki bodo dostopne ženskam in dekletom z vsemi oblikami invalidnosti; zagovarja, da bi se morala EU kot nadaljnji korak v boju proti nasilju nad invalidnimi ženskami in dekleti pridružiti Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Istanbulska konvencija); |
| --- | --- |

34.

ponovno poudarja, da je treba nujno rešiti vprašanje nasilja nad invalidnimi ženskami in dekleti v zasebnem in institucionalnem okolju; poziva države članice, naj zagotovijo podporne storitve, ki bodo dostopne ženskam in dekletom z vsemi oblikami invalidnosti; zagovarja, da bi se morala EU kot nadaljnji korak v boju proti nasilju nad invalidnimi ženskami in dekleti pridružiti Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Istanbulska konvencija);

| 35. | poudarja, kako pomembna je temeljna pravica invalidov do udeležbe v političnih procesih in odločanju o invalidnosti na vseh ravneh, kot je poudarjeno v Konvenciji o pravicah invalidov; poudarja, da je treba invalidne ženske in dekleta, vključno s tistimi iz marginaliziranih in ranljivih skupin, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo, usposobiti in jim omogočiti sodelovanje v procesih odločanja, da bi poskrbeli za izražanje, podporo in varstvo njihovih interesov in pravic, s čimer bi uporabili dejanski splošni vidik spola; poziva države članice, naj zagotovijo primerno prilagojene storitve in infrastrukturo, ki bodo invalidkam omogočile dejavno udeležbo, in naj vlagajo v podporne in prilagodljive tehnologije ter v digitalno vključenost; |
| --- | --- |

35.

poudarja, kako pomembna je temeljna pravica invalidov do udeležbe v političnih procesih in odločanju o invalidnosti na vseh ravneh, kot je poudarjeno v Konvenciji o pravicah invalidov; poudarja, da je treba invalidne ženske in dekleta, vključno s tistimi iz marginaliziranih in ranljivih skupin, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo, usposobiti in jim omogočiti sodelovanje v procesih odločanja, da bi poskrbeli za izražanje, podporo in varstvo njihovih interesov in pravic, s čimer bi uporabili dejanski splošni vidik spola; poziva države članice, naj zagotovijo primerno prilagojene storitve in infrastrukturo, ki bodo invalidkam omogočile dejavno udeležbo, in naj vlagajo v podporne in prilagodljive tehnologije ter v digitalno vključenost;

| 36. | poziva institucije EU, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za izboljšanje življenja invalidk v skladu s priporočili, ki jih je Odbor za pravice invalidov oblikoval v povezavi s pregledom izvajanja Konvencije o pravicah invalidov v EU; |
| --- | --- |

36.

poziva institucije EU, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za izboljšanje življenja invalidk v skladu s priporočili, ki jih je Odbor za pravice invalidov oblikoval v povezavi s pregledom izvajanja Konvencije o pravicah invalidov v EU;

| 37. | je zaskrbljen, ker je vzgajanje invalidnih otrok naloga, ki jo opravljajo predvsem ženske; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen, ker je vzgajanje invalidnih otrok naloga, ki jo opravljajo predvsem ženske;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej ozaveščajo o Konvenciji o pravicah invalidov, se borijo proti predsodkom in spodbujajo boljše razumevanje vseh invalidov, tako da se bodo odločitve sprejemale skladno z njihovimi resničnimi potrebami; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej ozaveščajo o Konvenciji o pravicah invalidov, se borijo proti predsodkom in spodbujajo boljše razumevanje vseh invalidov, tako da se bodo odločitve sprejemale skladno z njihovimi resničnimi potrebami;

| 39. | podpira pobude, katerih cilj je ozaveščati družbo o težavah, s katerimi se soočajo invalidi, ter invalide bolj seznaniti z njihovim potencialom in prispevkom, ki ga lahko dajo, med drugim s pomočjo posebnih izobraževalnih programov v šolah; poudarja, da je temeljni pomen Konvencije o pravicah invalidov, da prinaša spremembo kulturnih vzorcev in nas pripravi do tega, da invalidnosti ne vidimo v osebi, temveč spoznamo, da do nje prihaja zaradi ovir v družbenem in gospodarskem okolju; |
| --- | --- |

39.

podpira pobude, katerih cilj je ozaveščati družbo o težavah, s katerimi se soočajo invalidi, ter invalide bolj seznaniti z njihovim potencialom in prispevkom, ki ga lahko dajo, med drugim s pomočjo posebnih izobraževalnih programov v šolah; poudarja, da je temeljni pomen Konvencije o pravicah invalidov, da prinaša spremembo kulturnih vzorcev in nas pripravi do tega, da invalidnosti ne vidimo v osebi, temveč spoznamo, da do nje prihaja zaradi ovir v družbenem in gospodarskem okolju;

| 40. | poziva pristojne organe v državah članicah, naj pripravijo strategije za ozaveščanje o pravicah invalidov in tako omogočijo usposabljanje prometnih in turističnih delavcev za ozaveščanje in o enakih možnostih za invalide, obenem pa naj spodbujajo sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse med evropskimi organizacijami, ki so dejavne na področju invalidnosti, ter javnimi in zasebnimi organi, ki se ukvarjajo s prevozom; zahteva, da mora biti gradivo za usposabljanje na voljo v dostopnih oblikah; |
| --- | --- |

40.

poziva pristojne organe v državah članicah, naj pripravijo strategije za ozaveščanje o pravicah invalidov in tako omogočijo usposabljanje prometnih in turističnih delavcev za ozaveščanje in o enakih možnostih za invalide, obenem pa naj spodbujajo sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse med evropskimi organizacijami, ki so dejavne na področju invalidnosti, ter javnimi in zasebnimi organi, ki se ukvarjajo s prevozom; zahteva, da mora biti gradivo za usposabljanje na voljo v dostopnih oblikah;

| 41. | poudarja, da je treba zlasti na področju zračnega prometa ustrezno usposobiti letalsko osebje, da bo invalidom zmožno zagotoviti ustrezne storitve; posebno pozornost bi bilo treba nameniti temu, da bo osebje znalo pravilno ravnati z vozički, tako da se ne bodo poškodovali; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba zlasti na področju zračnega prometa ustrezno usposobiti letalsko osebje, da bo invalidom zmožno zagotoviti ustrezne storitve; posebno pozornost bi bilo treba nameniti temu, da bo osebje znalo pravilno ravnati z vozički, tako da se ne bodo poškodovali;

| 42. | pozdravlja predlagani evropski akt o dostopnosti (22) in se zavzema za njegovo hitro sprejetje, da bi zagotovili dostopnost proizvodov in storitev, vključno s stavbami, v katerih se te storitve zagotavljajo, skupaj z učinkovitimi in dostopnimi nacionalnimi mehanizmi izvrševanja in pritožbenimi mehanizmi; želi opomniti, da je potreben celosten pristop k dostopnosti in da je treba to pravico, kot je zapisana v členu 9 Konvencije o pravicah invalidov, zagotoviti osebam s katerokoli vrsto invalidnosti; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja predlagani evropski akt o dostopnosti (22) in se zavzema za njegovo hitro sprejetje, da bi zagotovili dostopnost proizvodov in storitev, vključno s stavbami, v katerih se te storitve zagotavljajo, skupaj z učinkovitimi in dostopnimi nacionalnimi mehanizmi izvrševanja in pritožbenimi mehanizmi; želi opomniti, da je potreben celosten pristop k dostopnosti in da je treba to pravico, kot je zapisana v členu 9 Konvencije o pravicah invalidov, zagotoviti osebam s katerokoli vrsto invalidnosti;

| 43. | poudarja, da je treba sprejeti evropski akt o dostopnosti, saj bo odločilen pri reševanju vseh vprašanj glede dostopnosti prevoza, mobilnosti in turizma za gibalno ovirane, omogočil pa bo tudi, da bodo invalidom popolnoma dostopne letalske, avtobusne, železniške in vodne storitve potniškega prevoza, zlasti pri prestopanju in dostopu brez stopnic na vseh podzemnih vlakih in železnicah, pa tudi spletišča, storitve na osnovi mobilnih naprav, sistemi pametnega izdajanja vozovnic in obveščanje v realnem času ter samopostrežni terminali, prodajni avtomati za vozovnice in avtomati za prijavo, ki se uporabljajo za zagotavljanje storitev potniškega prevoza; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba sprejeti evropski akt o dostopnosti, saj bo odločilen pri reševanju vseh vprašanj glede dostopnosti prevoza, mobilnosti in turizma za gibalno ovirane, omogočil pa bo tudi, da bodo invalidom popolnoma dostopne letalske, avtobusne, železniške in vodne storitve potniškega prevoza, zlasti pri prestopanju in dostopu brez stopnic na vseh podzemnih vlakih in železnicah, pa tudi spletišča, storitve na osnovi mobilnih naprav, sistemi pametnega izdajanja vozovnic in obveščanje v realnem času ter samopostrežni terminali, prodajni avtomati za vozovnice in avtomati za prijavo, ki se uporabljajo za zagotavljanje storitev potniškega prevoza;

| 44. | priznava, da bodo imela mala in srednja podjetja korist od izpolnjevanja standardnih zahtev EU, saj se jim ne bo več treba prilagajati neenakim nacionalnim predpisom; obžaluje pa, da v predlaganem evropskem aktu o dostopnosti niso zajeti čezmejni turistični proizvodi in storitve; poudarja, da na ravni EU niso bili sprejeti nadaljnji ukrepi v zvezi s turističnimi objekti in storitvami, da bi postopoma harmonizirali klasifikacijo nastanitev z upoštevanjem meril dostopnosti; |
| --- | --- |

44.

priznava, da bodo imela mala in srednja podjetja korist od izpolnjevanja standardnih zahtev EU, saj se jim ne bo več treba prilagajati neenakim nacionalnim predpisom; obžaluje pa, da v predlaganem evropskem aktu o dostopnosti niso zajeti čezmejni turistični proizvodi in storitve; poudarja, da na ravni EU niso bili sprejeti nadaljnji ukrepi v zvezi s turističnimi objekti in storitvami, da bi postopoma harmonizirali klasifikacijo nastanitev z upoštevanjem meril dostopnosti;

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj bolj spodbujajo raziskave in razvoj, predvsem z vidika dostopnosti novih in inovativnih tehnologij za invalide; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo in države članice, naj bolj spodbujajo raziskave in razvoj, predvsem z vidika dostopnosti novih in inovativnih tehnologij za invalide;

| 46. | poziva Komisijo, naj pri pripravi prihodnjih zakonodajnih aktov s posameznih področij, na primer v zvezi z digitalno agendo, upošteva, da je dostopnost v fizičnem okolju enako pomembna kot pri informacijsko-komunikacijski tehnologiji; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj pri pripravi prihodnjih zakonodajnih aktov s posameznih področij, na primer v zvezi z digitalno agendo, upošteva, da je dostopnost v fizičnem okolju enako pomembna kot pri informacijsko-komunikacijski tehnologiji;

| 47. | spodbuja države članice, naj si pri uveljavljanju načela dostopnosti prizadevajo, da bi potekajoči in novi gradbeni projekti, delovna mesta, zlasti pa javne stavbe, na primer šole, ki se financirajo iz javnih sredstev, sledili načelu univerzalnega oblikovanja; |
| --- | --- |

47.

spodbuja države članice, naj si pri uveljavljanju načela dostopnosti prizadevajo, da bi potekajoči in novi gradbeni projekti, delovna mesta, zlasti pa javne stavbe, na primer šole, ki se financirajo iz javnih sredstev, sledili načelu univerzalnega oblikovanja;

| 48. | poziva države članice in Komisijo, naj sodelujejo s Parlamentom, da bi oblikovali jasno in učinkovito direktivo o dostopnosti spletnih mest organov javnega sektorja s širokim področjem uporabe in zanesljivim mehanizmom izvrševanja, kar bi bilo skladno s predlaganim evropskim aktom o dostopnosti in Konvencijo o pravicah invalidov ter bi 80 milijonom invalidov in 150 milijonom starejših omogočilo enak dostop do spletišč in spletnih storitev javnega sektorja; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice in Komisijo, naj sodelujejo s Parlamentom, da bi oblikovali jasno in učinkovito direktivo o dostopnosti spletnih mest organov javnega sektorja s širokim področjem uporabe in zanesljivim mehanizmom izvrševanja, kar bi bilo skladno s predlaganim evropskim aktom o dostopnosti in Konvencijo o pravicah invalidov ter bi 80 milijonom invalidov in 150 milijonom starejših omogočilo enak dostop do spletišč in spletnih storitev javnega sektorja;

| 49. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami zagotovi, da bo vseevropska številka 112 za klic v sili popolnoma dostopna in zanesljiva in bo zanjo tako na nacionalni ravni kot med gostovanjem uporabljena najsodobnejša tehnologija, zlasti za gluhe in naglušne državljane, tako da bi preprečili nepotrebne smrti in poškodbe; poudarja, da je treba izvajati ukrepe na nacionalni ravni, s čimer bi med drugim zagotovili združljivost med državami članicami, vključno z dostopnimi nacionalnimi točkami za nujne primere; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami zagotovi, da bo vseevropska številka 112 za klic v sili popolnoma dostopna in zanesljiva in bo zanjo tako na nacionalni ravni kot med gostovanjem uporabljena najsodobnejša tehnologija, zlasti za gluhe in naglušne državljane, tako da bi preprečili nepotrebne smrti in poškodbe; poudarja, da je treba izvajati ukrepe na nacionalni ravni, s čimer bi med drugim zagotovili združljivost med državami članicami, vključno z dostopnimi nacionalnimi točkami za nujne primere;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj invalidnim pacientom in ljudem, ki zanje skrbijo, zagotovijo popolno dostopnost elektronskih in mobilnih zdravstvenih storitev, aplikacij in naprav, vključno s številko 112 za klic v sili – ki mora biti zlahka dostopna od koderkoli v Evropi – in sistemom za napredno določanje lokacije mobilnega klica (AML), ter naj v tem smislu še naprej raziskujejo potencial telemedicine za izboljšanje dostopa in oskrbe; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj invalidnim pacientom in ljudem, ki zanje skrbijo, zagotovijo popolno dostopnost elektronskih in mobilnih zdravstvenih storitev, aplikacij in naprav, vključno s številko 112 za klic v sili – ki mora biti zlahka dostopna od koderkoli v Evropi – in sistemom za napredno določanje lokacije mobilnega klica (AML), ter naj v tem smislu še naprej raziskujejo potencial telemedicine za izboljšanje dostopa in oskrbe;

| 51. | poudarja, da je treba okrepiti podporo in posebne določbe za invalide v okoljih, kjer je potrebna humanitarna pomoč, zlasti za otroke, ter poziva Komisijo, naj opredeli naložbe in financiranje za podporo invalidom v izrednih razmerah, tudi s podatki, razčlenjenimi po spolu in starosti; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba okrepiti podporo in posebne določbe za invalide v okoljih, kjer je potrebna humanitarna pomoč, zlasti za otroke, ter poziva Komisijo, naj opredeli naložbe in financiranje za podporo invalidom v izrednih razmerah, tudi s podatki, razčlenjenimi po spolu in starosti;

| 52. | poudarja, da k vse večjemu številu invalidov prispevajo tudi potekajoči konflikti in naravne nesreče; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da k vse večjemu številu invalidov prispevajo tudi potekajoči konflikti in naravne nesreče;

| 53. | podpira strokovna priporočila Odbora za pravice invalidov, s katerimi bo EU postala bolj dostopna in vključujoča, da bi uresničili pristop k invalidnosti v nevarnih in izrednih razmerah, ki bo temeljil na človekovih pravicah, med drugim tudi z izvajanjem sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030; odločno poziva, naj se v politike EU na področju migracij in beguncev vključi načelo človekovih pravic invalidov, saj so žrtve dvojne diskriminacije; poudarja, da bi morali ti ukrepi omogočiti ustrezno odzivanje na specifične potrebe invalidov, upoštevana pa bi morala biti tudi zahteva po razumnih ukrepih za prilagoditve na podlagi potreb; spodbuja k nadaljnjemu upoštevanju potreb invalidov v humanitarnih odzivih držav članic in EU; |
| --- | --- |

53.

podpira strokovna priporočila Odbora za pravice invalidov, s katerimi bo EU postala bolj dostopna in vključujoča, da bi uresničili pristop k invalidnosti v nevarnih in izrednih razmerah, ki bo temeljil na človekovih pravicah, med drugim tudi z izvajanjem sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030; odločno poziva, naj se v politike EU na področju migracij in beguncev vključi načelo človekovih pravic invalidov, saj so žrtve dvojne diskriminacije; poudarja, da bi morali ti ukrepi omogočiti ustrezno odzivanje na specifične potrebe invalidov, upoštevana pa bi morala biti tudi zahteva po razumnih ukrepih za prilagoditve na podlagi potreb; spodbuja k nadaljnjemu upoštevanju potreb invalidov v humanitarnih odzivih držav članic in EU;

| 54. | poziva EU, naj skupaj s partnerskimi državami, regionalnimi organizacijami in na globalni ravni prevzame vodilno vlogo pri uveljavljanju pravic invalidov v okviru izvajanja sendajskega okvira in agende za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

54.

poziva EU, naj skupaj s partnerskimi državami, regionalnimi organizacijami in na globalni ravni prevzame vodilno vlogo pri uveljavljanju pravic invalidov v okviru izvajanja sendajskega okvira in agende za trajnostni razvoj do leta 2030;

| 55. | poziva Komisijo, naj sprejme izvedbeni načrt v skladu s sklepi Sveta iz februarja 2015 o obvladovanju nesreč, ki vključuje vidik invalidnosti, in sendajskim okvirom; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj sprejme izvedbeni načrt v skladu s sklepi Sveta iz februarja 2015 o obvladovanju nesreč, ki vključuje vidik invalidnosti, in sendajskim okvirom;

| 56. | ponovno poudarja, kako pomembni so sklepi Sveta o vključitvi obvladovanja nesreč z dejavno udeležbo invalidov v mehanizme civilne zaščite v EU in vseh državah članicah; poziva k ozaveščanju in obveščanju invalidov ter k zagotavljanju storitev kriznega ukrepanja in civilne zaščite v pobudah za zmanjševanje tveganja nesreč ter k zagotavljanju psihološke podpore invalidom v fazi okrevanja po nesrečah; |
| --- | --- |

56.

ponovno poudarja, kako pomembni so sklepi Sveta o vključitvi obvladovanja nesreč z dejavno udeležbo invalidov v mehanizme civilne zaščite v EU in vseh državah članicah; poziva k ozaveščanju in obveščanju invalidov ter k zagotavljanju storitev kriznega ukrepanja in civilne zaščite v pobudah za zmanjševanje tveganja nesreč ter k zagotavljanju psihološke podpore invalidom v fazi okrevanja po nesrečah;

| 57. | opozarja, kako pomembno je, da se invalidom po prenehanju izrednih razmer ponudi posebna podpora; |
| --- | --- |

57.

opozarja, kako pomembno je, da se invalidom po prenehanju izrednih razmer ponudi posebna podpora;

| 58. | priznava, da so ranljivi člani družbe še bolj odrinjeni, če so invalidi, in poudarja, da bi si morale institucije EU in države članice še bolj prizadevati za polno zagotavljanje pravic in storitev vsem invalidom, tudi osebam brez državljanstva, brezdomcem, beguncem in prosilcem za azil ter pripadnikom manjšin; poudarja, da bi morala EU vključiti invalidnost v svojo politiko na področju migracij in beguncev; |
| --- | --- |

58.

priznava, da so ranljivi člani družbe še bolj odrinjeni, če so invalidi, in poudarja, da bi si morale institucije EU in države članice še bolj prizadevati za polno zagotavljanje pravic in storitev vsem invalidom, tudi osebam brez državljanstva, brezdomcem, beguncem in prosilcem za azil ter pripadnikom manjšin; poudarja, da bi morala EU vključiti invalidnost v svojo politiko na področju migracij in beguncev;

| 59. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 11 konvencije pri pripravi predlogov za reševanje begunskega vprašanja, za finančna sredstva ali druge podporne ukrepe zagotovita posebno pozornost invalidom; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 11 konvencije pri pripravi predlogov za reševanje begunskega vprašanja, za finančna sredstva ali druge podporne ukrepe zagotovita posebno pozornost invalidom;

| 60. | poudarja, da bi morala EU sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo lahko vsi invalidi, ki jim je bila odvzeta pravna sposobnost, uveljavljali vse pravice iz primarnih pogodb in zakonodaje EU, kot so dostop do pravnega varstva, blaga in storitev, do bančništva, zaposlitve in zdravstvenega varstva, volilne pravice in potrošniških pravic; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da bi morala EU sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo lahko vsi invalidi, ki jim je bila odvzeta pravna sposobnost, uveljavljali vse pravice iz primarnih pogodb in zakonodaje EU, kot so dostop do pravnega varstva, blaga in storitev, do bančništva, zaposlitve in zdravstvenega varstva, volilne pravice in potrošniških pravic;

| 61. | potrjuje, da je Konvencija o pravicah invalidov pozitiven in ključen instrument pri spodbujanju zakonodajne reforme, ob kateri morajo države članice ponovno proučiti, kako se obravnavajo invalidi; obžaluje pa, da se invalidi na strateških področjih, kot sta kazensko sodstvo in politična udeležba, še vedno srečujejo s težkimi izzivi; meni, da mora biti prednostna naloga neomejen in popoln dostop do političnega sistema za vse invalide; priznava, da mora biti dostop več kot zgolj fizična dostopnost volilnih mest ter da bi moral zajemati številne pobude, s katerimi bi demokratični proces odprli za vse državljane; to bi moralo vključevati zagotavljanje volilnega gradiva v znakovnem jeziku, braillovi pisavi in kot prirejena besedila za lažje branje, popolno zagotavljanje potrebne pomoči invalidom med glasovanjem, spodbujanje glasovanja po pošti ali prek pooblaščenca, kadar je mogoče, ter odpravo ovir za invalidne državljane, ki želijo kandidirati na volitvah, pa tudi obravnavo veljavnih pravil o pravni sposobnosti in njihovem vplivu na zmožnost invalidov, da v celoti sodelujejo v demokratičnem procesu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo ustrezno in v celoti, zlasti v primeru invalidnih oseb, izvajale določbe člena 3(2) Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter direktiv 2010/64/EU o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih in 2012/13/EU o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku, zlasti pa Direktive 2013/48/EU o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje ter pravici do obvestitve tretje osebe ob odvzemu prostosti in do komunikacije s tretjimi osebami in konzularnimi organi med odvzemom prostosti; |
| --- | --- |

61.

potrjuje, da je Konvencija o pravicah invalidov pozitiven in ključen instrument pri spodbujanju zakonodajne reforme, ob kateri morajo države članice ponovno proučiti, kako se obravnavajo invalidi; obžaluje pa, da se invalidi na strateških področjih, kot sta kazensko sodstvo in politična udeležba, še vedno srečujejo s težkimi izzivi; meni, da mora biti prednostna naloga neomejen in popoln dostop do političnega sistema za vse invalide; priznava, da mora biti dostop več kot zgolj fizična dostopnost volilnih mest ter da bi moral zajemati številne pobude, s katerimi bi demokratični proces odprli za vse državljane; to bi moralo vključevati zagotavljanje volilnega gradiva v znakovnem jeziku, braillovi pisavi in kot prirejena besedila za lažje branje, popolno zagotavljanje potrebne pomoči invalidom med glasovanjem, spodbujanje glasovanja po pošti ali prek pooblaščenca, kadar je mogoče, ter odpravo ovir za invalidne državljane, ki želijo kandidirati na volitvah, pa tudi obravnavo veljavnih pravil o pravni sposobnosti in njihovem vplivu na zmožnost invalidov, da v celoti sodelujejo v demokratičnem procesu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo ustrezno in v celoti, zlasti v primeru invalidnih oseb, izvajale določbe člena 3(2) Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter direktiv 2010/64/EU o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih in 2012/13/EU o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku, zlasti pa Direktive 2013/48/EU o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje ter pravici do obvestitve tretje osebe ob odvzemu prostosti in do komunikacije s tretjimi osebami in konzularnimi organi med odvzemom prostosti;

| 62. | močno obžaluje, da številne države na sodišču še vedno ne priznavajo pravne sposobnosti osebam z motnjami v duševnem razvoju ali jo omejujejo; poziva države članice, naj pozitivno pristopijo k vprašanju pravne sposobnosti ter naj bodo namesto samodejni izključitvi bolj naklonjene podpornemu vključevanju; |
| --- | --- |

62.

močno obžaluje, da številne države na sodišču še vedno ne priznavajo pravne sposobnosti osebam z motnjami v duševnem razvoju ali jo omejujejo; poziva države članice, naj pozitivno pristopijo k vprašanju pravne sposobnosti ter naj bodo namesto samodejni izključitvi bolj naklonjene podpornemu vključevanju;

| 63. | je zaskrbljen zaradi težav, s katerimi se invalidi še vedno srečujejo pri dostopu do sodnega varstva; opozarja, da je pravica do dostopa do sodnega varstva osrednja temeljna pravica in bistveni element pravne države; poziva države članice, naj ukrepajo in invalidom v celoti zagotovijo primerne postopkovne prilagoditve ter jim ustrezno prilagodijo postopke; meni, da bi morala Komisija razmisliti o vključitvi posebnih programov usposabljanja o Konvenciji o pravicah invalidov v program EU na področju pravosodja za obdobje 2014–2020; predlaga, naj sodišča EU uporabljajo svoja notranja pravila in navodila tako, da bo invalidom olajšan dostop do sodnega varstva, ter naj se tudi v sodstvu upoštevajo splošna priporočila Odbora za pravice invalidov; |
| --- | --- |

63.

je zaskrbljen zaradi težav, s katerimi se invalidi še vedno srečujejo pri dostopu do sodnega varstva; opozarja, da je pravica do dostopa do sodnega varstva osrednja temeljna pravica in bistveni element pravne države; poziva države članice, naj ukrepajo in invalidom v celoti zagotovijo primerne postopkovne prilagoditve ter jim ustrezno prilagodijo postopke; meni, da bi morala Komisija razmisliti o vključitvi posebnih programov usposabljanja o Konvenciji o pravicah invalidov v program EU na področju pravosodja za obdobje 2014–2020; predlaga, naj sodišča EU uporabljajo svoja notranja pravila in navodila tako, da bo invalidom olajšan dostop do sodnega varstva, ter naj se tudi v sodstvu upoštevajo splošna priporočila Odbora za pravice invalidov;

| 64. | ugotavlja, da lahko Haaška konvencija o mednarodnem varstvu odraslih oseb na več načinov funkcionalno pomaga pri izvajanju in podpiranju mednarodnih obveznosti pogodbenic Konvencije o pravicah invalidov; glede tega obžaluje, da Komisija ni ukrepala v zvezi z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2008 s priporočili Komisiji o čezmejnih posledicah pravnega varstva odraslih oseb (23); |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da lahko Haaška konvencija o mednarodnem varstvu odraslih oseb na več načinov funkcionalno pomaga pri izvajanju in podpiranju mednarodnih obveznosti pogodbenic Konvencije o pravicah invalidov; glede tega obžaluje, da Komisija ni ukrepala v zvezi z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2008 s priporočili Komisiji o čezmejnih posledicah pravnega varstva odraslih oseb (23);

| 65. | poudarja, da so invalidni otroci bolj ranljivi za nasilje, ustrahovanje in spolno zlorabo v šoli, doma ali v ustanovah; poziva EU in države članice, naj se s posebnimi ukrepi in dostopnimi podpornimi storitvami učinkoviteje odzovejo na nasilje nad invalidnimi otroki ter se proti njemu borijo; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da so invalidni otroci bolj ranljivi za nasilje, ustrahovanje in spolno zlorabo v šoli, doma ali v ustanovah; poziva EU in države članice, naj se s posebnimi ukrepi in dostopnimi podpornimi storitvami učinkoviteje odzovejo na nasilje nad invalidnimi otroki ter se proti njemu borijo;

| 66. | poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe za preprečevanje nasilja nad invalidnimi otroki, pri čemer naj se usmeri na družine, skupnosti, strokovne delavce in zavode; se zaveda, da imajo šole odločilno vlogo pri spodbujanju socialne vključenosti, in poudarja, da potrebujemo ustrezne mehanizme za vključevanje v redne šole in za zagotovitev, da bodo pedagogi in učitelji ustrezno pripravljeni in usposobljeni za prepoznavanje nasilja nad invalidnimi otroki in odzivanje nanj; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe za preprečevanje nasilja nad invalidnimi otroki, pri čemer naj se usmeri na družine, skupnosti, strokovne delavce in zavode; se zaveda, da imajo šole odločilno vlogo pri spodbujanju socialne vključenosti, in poudarja, da potrebujemo ustrezne mehanizme za vključevanje v redne šole in za zagotovitev, da bodo pedagogi in učitelji ustrezno pripravljeni in usposobljeni za prepoznavanje nasilja nad invalidnimi otroki in odzivanje nanj;

| 67. | poleg tega poziva države članice, naj zagotovijo, da neprostovoljno zdravljenje in zadrževanje po zakonu ne bo dovoljeno, kar je skladno z najnovejšimi mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

67.

poleg tega poziva države članice, naj zagotovijo, da neprostovoljno zdravljenje in zadrževanje po zakonu ne bo dovoljeno, kar je skladno z najnovejšimi mednarodnimi standardi;

| 68. | poziva, naj se invalidom zagotovi načelo prostega gibanja v EU z odpravo vseh preostalih ovir za izvajanje te pravice; |
| --- | --- |

68.

poziva, naj se invalidom zagotovi načelo prostega gibanja v EU z odpravo vseh preostalih ovir za izvajanje te pravice;

| 69. | poudarja, da mora biti prosto gibanje evropskih državljanov zagotovljeno tudi invalidom, zato morajo države članice zagotoviti vzajemno priznavanje njihovega položaja in socialnih pravic (člen 18 konvencije); |
| --- | --- |

69.

poudarja, da mora biti prosto gibanje evropskih državljanov zagotovljeno tudi invalidom, zato morajo države članice zagotoviti vzajemno priznavanje njihovega položaja in socialnih pravic (člen 18 konvencije);

| 70. | obžaluje, da Svet ni potrdil, da bi v področje uporabe uredbe o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij vključili dokumente v zvezi z invalidnostjo in tako poenostavili sprejemanje nekaterih javnih listin v EU; |
| --- | --- |

70.

obžaluje, da Svet ni potrdil, da bi v področje uporabe uredbe o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij vključili dokumente v zvezi z invalidnostjo in tako poenostavili sprejemanje nekaterih javnih listin v EU;

| 71. | pozdravlja pilotni projekt evropske invalidske izkaznice; obžaluje, da nekatere države članice ne sodelujejo v njem, saj s praktičnimi ukrepi omogoča lažjo mobilnost invalidnih državljanov in priznavanje njihovih pravic v državah članicah; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja pilotni projekt evropske invalidske izkaznice; obžaluje, da nekatere države članice ne sodelujejo v njem, saj s praktičnimi ukrepi omogoča lažjo mobilnost invalidnih državljanov in priznavanje njihovih pravic v državah članicah;

| 72. | poudarja, da je treba za popolno spoštovanje pravic invalidov omogočiti, da bodo lahko sami odločali o svojem življenju in tem, kako bi lahko najbolje izkoristili svoj potencial, na primer s širšo uporabo ureditev, kot je sistem negovalcev; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je treba za popolno spoštovanje pravic invalidov omogočiti, da bodo lahko sami odločali o svojem življenju in tem, kako bi lahko najbolje izkoristili svoj potencial, na primer s širšo uporabo ureditev, kot je sistem negovalcev;

| 73. | močno obžaluje katastrofalne pogoje bivanja za invalide, ki so bili odkriti v nekaterih državah članicah, ter slednje poziva, naj si po najboljših močeh prizadevajo za upoštevanje Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenega člena 3 o prepovedi nečloveškega in ponižujočega ravnanja; |
| --- | --- |

73.

močno obžaluje katastrofalne pogoje bivanja za invalide, ki so bili odkriti v nekaterih državah članicah, ter slednje poziva, naj si po najboljših močeh prizadevajo za upoštevanje Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenega člena 3 o prepovedi nečloveškega in ponižujočega ravnanja;

| 74. | poziva Komisijo in Svet, naj bolje poskrbita za potrebe invalidov in jih dosledno upoštevata pri pregledu uredb EU, na primer o pravicah potnikov v različnih načinih prevoza (Uredba (ES) št. 1107/2006 in Uredba (ES) št. 261/2004 o zračnem prevozu, Uredba (ES) št. 1371/2007 o železniškem prometu, Uredba (EU) št. 1177/2010 o vodnem prometu in Uredba (EU) št. 181/2011 o avtobusnem prevozu) ter pri pripravi zakonodaje, na primer o pravicah potnikov pri multimodalnih potovanjih; poudarja, da se je EU leta 2010 v okviru evropske strategije o invalidnosti 2010–2020 zavezala Evropi brez ovir; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo in Svet, naj bolje poskrbita za potrebe invalidov in jih dosledno upoštevata pri pregledu uredb EU, na primer o pravicah potnikov v različnih načinih prevoza (Uredba (ES) št. 1107/2006 in Uredba (ES) št. 261/2004 o zračnem prevozu, Uredba (ES) št. 1371/2007 o železniškem prometu, Uredba (EU) št. 1177/2010 o vodnem prometu in Uredba (EU) št. 181/2011 o avtobusnem prevozu) ter pri pripravi zakonodaje, na primer o pravicah potnikov pri multimodalnih potovanjih; poudarja, da se je EU leta 2010 v okviru evropske strategije o invalidnosti 2010–2020 zavezala Evropi brez ovir;

| 75. | poziva EU, naj okrepljeno spremlja izvajanje zakonodaje o pravicah potnikov in harmonizira delo nacionalnih organov izvrševanja, ter poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje zakonodaje EU, ki je namenjena izboljšanju dostopa do prometnega in turističnega prevoza na lokalni, regionalni in državni ravni (vključno z avtobusi in taksiji, javnim mestnim prometom, železniškim, letalskim in vodnim prevozom, pa tudi postajami, letališči in pristanišči), pri tem pa naj odpravijo prepreke za Evropo brez ovir, na primer z okrepljenimi pristojnostmi ustreznih organov izvrševanja v skladu z zakonodajo o pravicah potnikov, da bodo vsem invalidnim potnikom po vsej EU dejansko zagotovljene enake pravice, in sicer tako glede dostopnosti, standardizacije, harmonizacije in tehničnih zahtev kot spodbud za podjetja; |
| --- | --- |

75.

poziva EU, naj okrepljeno spremlja izvajanje zakonodaje o pravicah potnikov in harmonizira delo nacionalnih organov izvrševanja, ter poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje zakonodaje EU, ki je namenjena izboljšanju dostopa do prometnega in turističnega prevoza na lokalni, regionalni in državni ravni (vključno z avtobusi in taksiji, javnim mestnim prometom, železniškim, letalskim in vodnim prevozom, pa tudi postajami, letališči in pristanišči), pri tem pa naj odpravijo prepreke za Evropo brez ovir, na primer z okrepljenimi pristojnostmi ustreznih organov izvrševanja v skladu z zakonodajo o pravicah potnikov, da bodo vsem invalidnim potnikom po vsej EU dejansko zagotovljene enake pravice, in sicer tako glede dostopnosti, standardizacije, harmonizacije in tehničnih zahtev kot spodbud za podjetja;

| 76. | poziva Komisijo, naj razjasni odgovornosti posameznih akterjev, ki zagotavljajo oskrbo gibalno oviranim osebam, zlasti glede prestopanja med različnimi prevoznimi sredstvi, in naj Parlament obvesti o sodelovanju invalidskih združenj in njihovi vlogi pri izvajanju predpisov o pravicah potnikov; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj razjasni odgovornosti posameznih akterjev, ki zagotavljajo oskrbo gibalno oviranim osebam, zlasti glede prestopanja med različnimi prevoznimi sredstvi, in naj Parlament obvesti o sodelovanju invalidskih združenj in njihovi vlogi pri izvajanju predpisov o pravicah potnikov;

| 77. | poudarja, da je neoviran dostop do prevoznih storitev, vozil, infrastrukture in intermodalnih povezovalnih vozlišč, predvsem na podeželju, bistvenega pomena za zagotavljanje sistemov mobilnosti, ki že po zasnovi ne bodo diskriminirali; glede tega poudarja, da morajo imeti invalidi dostop do proizvodov in storitev ter da si je treba še naprej prizadevati za dostopnost prevoznih in turističnih storitev, vozil in infrastrukture; poudarja, da je z instrumentom za povezovanje Evrope mogoče financirati ukrepe v mestnem okolju in ukrepe za izboljšanje dostopnosti za invalide, in sicer do 10 % stroškov prilagajanja; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je neoviran dostop do prevoznih storitev, vozil, infrastrukture in intermodalnih povezovalnih vozlišč, predvsem na podeželju, bistvenega pomena za zagotavljanje sistemov mobilnosti, ki že po zasnovi ne bodo diskriminirali; glede tega poudarja, da morajo imeti invalidi dostop do proizvodov in storitev ter da si je treba še naprej prizadevati za dostopnost prevoznih in turističnih storitev, vozil in infrastrukture; poudarja, da je z instrumentom za povezovanje Evrope mogoče financirati ukrepe v mestnem okolju in ukrepe za izboljšanje dostopnosti za invalide, in sicer do 10 % stroškov prilagajanja;

| 78. | poziva Komisijo, naj v svojem letnem poročilu o uporabi sredstev TEN-T objavi informacije o napredovanju pri ukrepih in višini sredstev, namenjenih prilagajanju infrastrukture invalidom v okviru instrumenta za povezovanje Evrope in drugih vrst skladov EU; poziva jo tudi, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo spodbujala k večjemu sodelovanju v projektih za prilagajanje infrastrukture invalidom in ki naj med drugim zajemajo informativne sestanke in obveščanje morebitnih promotorjev; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj v svojem letnem poročilu o uporabi sredstev TEN-T objavi informacije o napredovanju pri ukrepih in višini sredstev, namenjenih prilagajanju infrastrukture invalidom v okviru instrumenta za povezovanje Evrope in drugih vrst skladov EU; poziva jo tudi, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo spodbujala k večjemu sodelovanju v projektih za prilagajanje infrastrukture invalidom in ki naj med drugim zajemajo informativne sestanke in obveščanje morebitnih promotorjev;

| 79. | v zvezi s tem opozarja, da je treba financirati ukrepe v mestnem okolju, kjer je največ prestopanja med različnimi prevoznimi sredstvi in kjer imajo gibalno ovirane osebe največ težav; |
| --- | --- |

79.

v zvezi s tem opozarja, da je treba financirati ukrepe v mestnem okolju, kjer je največ prestopanja med različnimi prevoznimi sredstvi in kjer imajo gibalno ovirane osebe največ težav;

| 80. | poudarja, da bi morale biti dostopne oblike prednostna naloga v politikah digitaliziranega trga mobilnosti in bi morale olajšati dostop vsem osebam z vsemi vrstami invalidnosti, in sicer v dostopnem jeziku in dostopnih oblikah in tehnologijah za različne vrste invalidnosti, vključno z znakovnimi jeziki, braillovo pisavo, sistemi dopolnilne in nadomestne komunikacije ter drugimi dostopnimi sredstvi, načini in oblikami sporočanja po lastni izbiri, med drugim z lahko berljivim jezikom ali piktogrami, podnaslavljanjem in osebnimi pisnimi sporočili za potovalne informacije, sisteme rezervacij in izdaje vozovnic, hkrati pa bi morala biti omogočena uporaba več senzoričnih kanalov; v zvezi s prometno infrastrukturo in storitvami poziva Komisijo, naj vzpostavi ustrezne mehanizme za spremljanje in nadzor, s katerimi bo zagotovila, da bodo dostopnost in pripomočki za invalide na voljo tudi pri storitvah javnega prevoza v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da bi morale biti dostopne oblike prednostna naloga v politikah digitaliziranega trga mobilnosti in bi morale olajšati dostop vsem osebam z vsemi vrstami invalidnosti, in sicer v dostopnem jeziku in dostopnih oblikah in tehnologijah za različne vrste invalidnosti, vključno z znakovnimi jeziki, braillovo pisavo, sistemi dopolnilne in nadomestne komunikacije ter drugimi dostopnimi sredstvi, načini in oblikami sporočanja po lastni izbiri, med drugim z lahko berljivim jezikom ali piktogrami, podnaslavljanjem in osebnimi pisnimi sporočili za potovalne informacije, sisteme rezervacij in izdaje vozovnic, hkrati pa bi morala biti omogočena uporaba več senzoričnih kanalov; v zvezi s prometno infrastrukturo in storitvami poziva Komisijo, naj vzpostavi ustrezne mehanizme za spremljanje in nadzor, s katerimi bo zagotovila, da bodo dostopnost in pripomočki za invalide na voljo tudi pri storitvah javnega prevoza v vseh državah članicah;

| 81. | poudarja, da bi morali invalidom omogočiti dostop do informacij o večmodalnih in čezmejnih prometnih storitvah za prevoz od vrat do vrat, ki omogočajo izbiro najbolj trajnostne, najcenejše ali najhitrejše storitve, ter jim omogočiti spletno rezervacijo in plačilo; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da bi morali invalidom omogočiti dostop do informacij o večmodalnih in čezmejnih prometnih storitvah za prevoz od vrat do vrat, ki omogočajo izbiro najbolj trajnostne, najcenejše ali najhitrejše storitve, ter jim omogočiti spletno rezervacijo in plačilo;

| 82. | zahteva, naj bodo na voljo potovalne informacije v realnem času, da bodo lahko invalidi že pred potovanjem obveščeni o morebitnih motnjah in o alternativnih možnostih za potovanje; |
| --- | --- |

82.

zahteva, naj bodo na voljo potovalne informacije v realnem času, da bodo lahko invalidi že pred potovanjem obveščeni o morebitnih motnjah in o alternativnih možnostih za potovanje;

| 83. | poudarja, da invalidi potrebujejo dostop do informacij in komunikacije v dostopnih oblikah in tehnologije, ki so primerne različnim vrstam invalidnosti, vključno z znakovnim jezikom, Braillovo pisavo, povečevalnim in alternativnim sporočanjem in drugimi dostopnimi sredstvi, načini in oblikami sporočanja po njihovi izbiri, med drugim z lahko berljivimi oblikami in podnaslavljanjem; zato poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, potrebne za uveljavitev zakonodaje EU o dostopu do informacij in komunikacije; poziva Svet, naj nemudoma sprejme sklep o sklenitvi Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi ovirami pri branju; poziva Svet in države članice, naj izvajajo dosledne in učinkovite ukrepe v skladu z določbami pogodbe; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da invalidi potrebujejo dostop do informacij in komunikacije v dostopnih oblikah in tehnologije, ki so primerne različnim vrstam invalidnosti, vključno z znakovnim jezikom, Braillovo pisavo, povečevalnim in alternativnim sporočanjem in drugimi dostopnimi sredstvi, načini in oblikami sporočanja po njihovi izbiri, med drugim z lahko berljivimi oblikami in podnaslavljanjem; zato poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, potrebne za uveljavitev zakonodaje EU o dostopu do informacij in komunikacije; poziva Svet, naj nemudoma sprejme sklep o sklenitvi Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi ovirami pri branju; poziva Svet in države članice, naj izvajajo dosledne in učinkovite ukrepe v skladu z določbami pogodbe;

| 84. | opozarja, da so samostojnost, vključevanje in dostop do vključujočega izobraževanja in usposabljanja, družbenega in kulturnega življenja ter prostočasnih in športnih dejavnosti pravice, zagotovljene s členi 19, 24 in 30 Konvencije o pravicah invalidov; ponovno opozarja, da te pravice ščiti pravo EU, zlasti v členu 21 Listine o temeljnih pravicah, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi invalidnosti in na podlagi načela polnega in učinkovitega sodelovanja, vključno z demokratično udeležbo v družbi ter vključenostjo invalidov (člen 3 Konvencije o pravicah invalidov); zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo ukrepe, s katerimi invalidom zagotavljajo enakopraven in učinkovit dostop do ključnih področij, kot so vključujoče in kakovostno izobraževanje, kultura in šport, pa tudi dostop do obšolskih dejavnosti, kot so gledališče, jeziki in umetnost; poziva Komisijo, naj v strategijo Evropa 2020 pri določanju ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja vključijo posebne kazalnike za invalidnost; |
| --- | --- |

84.

opozarja, da so samostojnost, vključevanje in dostop do vključujočega izobraževanja in usposabljanja, družbenega in kulturnega življenja ter prostočasnih in športnih dejavnosti pravice, zagotovljene s členi 19, 24 in 30 Konvencije o pravicah invalidov; ponovno opozarja, da te pravice ščiti pravo EU, zlasti v členu 21 Listine o temeljnih pravicah, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi invalidnosti in na podlagi načela polnega in učinkovitega sodelovanja, vključno z demokratično udeležbo v družbi ter vključenostjo invalidov (člen 3 Konvencije o pravicah invalidov); zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo ukrepe, s katerimi invalidom zagotavljajo enakopraven in učinkovit dostop do ključnih področij, kot so vključujoče in kakovostno izobraževanje, kultura in šport, pa tudi dostop do obšolskih dejavnosti, kot so gledališče, jeziki in umetnost; poziva Komisijo, naj v strategijo Evropa 2020 pri določanju ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja vključijo posebne kazalnike za invalidnost;

| 85. | želi spomniti na osnutek splošne opombe Odbora za pravice invalidov k členu 24 (pravica do vključujočega izobraževanja), ki podrobno opisuje njegovo normativno vsebino, obveznosti držav, povezavo z drugimi določbami konvencije ter izvajanje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

85.

želi spomniti na osnutek splošne opombe Odbora za pravice invalidov k členu 24 (pravica do vključujočega izobraževanja), ki podrobno opisuje njegovo normativno vsebino, obveznosti držav, povezavo z drugimi določbami konvencije ter izvajanje na nacionalni ravni;

| 86. | želi spomniti, da bi se morali v okviru programov, usmerjenih na mlade, posebej zavzeti za mlade invalide; |
| --- | --- |

86.

želi spomniti, da bi se morali v okviru programov, usmerjenih na mlade, posebej zavzeti za mlade invalide;

| 87. | ugotavlja, da bi morale strategije za mlade za obdobje po letu 2018 vključevati potrebe mladih invalidov; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da bi morale strategije za mlade za obdobje po letu 2018 vključevati potrebe mladih invalidov;

| 88. | želi spomniti, da so invalidi pogosto izključeni ali nimajo dejanskega dostopa do storitev izobraževanja in usposabljanja, kadar so potrebni prilagojeni izobraževalni projekti, ki upoštevajo njihovo stopnjo invalidnosti, da jim pomagajo v celoti doseči njihov družbeni, ekonomski in izobraževalni potencial; poudarja, da bi bilo treba sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bo vsem invalidnim učencem zagotovljena primerna prilagoditev, ki jo potrebujejo za uresničevanje pravice do vključujočega in kakovostnega izobraževanja; spodbuja države članice in pristojne regionalne in lokalne vlade, naj okrepijo programe usposabljanja in stalnega strokovnega izpopolnjevanja za vse zadevne zainteresirane strani, vključene v neformalno in priložnostno izobraževanje, ter njihov dostop do infrastrukture IKT, da bi podprli njihovo delo z učenci s posebnimi potrebami in za boj proti predsodkom, zlasti do invalidov in oseb s psihosocialnimi ali duševnimi motnjami; |
| --- | --- |

88.

želi spomniti, da so invalidi pogosto izključeni ali nimajo dejanskega dostopa do storitev izobraževanja in usposabljanja, kadar so potrebni prilagojeni izobraževalni projekti, ki upoštevajo njihovo stopnjo invalidnosti, da jim pomagajo v celoti doseči njihov družbeni, ekonomski in izobraževalni potencial; poudarja, da bi bilo treba sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bo vsem invalidnim učencem zagotovljena primerna prilagoditev, ki jo potrebujejo za uresničevanje pravice do vključujočega in kakovostnega izobraževanja; spodbuja države članice in pristojne regionalne in lokalne vlade, naj okrepijo programe usposabljanja in stalnega strokovnega izpopolnjevanja za vse zadevne zainteresirane strani, vključene v neformalno in priložnostno izobraževanje, ter njihov dostop do infrastrukture IKT, da bi podprli njihovo delo z učenci s posebnimi potrebami in za boj proti predsodkom, zlasti do invalidov in oseb s psihosocialnimi ali duševnimi motnjami;

| 89. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za odpravo segregacije in zavračanje invalidnih učencev v šolah in učnem okolju, in jim zagotovijo dostop do primerne nastanitve in podporo, ki jo potrebujejo, da bi učencu olajšali doseganje polnega potenciala; poudarja, da je mogoče enake možnosti doseči le, če je pravica do vključujočega izobraževanja in usposabljanja zagotovljena na vseh stopnjah in pri vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja, vključno z vseživljenjskim učenjem, in je zato zajamčeno priznavanje kvalifikacij invalidov, zlasti tistih, pridobljenih v spodbudnem učnem okolju, kjer se lahko invalidne osebe naučijo prav kompetenc in spretnosti, ki jim omogočajo premagovanje invalidnosti; poudarja tehnične in finančne pomanjkljivosti posebnih programov vzgoje in izobraževanja, zlasti v državah članicah, ki jih je prizadela kriza, in poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko stanje izboljšali; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za odpravo segregacije in zavračanje invalidnih učencev v šolah in učnem okolju, in jim zagotovijo dostop do primerne nastanitve in podporo, ki jo potrebujejo, da bi učencu olajšali doseganje polnega potenciala; poudarja, da je mogoče enake možnosti doseči le, če je pravica do vključujočega izobraževanja in usposabljanja zagotovljena na vseh stopnjah in pri vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja, vključno z vseživljenjskim učenjem, in je zato zajamčeno priznavanje kvalifikacij invalidov, zlasti tistih, pridobljenih v spodbudnem učnem okolju, kjer se lahko invalidne osebe naučijo prav kompetenc in spretnosti, ki jim omogočajo premagovanje invalidnosti; poudarja tehnične in finančne pomanjkljivosti posebnih programov vzgoje in izobraževanja, zlasti v državah članicah, ki jih je prizadela kriza, in poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko stanje izboljšali;

| 90. | je seznanjen z napredkom, doseženim pri urejanju programov študentske izmenjave, zlasti programa Erasmus+, z vključitvijo dodatne finančne podpore za mobilnost invalidnih študentov in osebja in vztraja, da je treba nujno nadaljevati s posebnimi določbami v vseh vidikih programa; priznava, da se invalidni učenci v praksi še vedno soočajo s številnimi ovirami (nazorske, komunikacijske, arhitekturne, informacijske ovire itn.); poziva Komisijo in države članice, naj bolj podprejo sodelovanje invalidov v programih izmenjav EU in naj izboljšajo prepoznavnost in preglednost priložnosti za mobilnost; poziva jo tudi, naj spodbuja izmenjavo dobrih praks glede programov izmenjave za invalidne študente in učitelje; |
| --- | --- |

90.

je seznanjen z napredkom, doseženim pri urejanju programov študentske izmenjave, zlasti programa Erasmus+, z vključitvijo dodatne finančne podpore za mobilnost invalidnih študentov in osebja in vztraja, da je treba nujno nadaljevati s posebnimi določbami v vseh vidikih programa; priznava, da se invalidni učenci v praksi še vedno soočajo s številnimi ovirami (nazorske, komunikacijske, arhitekturne, informacijske ovire itn.); poziva Komisijo in države članice, naj bolj podprejo sodelovanje invalidov v programih izmenjav EU in naj izboljšajo prepoznavnost in preglednost priložnosti za mobilnost; poziva jo tudi, naj spodbuja izmenjavo dobrih praks glede programov izmenjave za invalidne študente in učitelje;

| 91. | poziva izobraževalne sisteme, naj ne ustvarjajo okolja, ki označuje učence, na primer nivojskega pouka (ločevanje po sposobnostih), saj invalidni učenci zaradi tega trpijo, zlasti tisti z učnimi težavami; |
| --- | --- |

91.

poziva izobraževalne sisteme, naj ne ustvarjajo okolja, ki označuje učence, na primer nivojskega pouka (ločevanje po sposobnostih), saj invalidni učenci zaradi tega trpijo, zlasti tisti z učnimi težavami;

| 92. | poziva Komisijo, naj v svojo oceno direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu vključi izrecen del o invalidnosti, in poziva države članice, naj si prizadevajo za nadaljnje izvajanje direktive, tudi z vidika potreb invalidov in njihove pravice do poznavanja in učinkovite uporabe določb in instrumentov direktive, saj je slabo poznana tudi med splošnim prebivalstvom; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj v svojo oceno direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu vključi izrecen del o invalidnosti, in poziva države članice, naj si prizadevajo za nadaljnje izvajanje direktive, tudi z vidika potreb invalidov in njihove pravice do poznavanja in učinkovite uporabe določb in instrumentov direktive, saj je slabo poznana tudi med splošnim prebivalstvom;

| 93. | poudarja tesno povezanost med invalidnostjo, ki jo ima približno 15 % prebivalstva EU, in šibkim zdravjem, saj težave in ovire pri dostopu vodijo v neustrezno ali nezadostno ponudbo zdravstvenih storitev za invalide, zlasti če je invalidnost nastala kot neželeni učinek zdravil; se zaveda, da pomanjkljiv dostop do zdravstvenih storitev negativno vpliva na zmožnost invalidov, da bi živeli neodvisno, vključeno in enakovredno drugim; |
| --- | --- |

93.

poudarja tesno povezanost med invalidnostjo, ki jo ima približno 15 % prebivalstva EU, in šibkim zdravjem, saj težave in ovire pri dostopu vodijo v neustrezno ali nezadostno ponudbo zdravstvenih storitev za invalide, zlasti če je invalidnost nastala kot neželeni učinek zdravil; se zaveda, da pomanjkljiv dostop do zdravstvenih storitev negativno vpliva na zmožnost invalidov, da bi živeli neodvisno, vključeno in enakovredno drugim;

| 94. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da invalidi v dosti večji meri poročajo o neustrezni oskrbi ali zavrnitvi oskrbe in o primerih prisile ali slabega ravnanja, kar kaže, da zdravstveno osebje ni dovolj usposobljeno glede tega, kakšno oskrbo potrebujejo invalidi; poziva države članice, naj vlagajo v usposabljanje strokovnjakov, ki skrbijo za invalide in jim pomagajo; |
| --- | --- |

94.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da invalidi v dosti večji meri poročajo o neustrezni oskrbi ali zavrnitvi oskrbe in o primerih prisile ali slabega ravnanja, kar kaže, da zdravstveno osebje ni dovolj usposobljeno glede tega, kakšno oskrbo potrebujejo invalidi; poziva države članice, naj vlagajo v usposabljanje strokovnjakov, ki skrbijo za invalide in jim pomagajo;

| 95. | poudarja, da je treba za vse zdravstvene posege, ki zahtevajo svobodno privolitev po predhodni seznanitvi, pridobiti privolitev tudi od invalidne osebe in da je treba izvesti vse potrebne ukrepe, da lahko tudi invalidi dobijo in razumejo potrebne informacije; poudarja, da mora biti privolitev izrečena osebno, vnaprej in ob polnem poznavanju dejstev ter ob vseh potrebnih mehanizmih, s katerimi se zagotovi spoštovanje teh načel, ter da je treba sprejeti tudi ustrezne ukrepe za osebe s psihosocialnimi motnjami; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da je treba za vse zdravstvene posege, ki zahtevajo svobodno privolitev po predhodni seznanitvi, pridobiti privolitev tudi od invalidne osebe in da je treba izvesti vse potrebne ukrepe, da lahko tudi invalidi dobijo in razumejo potrebne informacije; poudarja, da mora biti privolitev izrečena osebno, vnaprej in ob polnem poznavanju dejstev ter ob vseh potrebnih mehanizmih, s katerimi se zagotovi spoštovanje teh načel, ter da je treba sprejeti tudi ustrezne ukrepe za osebe s psihosocialnimi motnjami;

| 96. | poziva Komisijo, naj v svoje zdravstvene instrumente in politike vključi pristope, ki se osredotočajo na invalidnost, da bi v državah članicah izboljšali zdravstvene rezultate za invalide, in sicer z boljšo fizično, okoljsko in senzorno dostopnostjo, kakovostjo in cenovno dostopnostjo, hkrati z razvojem instrumentov in politik v to smer pa naj se Komisija posvetuje z invalidi; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj v svoje zdravstvene instrumente in politike vključi pristope, ki se osredotočajo na invalidnost, da bi v državah članicah izboljšali zdravstvene rezultate za invalide, in sicer z boljšo fizično, okoljsko in senzorno dostopnostjo, kakovostjo in cenovno dostopnostjo, hkrati z razvojem instrumentov in politik v to smer pa naj se Komisija posvetuje z invalidi;

| 97. | ponavlja, da so reproduktivne pravice med temeljnimi svoboščinami, ki jih zagotavljajo dunajska deklaracija in akcijski program iz leta 1993 ter Konvencija o pravicah invalidov: pravica do enakosti in nediskriminacije, pravica do poroke in oblikovanja družine; pravica do celostne reproduktivnozdravstvene oskrbe, vključno z načrtovanjem družine in obporodnimi zdravstvenimi storitvami, izobraževanjem in obveščanjem; pravica do svobodne privolitve po predhodni seznanitvi pri vseh zdravstvenih posegih, vključno s sterilizacijo in splavom, ter pravica ne biti izpostavljen spolni zlorabi in izkoriščanju; |
| --- | --- |

97.

ponavlja, da so reproduktivne pravice med temeljnimi svoboščinami, ki jih zagotavljajo dunajska deklaracija in akcijski program iz leta 1993 ter Konvencija o pravicah invalidov: pravica do enakosti in nediskriminacije, pravica do poroke in oblikovanja družine; pravica do celostne reproduktivnozdravstvene oskrbe, vključno z načrtovanjem družine in obporodnimi zdravstvenimi storitvami, izobraževanjem in obveščanjem; pravica do svobodne privolitve po predhodni seznanitvi pri vseh zdravstvenih posegih, vključno s sterilizacijo in splavom, ter pravica ne biti izpostavljen spolni zlorabi in izkoriščanju;

| 98. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bodo vse zdravstvene storitve in oskrba za invalidke, vključno z oskrbo in storitvami reproduktivnega in duševnega zdravja, dostopne ter se bodo izvajale na podlagi svobodne privolitve pacientk po predhodni seznanitvi; |
| --- | --- |

98.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bodo vse zdravstvene storitve in oskrba za invalidke, vključno z oskrbo in storitvami reproduktivnega in duševnega zdravja, dostopne ter se bodo izvajale na podlagi svobodne privolitve pacientk po predhodni seznanitvi;

| 99. | poziva države članice, naj sprejmejo smernice, s katerimi bodo zagotovile, da bo vse izobraževanje, obveščanje, zdravstvena oskrba in storitve spolnega in reproduktivnega zdravja na voljo invalidnim ženskam in dekletom v dostopnih in starosti ustreznih oblikah, vključno z znakovnim jezikom, braillovo pisavo, taktilno komunikacijo, velikim tiskom in drugimi alternativnimi načini, kanali in formati sporočanja; |
| --- | --- |

99.

poziva države članice, naj sprejmejo smernice, s katerimi bodo zagotovile, da bo vse izobraževanje, obveščanje, zdravstvena oskrba in storitve spolnega in reproduktivnega zdravja na voljo invalidnim ženskam in dekletom v dostopnih in starosti ustreznih oblikah, vključno z znakovnim jezikom, braillovo pisavo, taktilno komunikacijo, velikim tiskom in drugimi alternativnimi načini, kanali in formati sporočanja;

| 100. | ponovno potrjuje svoje stališče, da je treba invalidkam in invalidom ter njihovim družinam zagotoviti specializirano podporo, tudi pomoč pri negi otroka, da bi lahko polno uživali v materinstvu in očetovstvu; |
| --- | --- |

100.

ponovno potrjuje svoje stališče, da je treba invalidkam in invalidom ter njihovim družinam zagotoviti specializirano podporo, tudi pomoč pri negi otroka, da bi lahko polno uživali v materinstvu in očetovstvu;

| 101. | poudarja, da sistem zdravstvenega zavarovanja ne sme diskriminirati invalidov; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da sistem zdravstvenega zavarovanja ne sme diskriminirati invalidov;

| 102. | poziva Komisijo, naj razvije vseevropske smernice za nacionalne kontaktne točke o zagotavljanju dostopnih informacij vsem pacientom o oskrbi v drugih državah članicah, pri tem pa naj upošteva posebno vlogo združenj pacientov; |
| --- | --- |

102.

poziva Komisijo, naj razvije vseevropske smernice za nacionalne kontaktne točke o zagotavljanju dostopnih informacij vsem pacientom o oskrbi v drugih državah članicah, pri tem pa naj upošteva posebno vlogo združenj pacientov;

| 103. | spodbuja Komisijo, naj pomaga državam članicam in članom evropskih referenčnih mrež, naj razširijo vire in strokovno znanje teh mrež tudi na tiste oblike invalidnosti, ki niso nujno redke, potrebujejo pa visoko specializirano zdravstveno oskrbo večdisciplinarnih zdravstvenih timov in zgoščeno znanje ter vire iz tega okvira; |
| --- | --- |

103.

spodbuja Komisijo, naj pomaga državam članicam in članom evropskih referenčnih mrež, naj razširijo vire in strokovno znanje teh mrež tudi na tiste oblike invalidnosti, ki niso nujno redke, potrebujejo pa visoko specializirano zdravstveno oskrbo večdisciplinarnih zdravstvenih timov in zgoščeno znanje ter vire iz tega okvira;

| 104. | vztraja, da morajo biti storitve in blago dostopni invalidom; poudarja, da se dostopnost ne razvija in ne izvaja zaradi ekonomskih ovir in razmerja med stroški in koristmi; je prepričan, da bi z večjo udeležbo invalidov pri razvoju zdravstvenih in sorodnih proizvodov in storitev zagotovili večjo varnost in dostopnost; |
| --- | --- |

104.

vztraja, da morajo biti storitve in blago dostopni invalidom; poudarja, da se dostopnost ne razvija in ne izvaja zaradi ekonomskih ovir in razmerja med stroški in koristmi; je prepričan, da bi z večjo udeležbo invalidov pri razvoju zdravstvenih in sorodnih proizvodov in storitev zagotovili večjo varnost in dostopnost;

| 105. | poudarja, da se telesni invalidi srečujejo tudi s problemi pri politikah digitaliziranega trga mobilnosti, in poziva k omogočanju dostopa za vse osebe z vsemi vrstami invalidnosti v dostopnih jezikih, oblikah in tehnologijah, primernih za različne vrste invalidnosti, vključno z znakovnimi jeziki, Braillovo pisavo, sistemi dopolnilne in nadomestne komunikacije ter drugimi dostopnimi sredstvi, načini in oblikami komuniciranja po lastni izbiri, med drugim z lahko berljivim jezikom, podnaslavljanjem in osebnimi pisnimi sporočili, zlasti za zdravstvene informacije, hkrati pa bi morali uporabljati več senzoričnih kanalov; |
| --- | --- |

105.

poudarja, da se telesni invalidi srečujejo tudi s problemi pri politikah digitaliziranega trga mobilnosti, in poziva k omogočanju dostopa za vse osebe z vsemi vrstami invalidnosti v dostopnih jezikih, oblikah in tehnologijah, primernih za različne vrste invalidnosti, vključno z znakovnimi jeziki, Braillovo pisavo, sistemi dopolnilne in nadomestne komunikacije ter drugimi dostopnimi sredstvi, načini in oblikami komuniciranja po lastni izbiri, med drugim z lahko berljivim jezikom, podnaslavljanjem in osebnimi pisnimi sporočili, zlasti za zdravstvene informacije, hkrati pa bi morali uporabljati več senzoričnih kanalov;

| 106. | spodbuja Komisijo, naj si trajno prizadeva za okrepitev zdravstvene preventive in spodbujanja, da bi rešili problem velikih razlik v zdravju in dostopu, s katerimi se srečujejo najranljivejši invalidi; |
| --- | --- |

106.

spodbuja Komisijo, naj si trajno prizadeva za okrepitev zdravstvene preventive in spodbujanja, da bi rešili problem velikih razlik v zdravju in dostopu, s katerimi se srečujejo najranljivejši invalidi;

| 107. | poziva Komisijo in države članice, naj se zavzamejo, da bi nevrodegenerativne bolezni opredelili kot invalidnost; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo in države članice, naj se zavzamejo, da bi nevrodegenerativne bolezni opredelili kot invalidnost;

| 108. | poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno priznajo osrednjo vlogo negovalcev v družini in jim tako zagotovijo ustrezen dostop do zdravstvenih storitev, saj ima skrb za invalida posledice za njihovo lastno telesno in duševno zdravje in dobro počutje; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno priznajo osrednjo vlogo negovalcev v družini in jim tako zagotovijo ustrezen dostop do zdravstvenih storitev, saj ima skrb za invalida posledice za njihovo lastno telesno in duševno zdravje in dobro počutje;

| 109. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bodo pravice in storitve, povezane z zaposlovanjem, vključno s primerno prilagoditvijo v okviru direktive o enakosti pri zaposlovanju, prenosljive in skladne s prostim pretokom invalidov, kot je določeno v Pogodbah; poziva države članice, naj uvedejo spodbude za delodajalce in aktivne politike trga dela v podporo zaposlovanju invalidov; priznava potencial socialne ekonomije in nastajajočega digitalnega gospodarstva za zagotavljanje zaposlitev za invalide; |
| --- | --- |

109.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bodo pravice in storitve, povezane z zaposlovanjem, vključno s primerno prilagoditvijo v okviru direktive o enakosti pri zaposlovanju, prenosljive in skladne s prostim pretokom invalidov, kot je določeno v Pogodbah; poziva države članice, naj uvedejo spodbude za delodajalce in aktivne politike trga dela v podporo zaposlovanju invalidov; priznava potencial socialne ekonomije in nastajajočega digitalnega gospodarstva za zagotavljanje zaposlitev za invalide;

| 110. | je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti med invalidi, zlasti med invalidkami, v primerjavi z drugimi skupinami prebivalstva v Evropski uniji; poziva države članice, naj spodbujajo in zagotovijo politični okvir za udeležbo invalidk na trgu dela, tudi za tiste, ki imajo skrite motnje, kronično bolezen ali učne težave; |
| --- | --- |

110.

je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti med invalidi, zlasti med invalidkami, v primerjavi z drugimi skupinami prebivalstva v Evropski uniji; poziva države članice, naj spodbujajo in zagotovijo politični okvir za udeležbo invalidk na trgu dela, tudi za tiste, ki imajo skrite motnje, kronično bolezen ali učne težave;

| 111. | je zaskrbljen, da v direktivi o enakosti pri zaposlovanju ni izrecno navedeno, da je odklonitev primerne prilagoditve za invalide oblika diskriminacije; poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o trenutnem stanju v zvezi z vrstami prejetih pritožb in naj v zvezi s tem preuči, ali je potrebna revizija direktive; |
| --- | --- |

111.

je zaskrbljen, da v direktivi o enakosti pri zaposlovanju ni izrecno navedeno, da je odklonitev primerne prilagoditve za invalide oblika diskriminacije; poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o trenutnem stanju v zvezi z vrstami prejetih pritožb in naj v zvezi s tem preuči, ali je potrebna revizija direktive;

| 112. | poudarja koristi, da pogoji za zaposlitev invalidov presežejo okvir zaposlovanja v invalidskih podjetjih in da se pripravijo pogoji za zaposlitev invalidov tudi na odprtem trgu dela; poudarja pomen izmenjave dobrih praks med javnimi organi, predstavniškimi organizacijami invalidov, ponudniki podpornih storitev, izkušenimi delodajalci in drugimi ustreznimi akterji; |
| --- | --- |

112.

poudarja koristi, da pogoji za zaposlitev invalidov presežejo okvir zaposlovanja v invalidskih podjetjih in da se pripravijo pogoji za zaposlitev invalidov tudi na odprtem trgu dela; poudarja pomen izmenjave dobrih praks med javnimi organi, predstavniškimi organizacijami invalidov, ponudniki podpornih storitev, izkušenimi delodajalci in drugimi ustreznimi akterji;

| 113. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo zaposlovanje invalidov prek podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, in tako pomagajo invalidom pri vključevanju na trg dela; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja novo nastali trg za socialne naložbe z instrumenti, ki so bili vzpostavljeni v okviru pobude za socialno podjetništvo ter Parlamentu poroča o rezultatih vmesnega pregleda pobude; |
| --- | --- |

113.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo zaposlovanje invalidov prek podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, in tako pomagajo invalidom pri vključevanju na trg dela; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja novo nastali trg za socialne naložbe z instrumenti, ki so bili vzpostavljeni v okviru pobude za socialno podjetništvo ter Parlamentu poroča o rezultatih vmesnega pregleda pobude;

| 114. | želi spomniti, da je za preprečevanje odpuščanja invalidov bistvenega pomena, da jim omogočimo opravljati delo na podlagi posebnih pravil; priporoča tudi, naj se izvaja ustrezen nadzor in sodeluje s centri za zaposlovanje in podjetji, da bi odpravili izključevanje invalidov iz sveta dela in v celoti ovrednotili njihov potencial; |
| --- | --- |

114.

želi spomniti, da je za preprečevanje odpuščanja invalidov bistvenega pomena, da jim omogočimo opravljati delo na podlagi posebnih pravil; priporoča tudi, naj se izvaja ustrezen nadzor in sodeluje s centri za zaposlovanje in podjetji, da bi odpravili izključevanje invalidov iz sveta dela in v celoti ovrednotili njihov potencial;

| 115. | poziva države članice, naj sprejmejo okvire za kakovost pripravništev ter spodbujajo in razvijajo možnosti vajeništva in usposabljanja za invalide, ob zagotavljanju primerne prilagoditve in dostopnega okolja, da bi jim zagotovili socialno zaščito in jim olajšali vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

115.

poziva države članice, naj sprejmejo okvire za kakovost pripravništev ter spodbujajo in razvijajo možnosti vajeništva in usposabljanja za invalide, ob zagotavljanju primerne prilagoditve in dostopnega okolja, da bi jim zagotovili socialno zaščito in jim olajšali vključevanje na trg dela;

| 116. | poziva države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe, da bi preprečili in obrnili negativne učinke varčevalnih ukrepov na socialno varstvo invalidov; |
| --- | --- |

116.

poziva države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe, da bi preprečili in obrnili negativne učinke varčevalnih ukrepov na socialno varstvo invalidov;

| 117. | poziva države članice, naj izvedejo učinkovite mehanizme, da bi preprečili ali zmanjšali revščino, ranljivost in socialno izključenost invalidov in njihovih družin, s posebnim poudarkom na invalidnih otrocih, v okviru evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

117.

poziva države članice, naj izvedejo učinkovite mehanizme, da bi preprečili ali zmanjšali revščino, ranljivost in socialno izključenost invalidov in njihovih družin, s posebnim poudarkom na invalidnih otrocih, v okviru evropskega stebra socialnih pravic;

| 118. | poziva države članice, naj se vzdržijo zmanjševanja dajatev, povezanih z invalidnostjo, storitev v skupnosti, zdravstvenih storitev, programov usposabljanja in izobraževanja, ki bo spodkopalo Konvencijo o pravicah invalidov in še povečalo raven revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

118.

poziva države članice, naj se vzdržijo zmanjševanja dajatev, povezanih z invalidnostjo, storitev v skupnosti, zdravstvenih storitev, programov usposabljanja in izobraževanja, ki bo spodkopalo Konvencijo o pravicah invalidov in še povečalo raven revščine in socialne izključenosti;

| 119. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zaradi preprečevanja socialne izključenosti invalidov in njihovih družin spodbujajo (na podlagi skupnih pravil) ukrepe za boj proti revščini, v kateri živijo številne družine prikrajšanih posameznikov, pri čemer bi morali upoštevati jasne kazalnike, na podlagi katerih bi oblikovali potrebne ukrepe pomoči; |
| --- | --- |

119.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zaradi preprečevanja socialne izključenosti invalidov in njihovih družin spodbujajo (na podlagi skupnih pravil) ukrepe za boj proti revščini, v kateri živijo številne družine prikrajšanih posameznikov, pri čemer bi morali upoštevati jasne kazalnike, na podlagi katerih bi oblikovali potrebne ukrepe pomoči;

| 120. | poudarja, da se na podlagi členov 7 in 96(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 o skupnih določbah od držav članic in Komisije zahteva, da pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) na splošno ter zlasti v okviru operativnih programov zagotovijo upoštevanje in spodbujanje enakih možnosti, nediskriminacije in vključevanja invalidov; poziva k celostnemu pristopu pri obravnavanju posebnih potreb invalidov; zato poziva Komisijo, naj pobliže spremlja uporabo splošnih predhodnih pogojev o nediskriminaciji in invalidnosti; poudarja, da je treba v tej oceni ovrednotiti ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti za ženske in moške ter za vključevanje invalidov, zlasti glede dostopnosti; |
| --- | --- |

120.

poudarja, da se na podlagi členov 7 in 96(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 o skupnih določbah od držav članic in Komisije zahteva, da pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) na splošno ter zlasti v okviru operativnih programov zagotovijo upoštevanje in spodbujanje enakih možnosti, nediskriminacije in vključevanja invalidov; poziva k celostnemu pristopu pri obravnavanju posebnih potreb invalidov; zato poziva Komisijo, naj pobliže spremlja uporabo splošnih predhodnih pogojev o nediskriminaciji in invalidnosti; poudarja, da je treba v tej oceni ovrednotiti ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti za ženske in moške ter za vključevanje invalidov, zlasti glede dostopnosti;

| 121. | poziva oblikovalce politik na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, naj poskrbijo za učinkovito spremljanje izvajanja predpisov o nediskriminaciji ter dostopnost in uporabo sredstev strukturnih in investicijskih skladov za zagotovitev enakega dostopa do vseh storitev, tudi interneta, za invalide ter enake in ustrezne bivalne razmere v vseh lokalnih skupnostih (na podeželju, redko poseljenih območjih in v mestih) in zavodih, ki zanje skrbijo; ugotavlja pa, da so socialne politike in njihovo financiranje v glavnem še vedno v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

121.

poziva oblikovalce politik na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, naj poskrbijo za učinkovito spremljanje izvajanja predpisov o nediskriminaciji ter dostopnost in uporabo sredstev strukturnih in investicijskih skladov za zagotovitev enakega dostopa do vseh storitev, tudi interneta, za invalide ter enake in ustrezne bivalne razmere v vseh lokalnih skupnostih (na podeželju, redko poseljenih območjih in v mestih) in zavodih, ki zanje skrbijo; ugotavlja pa, da so socialne politike in njihovo financiranje v glavnem še vedno v pristojnosti držav članic;

| 122. | poziva Komisijo, naj pobliže spremlja, ali se pri uporabi strukturnih in investicijskih skladov upošteva načelo nediskriminacije ter z njim povezana zakonodaja; želi spomniti, da morajo biti organi, pristojni za spodbujanje socialne vključenosti, tudi organizacije, ki prestavljajo invalide, vključeni v partnerstvo pri načrtovanju programov in v izvedbeni fazi operativnih programov, s tem bo namreč zagotovljeno, da bodo interesi in pomisleki invalidov zares upoštevani; odločno poziva k uporabi strukturnih in investicijskih skladov za spoštovanje minimalnih standardov glede dostopnosti, mobilnosti in stanovanj za invalide in se zaveda, da je to pomembna in zahtevna naloga, zlasti za lokalne in regionalne organe; |
| --- | --- |

122.

poziva Komisijo, naj pobliže spremlja, ali se pri uporabi strukturnih in investicijskih skladov upošteva načelo nediskriminacije ter z njim povezana zakonodaja; želi spomniti, da morajo biti organi, pristojni za spodbujanje socialne vključenosti, tudi organizacije, ki prestavljajo invalide, vključeni v partnerstvo pri načrtovanju programov in v izvedbeni fazi operativnih programov, s tem bo namreč zagotovljeno, da bodo interesi in pomisleki invalidov zares upoštevani; odločno poziva k uporabi strukturnih in investicijskih skladov za spoštovanje minimalnih standardov glede dostopnosti, mobilnosti in stanovanj za invalide in se zaveda, da je to pomembna in zahtevna naloga, zlasti za lokalne in regionalne organe;

| 123. | poziva Komisijo in države članice, naj bolje izkoristijo sredstva strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada in programa Ustvarjalna Evropa, in pri tem čim bolj vključijo nacionalne, regionalne in lokalne organizacije invalidov; poleg tega poudarja, da je pomembno invalidom zagotoviti popoln dostop do trga dela, izobraževanja in usposabljanja, do programov Erasmus +, jamstvo za mlade in pobude EURES; |
| --- | --- |

123.

poziva Komisijo in države članice, naj bolje izkoristijo sredstva strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada in programa Ustvarjalna Evropa, in pri tem čim bolj vključijo nacionalne, regionalne in lokalne organizacije invalidov; poleg tega poudarja, da je pomembno invalidom zagotoviti popoln dostop do trga dela, izobraževanja in usposabljanja, do programov Erasmus +, jamstvo za mlade in pobude EURES;

| 124. | poziva države članice, naj razširijo načelo, po katerem lahko naročniki skladov ESI izločijo prošnje, ki ne izpolnjujejo pogojev glede dostopnosti za invalide; |
| --- | --- |

124.

poziva države članice, naj razširijo načelo, po katerem lahko naročniki skladov ESI izločijo prošnje, ki ne izpolnjujejo pogojev glede dostopnosti za invalide;

| 125. | pozdravlja predhodno pogojenost glede socialne vključenosti in s tem povezano prednostno vlaganje v „prehod z institucionalnih storitev na storitve v okviru lokalnih skupnosti“ v uredbi o skupnih določbah; poziva države članice, naj sredstva uporabijo za deinstitucionalizacijo in kot orodje za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov. |
| --- | --- |

125.

pozdravlja predhodno pogojenost glede socialne vključenosti in s tem povezano prednostno vlaganje v „prehod z institucionalnih storitev na storitve v okviru lokalnih skupnosti“ v uredbi o skupnih določbah; poziva države članice, naj sredstva uporabijo za deinstitucionalizacijo in kot orodje za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov.

| 126. | je zaskrbljen, da se evropski strukturni in investicijski skladi zlorabljajo za spodbujanje institucionalizacije, ter poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo spremljanje v skladu s Konvencijo o pravicah invalidov in ob posvetovanju z organizacijami, ki predstavljajo invalide; poudarja, da bi moral na načelih preglednosti temeljiti ves postopek, od dodelitve do uporabe; |
| --- | --- |

126.

je zaskrbljen, da se evropski strukturni in investicijski skladi zlorabljajo za spodbujanje institucionalizacije, ter poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo spremljanje v skladu s Konvencijo o pravicah invalidov in ob posvetovanju z organizacijami, ki predstavljajo invalide; poudarja, da bi moral na načelih preglednosti temeljiti ves postopek, od dodelitve do uporabe;

| 127. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, vključno z uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov in drugih zadevnih evropskih skladov EU, da bi razvili kakovostne in cenovno dostopne podporne storitve v lokalnih skupnostih za invalidne dečke in deklice in njihove družine, tudi oseb, ki potrebujejo visoko raven podpore, spodbujali deinstitucionalizacijo in preprečili novo institucionalizacijo ter spodbujali vključujoče skupnosti in dostop do vključujočega kakovostnega izobraževanja za invalidne dečke in deklice; |
| --- | --- |

127.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, vključno z uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov in drugih zadevnih evropskih skladov EU, da bi razvili kakovostne in cenovno dostopne podporne storitve v lokalnih skupnostih za invalidne dečke in deklice in njihove družine, tudi oseb, ki potrebujejo visoko raven podpore, spodbujali deinstitucionalizacijo in preprečili novo institucionalizacijo ter spodbujali vključujoče skupnosti in dostop do vključujočega kakovostnega izobraževanja za invalidne dečke in deklice;

| 128. | meni, da bi morale institucije EU razmisliti o tem, da bi prihodnje in obstoječe sheme financiranja odprle tudi za organizacije, ki dejavno zastopajo invalide; |
| --- | --- |

128.

meni, da bi morale institucije EU razmisliti o tem, da bi prihodnje in obstoječe sheme financiranja odprle tudi za organizacije, ki dejavno zastopajo invalide;

| 129. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za vključevanje invalidov tako, da zagotavlja finančno podporo celi vrsti temeljnih projektov in organizacij; |
| --- | --- |

129.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za vključevanje invalidov tako, da zagotavlja finančno podporo celi vrsti temeljnih projektov in organizacij;

| 130. | poziva institucije EU in države članice, naj invalide, tudi prek njihovih predstavniških organizacij, dejavno vključijo v postopke odločanja v skladu s členom 4(3) Konvencije o pravicah invalidov; poleg tega jih poziva, naj v teh postopkih upoštevajo mnenja invalidov; |
| --- | --- |

130.

poziva institucije EU in države članice, naj invalide, tudi prek njihovih predstavniških organizacij, dejavno vključijo v postopke odločanja v skladu s členom 4(3) Konvencije o pravicah invalidov; poleg tega jih poziva, naj v teh postopkih upoštevajo mnenja invalidov;

| 131. | ponovno poudarja, kako pomembno je, da se invalidom omogočijo izjeme in omejitve na področju avtorskih in sorodnih pravic; je seznanjen s sklenitvijo Marakeške pogodbe, s katero naj bi slepim in slabovidnim olajšali dostop do objavljenih del, vendar ponovno izraža prepričanje, da je EU pristojna za sklenitev te pogodbe, ne da bi bila ratifikacija pogojena z revizijo pravnega okvira EU ali s pravočasno odločitvijo Sodišča EU; v zvezi s tem tudi poudarja, da morajo Parlament, Komisija in države članice sodelovati in tako zagotoviti hitro ratifikacijo Marakeške pogodbe; |
| --- | --- |

131.

ponovno poudarja, kako pomembno je, da se invalidom omogočijo izjeme in omejitve na področju avtorskih in sorodnih pravic; je seznanjen s sklenitvijo Marakeške pogodbe, s katero naj bi slepim in slabovidnim olajšali dostop do objavljenih del, vendar ponovno izraža prepričanje, da je EU pristojna za sklenitev te pogodbe, ne da bi bila ratifikacija pogojena z revizijo pravnega okvira EU ali s pravočasno odločitvijo Sodišča EU; v zvezi s tem tudi poudarja, da morajo Parlament, Komisija in države članice sodelovati in tako zagotoviti hitro ratifikacijo Marakeške pogodbe;

| 132. | poudarja, da bi morale vse zakonodajne spremembe na področju avtorskih in sorodnih pravic invalidom omogočiti dostop do del in storitev, zaščitenih s temi pravicami, v kateri koli obliki; želi spomniti, da naj bi Komisija vložila zakonodajne predloge o izjemah in omejitvah na področju avtorskih in sorodnih pravic, da bo osebam z različnimi oblikami invalidnosti zagotovljen dostop do del in storitev, zaščitenih s temi pravicami; |
| --- | --- |

132.

poudarja, da bi morale vse zakonodajne spremembe na področju avtorskih in sorodnih pravic invalidom omogočiti dostop do del in storitev, zaščitenih s temi pravicami, v kateri koli obliki; želi spomniti, da naj bi Komisija vložila zakonodajne predloge o izjemah in omejitvah na področju avtorskih in sorodnih pravic, da bo osebam z različnimi oblikami invalidnosti zagotovljen dostop do del in storitev, zaščitenih s temi pravicami;

| 133. | vztraja, kako pomembni so digitalni sistemi za invalide, saj jim omogočajo sodelovanje v vseh vidikih družbenega življenja, in priporoča, da se preuči uporaba podporne ambientalne tehnologije v izobraževanju; priznava, da nesorazmerno veliko število invalidov nima dostopa do spleta, da so izključeni iz digitalnega razvoja in zato prikrajšani za informacije, priložnosti, učenje novih veščin ter dostop do pomembnih storitev; zato poziva zakonodajalce na nacionalni ravni in ravni EU, naj pri izvajanju zakonodaje za enotni digitalni trg vključijo določbe o dostopnosti, vključijo vprašanje dostopnosti digitalnih vsebin v vse relevantne politike, naj v skupnostih uvede programe usposabljanja za „digitalne zastopnike“, da se bo več invalidov vključilo v splet ter sprejmejo potrebne ukrepe za boj proti kibernetskemu kriminalu in kibernetskemu ustrahovanju; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da spoštovanje pravic intelektualne lastnine ne bi nerazumno ali diskriminatorno oviralo dostopa invalidov do kulturnega gradiva, in naj preuči obvezno izjemo pri avtorskih pravicah za uporabo v korist invalidov, ki je neposredno povezana z invalidnostjo in je nekomercialne narave, v obsegu, ki ga zahteva konkretna oblika invalidnosti; poziva, naj se upošteva medsektorski pristop človekovih pravic invalidov v vseh politikah EU; |
| --- | --- |

133.

vztraja, kako pomembni so digitalni sistemi za invalide, saj jim omogočajo sodelovanje v vseh vidikih družbenega življenja, in priporoča, da se preuči uporaba podporne ambientalne tehnologije v izobraževanju; priznava, da nesorazmerno veliko število invalidov nima dostopa do spleta, da so izključeni iz digitalnega razvoja in zato prikrajšani za informacije, priložnosti, učenje novih veščin ter dostop do pomembnih storitev; zato poziva zakonodajalce na nacionalni ravni in ravni EU, naj pri izvajanju zakonodaje za enotni digitalni trg vključijo določbe o dostopnosti, vključijo vprašanje dostopnosti digitalnih vsebin v vse relevantne politike, naj v skupnostih uvede programe usposabljanja za „digitalne zastopnike“, da se bo več invalidov vključilo v splet ter sprejmejo potrebne ukrepe za boj proti kibernetskemu kriminalu in kibernetskemu ustrahovanju; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da spoštovanje pravic intelektualne lastnine ne bi nerazumno ali diskriminatorno oviralo dostopa invalidov do kulturnega gradiva, in naj preuči obvezno izjemo pri avtorskih pravicah za uporabo v korist invalidov, ki je neposredno povezana z invalidnostjo in je nekomercialne narave, v obsegu, ki ga zahteva konkretna oblika invalidnosti; poziva, naj se upošteva medsektorski pristop človekovih pravic invalidov v vseh politikah EU;

| 134. | želi spomniti, da je šport izredno dragoceno orodje, ko gre za socialno vključenost, saj zagotavlja priložnosti za medsebojno delovanje in učenje socialnih veščin; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s členom 30 Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov oblikujejo posebne programe, s katerimi bo postalo ukvarjanje s športom invalidom dostopnejše; opozarja, da je pravica do popolnega dostopa do kulturnih prireditev ali rekreacijskih dejavnosti temeljna pravica, in zato poziva Komisijo, naj izboljša dostopnost tovrstnih dogodkov, objektov, blaga in storitev, tudi na avdiovizualnem področju; pozdravlja pobude, da se avdiovizualna in druga dela opremijo z ustreznimi podnapisi ali zvočnim opisom, da bi postala dostopna invalidom; |
| --- | --- |

134.

želi spomniti, da je šport izredno dragoceno orodje, ko gre za socialno vključenost, saj zagotavlja priložnosti za medsebojno delovanje in učenje socialnih veščin; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s členom 30 Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov oblikujejo posebne programe, s katerimi bo postalo ukvarjanje s športom invalidom dostopnejše; opozarja, da je pravica do popolnega dostopa do kulturnih prireditev ali rekreacijskih dejavnosti temeljna pravica, in zato poziva Komisijo, naj izboljša dostopnost tovrstnih dogodkov, objektov, blaga in storitev, tudi na avdiovizualnem področju; pozdravlja pobude, da se avdiovizualna in druga dela opremijo z ustreznimi podnapisi ali zvočnim opisom, da bi postala dostopna invalidom;

| 135. | meni, da je treba za invalide razviti digitalne instrumente za pomoč pri vključevanju invalidnih športnikov in športnic, pa tudi platforme za delo na daljavo, tako imenovani hot-desking in skupno delo (co-working); poleg tega meni, da bi bilo treba kakovost poučevanja v šolah in športno infrastrukturo prilagoditi potrebam invalidnih otrok in da bi morala vsaka država članica imeti nacionalni ali regionalni strateški politični okvir za vseživljenjsko učenje, ki bi vseboval konkretne ukrepe za razvoj spretnosti invalidov; |
| --- | --- |

135.

meni, da je treba za invalide razviti digitalne instrumente za pomoč pri vključevanju invalidnih športnikov in športnic, pa tudi platforme za delo na daljavo, tako imenovani hot-desking in skupno delo (co-working); poleg tega meni, da bi bilo treba kakovost poučevanja v šolah in športno infrastrukturo prilagoditi potrebam invalidnih otrok in da bi morala vsaka država članica imeti nacionalni ali regionalni strateški politični okvir za vseživljenjsko učenje, ki bi vseboval konkretne ukrepe za razvoj spretnosti invalidov;

| 136. | želi spomniti, da bi morali pri podprogramu MEDIA v okviru programa Ustvarjalna Evropa posebno pozornost nameniti projektom, ki vključujejo vprašanje invalidnosti, obenem pa bi bilo treba glede tega poudarjati izobraževalno moč filmov in festivalov; |
| --- | --- |

136.

želi spomniti, da bi morali pri podprogramu MEDIA v okviru programa Ustvarjalna Evropa posebno pozornost nameniti projektom, ki vključujejo vprašanje invalidnosti, obenem pa bi bilo treba glede tega poudarjati izobraževalno moč filmov in festivalov;

| 137. | poudarja, da je dostopnost poglavitnega pomena, če želimo invalidom omogočiti, da bi v celoti izkoristijo evropsko turistično ponudbo; |
| --- | --- |

137.

poudarja, da je dostopnost poglavitnega pomena, če želimo invalidom omogočiti, da bi v celoti izkoristijo evropsko turistično ponudbo;

| 138. | poudarja, da je treba pri turističnih storitvah upoštevati posebne potrebe invalidov, na primer lahek dostop do informacij, komunikacije in objektov, npr. sob, kopalnic, stranišč in drugih notranjih prostorov; |
| --- | --- |

138.

poudarja, da je treba pri turističnih storitvah upoštevati posebne potrebe invalidov, na primer lahek dostop do informacij, komunikacije in objektov, npr. sob, kopalnic, stranišč in drugih notranjih prostorov;

| 139. | poudarja, da bi se bilo treba sklicevati na načelo „turizem za vse“ pri vseh ukrepih, povezanih s turizmom, na nacionalni, regionalni, lokalni ali evropski ravni; ugotavlja, da bi morali ponudniki turističnih storitev upoštevati potrebe invalidov, in sicer s spodbujanjem ukrepov za prilagajanje že obstoječih zmogljivosti in za usposabljanje osebja. |
| --- | --- |

139.

poudarja, da bi se bilo treba sklicevati na načelo „turizem za vse“ pri vseh ukrepih, povezanih s turizmom, na nacionalni, regionalni, lokalni ali evropski ravni; ugotavlja, da bi morali ponudniki turističnih storitev upoštevati potrebe invalidov, in sicer s spodbujanjem ukrepov za prilagajanje že obstoječih zmogljivosti in za usposabljanje osebja.

Posebne obveznosti

| 140. | poziva k oblikovanju kazalnikov, ki bodo temeljili na človekovih pravicah, ter poziva države članice, naj zagotovijo primerljive kvantitativne in kvalitativne podatke, razčlenjene na osnovi različnih dejavnikov, kot so spol, starost, zaposlitveni status in invalidnost, za vse dejavnosti v EU; poziva Komisijo, naj financira ustrezne raziskave in zbiranje podatkov, na primer o dostopnosti turizma in zdravstvenih storitev, nasilju, zlorabi in izkoriščanju vseh oseb z vsemi vrstami invalidnosti v skupnosti in v institucijah; |
| --- | --- |

140.

poziva k oblikovanju kazalnikov, ki bodo temeljili na človekovih pravicah, ter poziva države članice, naj zagotovijo primerljive kvantitativne in kvalitativne podatke, razčlenjene na osnovi različnih dejavnikov, kot so spol, starost, zaposlitveni status in invalidnost, za vse dejavnosti v EU; poziva Komisijo, naj financira ustrezne raziskave in zbiranje podatkov, na primer o dostopnosti turizma in zdravstvenih storitev, nasilju, zlorabi in izkoriščanju vseh oseb z vsemi vrstami invalidnosti v skupnosti in v institucijah;

| 141. | poziva Komisijo, naj uskladi zbiranje podatkov o invalidnosti s socialnimi raziskavami EU v skladu s členom 31 Konvencije o pravicah invalidov, da bi natančno opredelili napredek na tem področju in o njem ustrezno obveščali; poudarja, da bi bilo treba pri zbiranju teh podatkov uporabljati metodologije, ki bi vključevale vse invalide, vključno s tistimi s hujšimi okvarami in tistimi, ki živijo v zavodih; pri vseh zbranih podatkih je treba dosledno upoštevati pobude o človekovih pravicah in varstvu podatkov, med drugim določbe iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in direktive EU o varstvu podatkov; poudarja, da morajo biti zbiranje podatkov in raziskave čim bolj podrobni in ciljno usmerjeni, nato pa naj se izvedejo ustrezne študije in delavnice, na podlagi katerih se bodo zagotovili ustrezni in učinkoviti ukrepi; |
| --- | --- |

141.

poziva Komisijo, naj uskladi zbiranje podatkov o invalidnosti s socialnimi raziskavami EU v skladu s členom 31 Konvencije o pravicah invalidov, da bi natančno opredelili napredek na tem področju in o njem ustrezno obveščali; poudarja, da bi bilo treba pri zbiranju teh podatkov uporabljati metodologije, ki bi vključevale vse invalide, vključno s tistimi s hujšimi okvarami in tistimi, ki živijo v zavodih; pri vseh zbranih podatkih je treba dosledno upoštevati pobude o človekovih pravicah in varstvu podatkov, med drugim določbe iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in direktive EU o varstvu podatkov; poudarja, da morajo biti zbiranje podatkov in raziskave čim bolj podrobni in ciljno usmerjeni, nato pa naj se izvedejo ustrezne študije in delavnice, na podlagi katerih se bodo zagotovili ustrezni in učinkoviti ukrepi;

| 142. | poziva Komisijo, naj sistematično vključuje pravice invalidov v vse politike in programe mednarodnega sodelovanja EU; |
| --- | --- |

142.

poziva Komisijo, naj sistematično vključuje pravice invalidov v vse politike in programe mednarodnega sodelovanja EU;

| 143. | poudarja pomen doseganja vseh ciljev za trajnostni razvoj, povezanih z invalidnostjo, zlasti cilja 4 o zagotavljanju vključujočega, pravičnega in kakovostnega izobraževanja, ter opozarja na potrebo po povečanju števila šol z dostopom do prilagojene infrastrukture in materialov za invalidne dijake in študente ter po vlaganjih v usposobljenost učiteljev za vključujoče izobraževanje in udeležbo otrok v šoli in skupnosti; |
| --- | --- |

143.

poudarja pomen doseganja vseh ciljev za trajnostni razvoj, povezanih z invalidnostjo, zlasti cilja 4 o zagotavljanju vključujočega, pravičnega in kakovostnega izobraževanja, ter opozarja na potrebo po povečanju števila šol z dostopom do prilagojene infrastrukture in materialov za invalidne dijake in študente ter po vlaganjih v usposobljenost učiteljev za vključujoče izobraževanje in udeležbo otrok v šoli in skupnosti;

| 144. | poudarja obljubo, da nihče ne bo zapostavljen, ter omembe invalidnosti v ciljih trajnostnega razvoja, zlasti v delih, povezanih z izobraževanjem, neenakostjo in dostopnostjo mest in naselij, ter pri zbiranju podatkov in spremljanju doseganja teh ciljev, ter priporoča, da EU prevzame vodilno vlogo pri izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki vključujejo vidik invalidnosti; poudarja tudi omembo sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč; |
| --- | --- |

144.

poudarja obljubo, da nihče ne bo zapostavljen, ter omembe invalidnosti v ciljih trajnostnega razvoja, zlasti v delih, povezanih z izobraževanjem, neenakostjo in dostopnostjo mest in naselij, ter pri zbiranju podatkov in spremljanju doseganja teh ciljev, ter priporoča, da EU prevzame vodilno vlogo pri izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki vključujejo vidik invalidnosti; poudarja tudi omembo sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč;

| 145. | priporoča, da EU prevzame vodilno vlogo pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki bo vključevala invalide, ter določi delovni načrt in srednjeročni pregled delovnega načrta, s čimer bi zagotovili mehanizem spremljanja in ocenjevanja ter odgovornost EU; |
| --- | --- |

145.

priporoča, da EU prevzame vodilno vlogo pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki bo vključevala invalide, ter določi delovni načrt in srednjeročni pregled delovnega načrta, s čimer bi zagotovili mehanizem spremljanja in ocenjevanja ter odgovornost EU;

| 146. | poziva Komisijo, naj pripravi načrt za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja in zmanjševanje tveganja nesreč v skladu s Konvencijo o pravicah invalidov; meni, da bi tak načrt pomembno prispeval k opredelitvi kazalnikov na področjih, povezanih z invalidnostjo in socialno-ekonomskim vključevanjem; poudarja, da je treba pri opredelitvi kazalnikov ciljev trajnostnega razvoja posebno pozornost nameniti revščini, socialni zaščiti, zdravstvenemu varstvu, nasilju nad ženskami, spolnemu in reproduktivnemu zdravju ter z njim povezanim pravicam, dostopu do vode, sanitarne ureditve in energije, odpornosti na nesreče in vpisovanju rojstev; |
| --- | --- |

146.

poziva Komisijo, naj pripravi načrt za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja in zmanjševanje tveganja nesreč v skladu s Konvencijo o pravicah invalidov; meni, da bi tak načrt pomembno prispeval k opredelitvi kazalnikov na področjih, povezanih z invalidnostjo in socialno-ekonomskim vključevanjem; poudarja, da je treba pri opredelitvi kazalnikov ciljev trajnostnega razvoja posebno pozornost nameniti revščini, socialni zaščiti, zdravstvenemu varstvu, nasilju nad ženskami, spolnemu in reproduktivnemu zdravju ter z njim povezanim pravicam, dostopu do vode, sanitarne ureditve in energije, odpornosti na nesreče in vpisovanju rojstev;

| 147. | poudarja, da morajo biti vse politike in programi EU, tako zunanji kot notranji, skladni s Konvencijo o pravicah invalidov, ter da morajo vsebovati posebne ukrepe, s katerimi bo zagotovljeno vključevanje pravic invalidov na vseh področjih, tudi v humanitarnih in razvojnih politikah in programih; zato poziva EU, naj sprejme harmonizirano politiko o razvoju, ki bo vključevala vidik invalidnosti, in vzpostavi sistematičen in institucionaliziran pristop za vključevanje pravic invalidov v vse svoje politike in programe na področju mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

147.

poudarja, da morajo biti vse politike in programi EU, tako zunanji kot notranji, skladni s Konvencijo o pravicah invalidov, ter da morajo vsebovati posebne ukrepe, s katerimi bo zagotovljeno vključevanje pravic invalidov na vseh področjih, tudi v humanitarnih in razvojnih politikah in programih; zato poziva EU, naj sprejme harmonizirano politiko o razvoju, ki bo vključevala vidik invalidnosti, in vzpostavi sistematičen in institucionaliziran pristop za vključevanje pravic invalidov v vse svoje politike in programe na področju mednarodnega sodelovanja;

| 148. | priporoča, naj delegacije in agencije EU pokažejo ustrezno razumevanje strategij EU o invalidnosti in naj delujejo na vključujoč in dostopen način; predlaga oblikovanje „kontaktne točke“ za pravice invalidov v Evropski službi za zunanje delovanje; poziva, naj se v vse izobraževanje o človekovih pravicah, ki se izvaja v okviru misij skupne varnostne in obrambne politike, nujno vključi vidik invalidnosti; |
| --- | --- |

148.

priporoča, naj delegacije in agencije EU pokažejo ustrezno razumevanje strategij EU o invalidnosti in naj delujejo na vključujoč in dostopen način; predlaga oblikovanje „kontaktne točke“ za pravice invalidov v Evropski službi za zunanje delovanje; poziva, naj se v vse izobraževanje o človekovih pravicah, ki se izvaja v okviru misij skupne varnostne in obrambne politike, nujno vključi vidik invalidnosti;

| 149. | poleg tega poziva EU, naj:






  — | izvede več razvojnih projektov, usmerjenih posebej na invalide; |
| --- | --- | --- |

149.

poleg tega poziva EU, naj:

—

izvede več razvojnih projektov, usmerjenih posebej na invalide;

| — | vzpostavi mehanizem za izgradnjo zmogljivosti in izmenjavo dobre prakse med različnimi institucijami EU ter med EU in njenimi državami članicami o dostopni humanitarni pomoči, namenjeni tudi invalidom; |
| --- | --- |

—

vzpostavi mehanizem za izgradnjo zmogljivosti in izmenjavo dobre prakse med različnimi institucijami EU ter med EU in njenimi državami članicami o dostopni humanitarni pomoči, namenjeni tudi invalidom;

| — | uvede informacijske točke za vprašanja invalidnosti v okviru delegacij EU ter imenuje usposobljene uradnike za zvezo, ki lahko invalidom ponudijo svoje strokovno znanje in izkušnje ter profesionalen pristop; |
| --- | --- |

—

uvede informacijske točke za vprašanja invalidnosti v okviru delegacij EU ter imenuje usposobljene uradnike za zvezo, ki lahko invalidom ponudijo svoje strokovno znanje in izkušnje ter profesionalen pristop;

| — | obravnava vprašanja glede invalidnosti v pogovorih s partnerskimi državami ter podpira in strateško sodeluje z nevladnimi organizacijami za invalide v teh državah; |
| --- | --- |

—

obravnava vprašanja glede invalidnosti v pogovorih s partnerskimi državami ter podpira in strateško sodeluje z nevladnimi organizacijami za invalide v teh državah;

| — | pregleda večletni finančni okvir in Evropski razvojni sklad ob upoštevanju Konvencije o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

—

pregleda večletni finančni okvir in Evropski razvojni sklad ob upoštevanju Konvencije o pravicah invalidov;

| — | vključi omembo vključevanja vprašanj invalidnosti v politike EU v morebitnem novem Evropskem soglasju o razvoju; |
| --- | --- |

—

vključi omembo vključevanja vprašanj invalidnosti v politike EU v morebitnem novem Evropskem soglasju o razvoju;

| — | razmisli o dodelitvi sredstev, namenjenih vsem politikam in programom mednarodnega sodelovanja EU, nacionalnim programom za invalide; |
| --- | --- |

—

razmisli o dodelitvi sredstev, namenjenih vsem politikam in programom mednarodnega sodelovanja EU, nacionalnim programom za invalide;

| — | zagotovi otrokom, ki so verjetno ogroženi, takojšnjo, ustrezno in celovito oskrbo, saj je zgodnje ukrepanje zelo pomembno; |
| --- | --- |

—

zagotovi otrokom, ki so verjetno ogroženi, takojšnjo, ustrezno in celovito oskrbo, saj je zgodnje ukrepanje zelo pomembno;

| 150. | pozdravlja novi cilj 12 v akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019; poziva Komisijo, naj zagotovi sistematično vključevanje Konvencije o pravicah invalidov v dialoge o človekovih pravicah s tretjimi državami; poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj vodi in spremlja napredek na tem področju, pri tem pa še posebej upošteva prizadevanja za standardizacijo na področju dostopnosti; |
| --- | --- |

150.

pozdravlja novi cilj 12 v akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019; poziva Komisijo, naj zagotovi sistematično vključevanje Konvencije o pravicah invalidov v dialoge o človekovih pravicah s tretjimi državami; poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj vodi in spremlja napredek na tem področju, pri tem pa še posebej upošteva prizadevanja za standardizacijo na področju dostopnosti;

| 151. | podpira učinkovito vključevanje invalidov v družbo, in sicer v lokalne skupnosti, ter financiranje storitev za osebe, ki živijo neodvisno življenje v okviru programov iz instrumentov za financiranje zunanjega delovanja; poziva k bolj racionalizirani uporabi strukturnih skladov EU; poziva k vmesni oceni zunanjih finančnih instrumentov, da bi ocenili, kako učinkovito so prispevali k vključevanju invalidov v družbo, kako so se odpravile ovire in kako se uveljavlja dostopnost; poleg tega zahteva, da se z vsemi odhodki v programih EU, ki podpirajo institucionalizacijo, preprečuje segregacija invalidov; poziva k povečanju odhodkov in njihovemu nadzoru po posvetovanju z invalidskimi organizacijami; |
| --- | --- |

151.

podpira učinkovito vključevanje invalidov v družbo, in sicer v lokalne skupnosti, ter financiranje storitev za osebe, ki živijo neodvisno življenje v okviru programov iz instrumentov za financiranje zunanjega delovanja; poziva k bolj racionalizirani uporabi strukturnih skladov EU; poziva k vmesni oceni zunanjih finančnih instrumentov, da bi ocenili, kako učinkovito so prispevali k vključevanju invalidov v družbo, kako so se odpravile ovire in kako se uveljavlja dostopnost; poleg tega zahteva, da se z vsemi odhodki v programih EU, ki podpirajo institucionalizacijo, preprečuje segregacija invalidov; poziva k povečanju odhodkov in njihovemu nadzoru po posvetovanju z invalidskimi organizacijami;

| 152. | predlaga, da bi bilo treba vse ljudi, ki so v EU zaposleni na področju upravljanja zunanjih meja in v sprejemnih centrih za prosilce za azil, posebej usposobiti glede potreb invalidov in tako zagotoviti upoštevanje njihovih potreb; |
| --- | --- |

152.

predlaga, da bi bilo treba vse ljudi, ki so v EU zaposleni na področju upravljanja zunanjih meja in v sprejemnih centrih za prosilce za azil, posebej usposobiti glede potreb invalidov in tako zagotoviti upoštevanje njihovih potreb;

| 153. | pozdravlja umik Komisije iz neodvisnega okvira spremljanja (okvir EU); si prizadeva za zagotovitev najustreznejše zasnove okvira EU, da bo v celoti usklajen s Konvencijo o pravicah invalidov in Pariškimi načeli, in poziva, naj se kodeks ravnanja, sklenjen med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo, pregleda in dopolni tako, da bo vključeval tudi Evropski parlament; |
| --- | --- |

153.

pozdravlja umik Komisije iz neodvisnega okvira spremljanja (okvir EU); si prizadeva za zagotovitev najustreznejše zasnove okvira EU, da bo v celoti usklajen s Konvencijo o pravicah invalidov in Pariškimi načeli, in poziva, naj se kodeks ravnanja, sklenjen med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo, pregleda in dopolni tako, da bo vključeval tudi Evropski parlament;

| 154. | želi poudariti, da je treba okrepiti politično sodelovanje znotraj tega okvira, vključno s finančnimi in človeškimi viri, da bi se lahko zagotovilo izpolnjevanje obveznosti in izvajanje priporočil iz konvencije o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

154.

želi poudariti, da je treba okrepiti politično sodelovanje znotraj tega okvira, vključno s finančnimi in človeškimi viri, da bi se lahko zagotovilo izpolnjevanje obveznosti in izvajanje priporočil iz konvencije o pravicah invalidov;

| 155. | pripisuje izredno velik pomen členu 33 Konvencije o pravicah invalidov (izvajanje konvencije in spremljanje njenega izvajanja v posameznih državah) in sklepnima ugotovitvama št. 76 in 77 Odbora za pravice invalidov; zato pozdravlja, da je Odbor odobril sodelovanje Evropskega parlamenta v okviru EU; |
| --- | --- |

155.

pripisuje izredno velik pomen členu 33 Konvencije o pravicah invalidov (izvajanje konvencije in spremljanje njenega izvajanja v posameznih državah) in sklepnima ugotovitvama št. 76 in 77 Odbora za pravice invalidov; zato pozdravlja, da je Odbor odobril sodelovanje Evropskega parlamenta v okviru EU;

| 156. | poziva proračunske organe, naj dodelijo zadostna sredstva, da bi se lahko neodvisno opravljale naloge okvira EU; |
| --- | --- |

156.

poziva proračunske organe, naj dodelijo zadostna sredstva, da bi se lahko neodvisno opravljale naloge okvira EU;

| 157. | poudarja, da Odbor za peticije evropskim državljanom (fizičnim in pravnim osebam) zagotavlja dejavno zaščito v skladu s členom 227 PDEU in jim omogoča vlaganje pritožb zoper kršitev njihovih pravic, za katero so odgovorni evropski, nacionalni ali lokalni organi – tudi kršitev, povezanih z uporabo evropskih politik, katerih namen je izvajati Konvencijo o pravicah invalidov, in sicer v okviru izjave o razmejitvi pristojnosti, priložene sklepni listini o sklenitvi Pogodbe; |
| --- | --- |

157.

poudarja, da Odbor za peticije evropskim državljanom (fizičnim in pravnim osebam) zagotavlja dejavno zaščito v skladu s členom 227 PDEU in jim omogoča vlaganje pritožb zoper kršitev njihovih pravic, za katero so odgovorni evropski, nacionalni ali lokalni organi – tudi kršitev, povezanih z uporabo evropskih politik, katerih namen je izvajati Konvencijo o pravicah invalidov, in sicer v okviru izjave o razmejitvi pristojnosti, priložene sklepni listini o sklenitvi Pogodbe;

| 158. | poudarja, da je Odbor za peticije priznan kot edini institucionalni instrument EU (skupaj z varuhom človekovih pravic, ki je imenovan za varstvo državljanov v primeru upravnih nepravilnosti), ki ima zaščitno vlogo v okviru EU, ob spoštovanju načel delovanja nacionalnih institucij za varstvo in spodbujanje človekovih pravic („pariška načela“), ki jih je generalna skupščina OZN leta 1993 sprejela v svoji resoluciji št. 48/134; |
| --- | --- |

158.

poudarja, da je Odbor za peticije priznan kot edini institucionalni instrument EU (skupaj z varuhom človekovih pravic, ki je imenovan za varstvo državljanov v primeru upravnih nepravilnosti), ki ima zaščitno vlogo v okviru EU, ob spoštovanju načel delovanja nacionalnih institucij za varstvo in spodbujanje človekovih pravic („pariška načela“), ki jih je generalna skupščina OZN leta 1993 sprejela v svoji resoluciji št. 48/134;

| 159. | poudarja, da Odbor za peticije pri izvajanju svoje zaščitne vloge opravlja svoje dolžnosti znotraj neodvisnega okvira za spremljanje, in sicer kar zadeva predhodne preiskave kršitev prava EU o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov, posredovanje peticij drugim parlamentarnim odborom za preiskavo ali ustrezno ukrepanje in obiske na terenu za zbiranje informacij in navezavo stikov z nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

159.

poudarja, da Odbor za peticije pri izvajanju svoje zaščitne vloge opravlja svoje dolžnosti znotraj neodvisnega okvira za spremljanje, in sicer kar zadeva predhodne preiskave kršitev prava EU o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov, posredovanje peticij drugim parlamentarnim odborom za preiskavo ali ustrezno ukrepanje in obiske na terenu za zbiranje informacij in navezavo stikov z nacionalnimi organi;

| 160. | želi spomniti, da Odbor za peticije vsako leto prejme precej peticij invalidov, kar kaže, da se na milijone ljudi v vsej Evropi dnevno srečuje s težavami pri dostopu do dela in zaposlovanja, izobraževanja, prometa ali sodelovanja v politiki ter javnem in kulturnem življenju; poudarja, da je pomemben člen 29 konvencije, ki govori o sodelovanju invalidov v političnem in javnem življenju brez diskriminacije; |
| --- | --- |

160.

želi spomniti, da Odbor za peticije vsako leto prejme precej peticij invalidov, kar kaže, da se na milijone ljudi v vsej Evropi dnevno srečuje s težavami pri dostopu do dela in zaposlovanja, izobraževanja, prometa ali sodelovanja v politiki ter javnem in kulturnem življenju; poudarja, da je pomemben člen 29 konvencije, ki govori o sodelovanju invalidov v političnem in javnem življenju brez diskriminacije;

| 161. | poudarja, da so peticije, ki so bile deležne največ pozornosti, pogosto podprle tudi civilnodružbene organizacije, ki zastopajo invalide, in da je zato treba spodbujati zaščitno vlogo in učinkovitost peticij, ki temeljijo na kršitvah pravic invalidov, ter o njih poročati; želi pohvaliti vlogo teh organizacij pri spodbujanju socialnega vključevanja invalidov in izboljševanja kakovosti njihovega življenja; |
| --- | --- |

161.

poudarja, da so peticije, ki so bile deležne največ pozornosti, pogosto podprle tudi civilnodružbene organizacije, ki zastopajo invalide, in da je zato treba spodbujati zaščitno vlogo in učinkovitost peticij, ki temeljijo na kršitvah pravic invalidov, ter o njih poročati; želi pohvaliti vlogo teh organizacij pri spodbujanju socialnega vključevanja invalidov in izboljševanja kakovosti njihovega življenja;

| 162. | je seznanjen s peticijami, ki opisujejo kršitve v nekaterih državah članicah, ko gre za zagotavljanje preživetja invalidov, in to ne samo pomanjkanje zakonsko določenih subvencij, marveč tudi primere, kot na primer v peticiji št. 1062/2014, ko naj bi oblasti sprejele samovoljne upravne odločitve o zmanjšanju že podeljenih nadomestil na podlagi dvomljive zdravniške presoje, s katero je bila dejansko znižana stopnja invalidnosti; poziva pristojne nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj bodo bolj dovzetni za posledice tovrstnih ukrepov na življenje posameznikov in njihovih družin, in poziva Komisijo, naj skrbno spremlja različne politike o invalidnosti in ukrepe za invalidnost, ki se izvajajo v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

162.

je seznanjen s peticijami, ki opisujejo kršitve v nekaterih državah članicah, ko gre za zagotavljanje preživetja invalidov, in to ne samo pomanjkanje zakonsko določenih subvencij, marveč tudi primere, kot na primer v peticiji št. 1062/2014, ko naj bi oblasti sprejele samovoljne upravne odločitve o zmanjšanju že podeljenih nadomestil na podlagi dvomljive zdravniške presoje, s katero je bila dejansko znižana stopnja invalidnosti; poziva pristojne nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj bodo bolj dovzetni za posledice tovrstnih ukrepov na življenje posameznikov in njihovih družin, in poziva Komisijo, naj skrbno spremlja različne politike o invalidnosti in ukrepe za invalidnost, ki se izvajajo v različnih državah članicah;

| 163. | ker nekatere države članice, ki so konvencijo ratificirale, še niso imenovale organov za njeno izvajanje in nadzor, kot je določeno v členu 33; ker delo teh organov, ki so že ustanovljeni, zlasti kar zadeva okvire za spremljanje, vzpostavljene v skladu s členom 33(2), ovira pomanjkanje finančnih in človeških virov ter trdne pravne podlage za njihovo razporeditev; |
| --- | --- |

163.

ker nekatere države članice, ki so konvencijo ratificirale, še niso imenovale organov za njeno izvajanje in nadzor, kot je določeno v členu 33; ker delo teh organov, ki so že ustanovljeni, zlasti kar zadeva okvire za spremljanje, vzpostavljene v skladu s členom 33(2), ovira pomanjkanje finančnih in človeških virov ter trdne pravne podlage za njihovo razporeditev;

| 164. | poziva vse države članice, naj okvirom za spremljanje iz člena 33(2) namenijo zadostna in stabilna finančna sredstva in človeške vire za opravljanje svojih nalog; meni, da bi morale zagotoviti tudi neodvisnost okvirov spremljanja, in sicer tako, da bi pri njihovi sestavi in delovanju upoštevale pariška načela o delovanju nacionalnih institucij za človekove pravice, kot določa člen 33(2) – to bi lahko podprli z vzpostavijo formalne pravne podlage, ki bo jasno določila vlogo in obseg teh okvirov; poziva tiste države članice, ki še niso imenovale organov iz člena 33, naj to storijo čim prej in jim podelijo sredstva in pristojnosti za učinkovito izvajanje in spremljanje obveznosti, ki jih nalaga Konvencija o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

164.

poziva vse države članice, naj okvirom za spremljanje iz člena 33(2) namenijo zadostna in stabilna finančna sredstva in človeške vire za opravljanje svojih nalog; meni, da bi morale zagotoviti tudi neodvisnost okvirov spremljanja, in sicer tako, da bi pri njihovi sestavi in delovanju upoštevale pariška načela o delovanju nacionalnih institucij za človekove pravice, kot določa člen 33(2) – to bi lahko podprli z vzpostavijo formalne pravne podlage, ki bo jasno določila vlogo in obseg teh okvirov; poziva tiste države članice, ki še niso imenovale organov iz člena 33, naj to storijo čim prej in jim podelijo sredstva in pristojnosti za učinkovito izvajanje in spremljanje obveznosti, ki jih nalaga Konvencija o pravicah invalidov;

| 165. | poudarja, da je treba okrepiti mrežo Konvencije o pravicah invalidov, da bo ustrezno usklajevala izvajanje konvencije znotraj institucij, pa tudi med njimi, ter obenem dejavno vključevala in se tesno posvetovala z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami v svojih dejavnostih in sestankih; |
| --- | --- |

165.

poudarja, da je treba okrepiti mrežo Konvencije o pravicah invalidov, da bo ustrezno usklajevala izvajanje konvencije znotraj institucij, pa tudi med njimi, ter obenem dejavno vključevala in se tesno posvetovala z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami v svojih dejavnostih in sestankih;

| 166. | poziva vse institucije, agencije in organe EU, naj uvedejo informacijske točke, ter poudarja, da bi bilo treba med generalnimi direktorati in institucijami EU vzpostaviti horizontalni medinstitucionalni mehanizem za usklajevanje; poziva, naj se vse potrebno uredi v sklopu strategije za izvajanje konvencije; |
| --- | --- |

166.

poziva vse institucije, agencije in organe EU, naj uvedejo informacijske točke, ter poudarja, da bi bilo treba med generalnimi direktorati in institucijami EU vzpostaviti horizontalni medinstitucionalni mehanizem za usklajevanje; poziva, naj se vse potrebno uredi v sklopu strategije za izvajanje konvencije;

| 167. | poziva h krepitvi medinstitucionalnega usklajevanja med izvedbenimi mehanizmi različnih institucij EU; |
| --- | --- |

167.

poziva h krepitvi medinstitucionalnega usklajevanja med izvedbenimi mehanizmi različnih institucij EU;

Spoštovanje konvencije v institucijah EU (javna uprava)

| 168. | pozdravlja pobudo Odbora za peticije, da bi vsako leto organizirali prireditve, posvečene peticijam na temo invalidnosti, in poudarja, da ima pri tem pomembno vlogo dialog, v katerem sodeluje več deležnikov, tudi drugi ustrezni odbori Evropskega parlamenta, člani okvira EU v sklopu Konvencije o pravicah invalidov, civilnodružbene organizacije, ki zastopajo invalide, in predstavniki akademskega sveta; |
| --- | --- |

168.

pozdravlja pobudo Odbora za peticije, da bi vsako leto organizirali prireditve, posvečene peticijam na temo invalidnosti, in poudarja, da ima pri tem pomembno vlogo dialog, v katerem sodeluje več deležnikov, tudi drugi ustrezni odbori Evropskega parlamenta, člani okvira EU v sklopu Konvencije o pravicah invalidov, civilnodružbene organizacije, ki zastopajo invalide, in predstavniki akademskega sveta;

| 169. | pozdravlja, da je javna predstavitev „Varstvo pravic invalidov z vidika prejetih peticij“, ki jo je dne 15. oktobra 2015 organiziral Odbor za peticije, izpolnila visoke standarde dostopnosti, ter priporoča, naj bodo v prihodnje seje vseh odborov Parlamenta dostopne invalidom; |
| --- | --- |

169.

pozdravlja, da je javna predstavitev „Varstvo pravic invalidov z vidika prejetih peticij“, ki jo je dne 15. oktobra 2015 organiziral Odbor za peticije, izpolnila visoke standarde dostopnosti, ter priporoča, naj bodo v prihodnje seje vseh odborov Parlamenta dostopne invalidom;

| 170. | pozdravlja uporabo braillove pisave pri komunikaciji z vlagatelji peticij in spodbuja vse institucije EU, naj pri komunikaciji z državljani uporabljajo znakovni jezik, lahko berljive formate in braillovo pisavo, da bi ohranile in okrepile prizadevanja za vključevanje državljanov v delo institucij in v evropski projekt; |
| --- | --- |

170.

pozdravlja uporabo braillove pisave pri komunikaciji z vlagatelji peticij in spodbuja vse institucije EU, naj pri komunikaciji z državljani uporabljajo znakovni jezik, lahko berljive formate in braillovo pisavo, da bi ohranile in okrepile prizadevanja za vključevanje državljanov v delo institucij in v evropski projekt;

| 171. | poziva države članice in institucije EU, naj učinkovito in obširno obveščajo o možnostih za sodelovanje v postopkih posvetovanja z javnostjo, in sicer s komunikacijskimi sredstvi, ki so dostopni invalidom, kot sta braillova pisava in prirejena besedila za lažje branje; |
| --- | --- |

171.

poziva države članice in institucije EU, naj učinkovito in obširno obveščajo o možnostih za sodelovanje v postopkih posvetovanja z javnostjo, in sicer s komunikacijskimi sredstvi, ki so dostopni invalidom, kot sta braillova pisava in prirejena besedila za lažje branje;

| 172. | poziva države članice in institucije, naj zagotovijo, da bo javnost o možnostih za sodelovanje v postopkih posvetovanja jasno in dobro obveščena prek dostopnih komunikacijskih sredstev, da bo vsebino mogoče zagotoviti v drugih oblikah, kot sta braillova pisava in prirejena besedila za lažje branje, ter da bodo javne predstavitve in seje o predlagani zakonodaji in politikah popolnoma dostopne za invalide, tudi tiste z motnjami v duševnem razvoju in učnimi težavami; |
| --- | --- |

172.

poziva države članice in institucije, naj zagotovijo, da bo javnost o možnostih za sodelovanje v postopkih posvetovanja jasno in dobro obveščena prek dostopnih komunikacijskih sredstev, da bo vsebino mogoče zagotoviti v drugih oblikah, kot sta braillova pisava in prirejena besedila za lažje branje, ter da bodo javne predstavitve in seje o predlagani zakonodaji in politikah popolnoma dostopne za invalide, tudi tiste z motnjami v duševnem razvoju in učnimi težavami;

| 173. | poudarja, da je treba olajšati učinkovito sodelovanje in svobodo izražanja invalidov na javnih dogodkih in srečanjih, ki jih prirejajo institucije ali ki potekajo v njihovih prostorih, in sicer s podnaslavljanjem in tolmačenjem v znakovnem jeziku ter dokumenti, natisnjenimi v braillovi pisavi ter v lahko berljivi obliki; |
| --- | --- |

173.

poudarja, da je treba olajšati učinkovito sodelovanje in svobodo izražanja invalidov na javnih dogodkih in srečanjih, ki jih prirejajo institucije ali ki potekajo v njihovih prostorih, in sicer s podnaslavljanjem in tolmačenjem v znakovnem jeziku ter dokumenti, natisnjenimi v braillovi pisavi ter v lahko berljivi obliki;

| 174. | poziva svet guvernerjev Evropskih šol, vključno s Komisijo, naj zagotovi kakovostno vključujoče izobraževanje na Evropskih šolah, ki bo v skladu z zahtevami Konvencije o pravicah invalidov glede multidisciplinarnih ocen, vključevanja invalidnih otrok ter zagotavljanja primerne prilagoditve, hkrati pa bo omogočalo vključujoče sodelovanje invalidnih staršev; |
| --- | --- |

174.

poziva svet guvernerjev Evropskih šol, vključno s Komisijo, naj zagotovi kakovostno vključujoče izobraževanje na Evropskih šolah, ki bo v skladu z zahtevami Konvencije o pravicah invalidov glede multidisciplinarnih ocen, vključevanja invalidnih otrok ter zagotavljanja primerne prilagoditve, hkrati pa bo omogočalo vključujoče sodelovanje invalidnih staršev;

| 175. | poziva institucije, naj podpirajo in spodbujajo delo Evropske agencije za izobraževanje oseb s posebnimi potrebami in inkluzivno izobraževanje; |
| --- | --- |

175.

poziva institucije, naj podpirajo in spodbujajo delo Evropske agencije za izobraževanje oseb s posebnimi potrebami in inkluzivno izobraževanje;

| 176. | poziva EU, naj pregleda pravila skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja, pokojninski sistem in ukrepe socialne varnosti in socialnega varstva, povezane z invalidnostjo, da bi preprečila diskriminacijo invalidov in zagotovila enake možnosti, med drugim s priznavanjem zdravstvenih potreb, povezanih z invalidnostjo, ki se razlikujejo od bolezni, in spodbujanjem samostojnega življenja in dela s celotnim povračilom dodatnih stroškov opreme ali storitev, potrebnih za delo (npr. braillov tiskalnik, slušni pripomočki, tolmač za znakovni jezik, podnaslavljanje itd.); |
| --- | --- |

176.

poziva EU, naj pregleda pravila skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja, pokojninski sistem in ukrepe socialne varnosti in socialnega varstva, povezane z invalidnostjo, da bi preprečila diskriminacijo invalidov in zagotovila enake možnosti, med drugim s priznavanjem zdravstvenih potreb, povezanih z invalidnostjo, ki se razlikujejo od bolezni, in spodbujanjem samostojnega življenja in dela s celotnim povračilom dodatnih stroškov opreme ali storitev, potrebnih za delo (npr. braillov tiskalnik, slušni pripomočki, tolmač za znakovni jezik, podnaslavljanje itd.);

| 177. | poziva institucije, agencije in organe, naj zagotovijo, da se bodo kadrovski predpisi izvajali učinkovito in v celoti in skladu s Konvencijo o pravicah invalidov in notranjimi pravili ter da se izvedbene določbe oblikujejo ob polnem izvajanju določb konvencije kot del odprtega procesa, ki vključuje vidik invalidnosti, da bi se upoštevale sklepne ugotovitve; |
| --- | --- |

177.

poziva institucije, agencije in organe, naj zagotovijo, da se bodo kadrovski predpisi izvajali učinkovito in v celoti in skladu s Konvencijo o pravicah invalidov in notranjimi pravili ter da se izvedbene določbe oblikujejo ob polnem izvajanju določb konvencije kot del odprtega procesa, ki vključuje vidik invalidnosti, da bi se upoštevale sklepne ugotovitve;

| 178. | poziva, naj se za invalide – ali osebe z vzdrževanimi invalidnimi družinskimi člani –, ki delajo v evropskih institucijah, zagotovi primerna prilagoditev, ki bo usmerjena v njihove potrebe in združljiva s Konvencijo o pravicah invalidov, pri čemer naj se posebna pozornost nameni potrebam invalidnih staršev; |
| --- | --- |

178.

poziva, naj se za invalide – ali osebe z vzdrževanimi invalidnimi družinskimi člani –, ki delajo v evropskih institucijah, zagotovi primerna prilagoditev, ki bo usmerjena v njihove potrebe in združljiva s Konvencijo o pravicah invalidov, pri čemer naj se posebna pozornost nameni potrebam invalidnih staršev;

| 179. | poziva institucije, naj sprejmejo celovite politike zaposlovanja, ohranjevanja zaposlitve in napredovanja, vključno z začasnimi pozitivnimi ukrepi, da bi dejavno in znatno povečali število invalidnega osebja in invalidnih pripravnikov, tudi tistih s posebnimi potrebami na psihosocialnem in intelektualnem področju, v skladu s členom 5 Direktive 2000/78/ES; |
| --- | --- |

179.

poziva institucije, naj sprejmejo celovite politike zaposlovanja, ohranjevanja zaposlitve in napredovanja, vključno z začasnimi pozitivnimi ukrepi, da bi dejavno in znatno povečali število invalidnega osebja in invalidnih pripravnikov, tudi tistih s posebnimi potrebami na psihosocialnem in intelektualnem področju, v skladu s členom 5 Direktive 2000/78/ES;

| 180. | priporoča, da se v posvetovanju z organizacijami, ki predstavljajo invalide, oblikujejo celoviti moduli usposabljanja o Konvenciji o pravicah invalidov za osebje, s posebnim poudarkom na osebju za delo s strankami, vodstvu in javnih naročilih; |
| --- | --- |

180.

priporoča, da se v posvetovanju z organizacijami, ki predstavljajo invalide, oblikujejo celoviti moduli usposabljanja o Konvenciji o pravicah invalidov za osebje, s posebnim poudarkom na osebju za delo s strankami, vodstvu in javnih naročilih;

| 181. | poziva institucije EU, naj zagotovijo dostop do svojih spletnih vsebin in aplikacij, tudi do intraneta ter vseh ključnih dostopnih dokumentov in avdiovizualnih vsebin, pa tudi fizičen dostop do svojih stavb; |
| --- | --- |

181.

poziva institucije EU, naj zagotovijo dostop do svojih spletnih vsebin in aplikacij, tudi do intraneta ter vseh ključnih dostopnih dokumentov in avdiovizualnih vsebin, pa tudi fizičen dostop do svojih stavb;

| 182. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z drugimi institucijami, organi in agencijami EU, pa tudi državami članicami, usklajuje učinkovito in sistematično spremljanje sklepnih ugotovitev, po možnosti s strategijo za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

182.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z drugimi institucijami, organi in agencijami EU, pa tudi državami članicami, usklajuje učinkovito in sistematično spremljanje sklepnih ugotovitev, po možnosti s strategijo za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov;

| 183. | poziva EU in države članice, naj pri izvajanju končnih pripomb zagotovijo sistematično posvetovanje in strukturirano sodelovanje invalidskih predstavniških organizacij; |
| --- | --- |

183.

poziva EU in države članice, naj pri izvajanju končnih pripomb zagotovijo sistematično posvetovanje in strukturirano sodelovanje invalidskih predstavniških organizacij;

| 184. | glede na člen 35 Konvencije o pravicah invalidov, v skladu s katerim morajo tiste države članice, ki so jo podpisale, predložiti začetno in nadaljnja poročila o izvajanju, meni, da je treba poročila oddati vsaka štiri leta ter da bi jih bilo treba pripraviti v sodelovanju z invalidskimi organizacijami; |
| --- | --- |

184.

glede na člen 35 Konvencije o pravicah invalidov, v skladu s katerim morajo tiste države članice, ki so jo podpisale, predložiti začetno in nadaljnja poročila o izvajanju, meni, da je treba poročila oddati vsaka štiri leta ter da bi jih bilo treba pripraviti v sodelovanju z invalidskimi organizacijami;

o

o o

| 185. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

185.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35

(2)  CRPD/C/EU/CO/1.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  A/RES/64/142.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(6)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0059.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0321.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0320.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0286.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0261.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0208.

(13)  UL C 75, 26.2.2016, str. 130.

(14)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(15)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(16)  Sodišče Evropske unije, združeni zadevi C-335/11 in C-337/11 HK Danmark, 11. april 2013, odstavka 29–30; Sodišče Evropske unije, zadeva C-363/12 Z, 18. marec 2014, odstavek 73; Sodišče Evropske unije, zadeva C-356/12 Glatzel, 22. maj 2014, odstavek 68.

(17)  Poročilo Agencije za temeljne pravice: Nasilje nad invalidnimi otroki: zakonodaja, politike in programi v EU, http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2015-violence-against-children-with-disabilities_en.pdf

(18)  Poročilo Agencije za temeljne pravice, Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava. Glavni rezultati: http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2014-vaw-survey-main-results-apr14_en.pdf

(19)  Van Straaten in drugi (2015). Self-reported care needs of Dutch homeless people with and without a suspected intellectual disability: a 1,5-year follow-up study (Samoocena potreb po oskrbi med nizozemskimi brezdomci z domnevno motnjo v duševnem razvoju ali brez nje: dopolnilna študija v obdobju enega leta in pol). V: Health Soc Care Community, 1. oktober 2015. Spletna izdaja, 1. oktober 2015.

(20)  EU-SILC 2012.

(21)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 41.

(22)  COM(2015)0615.

(23)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 71.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/163 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/163

---

P8_TA(2016)0319

Nasprotovanje izvedbenemu aktu: dovoljene zdravstvene trditve na živilih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2016 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 432/2012 o seznamu dovoljenih zdravstvenih trditev na živilih, razen trditev, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

(2018/C 101/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (D44599/02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (D44599/02),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (1), zlasti člena 13(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (1), zlasti člena 13(3),

| — | ob upoštevanju mnenja z dne 12. aprila 2016, ki ga je podal odbor iz člena 25(1) zgoraj navedene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja z dne 12. aprila 2016, ki ga je podal odbor iz člena 25(1) zgoraj navedene uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju členov 106(2), (3) in (4)(c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 106(2), (3) in (4)(c) Poslovnika,

| A. | ker člen 4 Uredbe (ES) št. 1924/2006 določa, da mora Komisija do 19. januarja 2009 opredeliti posebne profile hranil, s katerimi morajo biti usklajena živila ali določene kategorije živil, da lahko nosijo prehranske in zdravstvene trditve ter pogoje za uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev za živila ali kategorije živil v zvezi s profili hranil; |
| --- | --- |

A.

ker člen 4 Uredbe (ES) št. 1924/2006 določa, da mora Komisija do 19. januarja 2009 opredeliti posebne profile hranil, s katerimi morajo biti usklajena živila ali določene kategorije živil, da lahko nosijo prehranske in zdravstvene trditve ter pogoje za uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev za živila ali kategorije živil v zvezi s profili hranil;

| B. | ker v skladu s členom 2(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 „zdravstvena trditev“ pomeni vsako trditev, ki navaja, domneva ali namiguje, da obstaja povezava med kategorijo živil, živilom ali eno od njegovih sestavin na eni strani in zdravjem na drugi strani; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 2(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 „zdravstvena trditev“ pomeni vsako trditev, ki navaja, domneva ali namiguje, da obstaja povezava med kategorijo živil, živilom ali eno od njegovih sestavin na eni strani in zdravjem na drugi strani;

| C. | ker so upravičeni pomisleki, da trditve, da kofein pripomore k večji budnosti in izboljša zbranost, ne dokazujejo povezave med uživanjem kofeina in „zdravjem“; |
| --- | --- |

C.

ker so upravičeni pomisleki, da trditve, da kofein pripomore k večji budnosti in izboljša zbranost, ne dokazujejo povezave med uživanjem kofeina in „zdravjem“;

| D. | ker Komisija še ni opredelila teh posebnih profilov hranil; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija še ni opredelila teh posebnih profilov hranil;

| E. | ker lahko pločevinka 250 ml energijske pijače vsebuje do 27 g sladkorja in 80 mg kofeina; |
| --- | --- |

E.

ker lahko pločevinka 250 ml energijske pijače vsebuje do 27 g sladkorja in 80 mg kofeina;

| F. | ker Svetovna zdravstvena organizacija priporoča, naj odrasli in otroci dobijo največ 10 % dnevnega energetskega vnosa iz prostih sladkorjev in da bi dodatno znižanje pod 5 % (približno 25 g) dnevno prineslo dodatne koristi za zdravje (3); |
| --- | --- |

F.

ker Svetovna zdravstvena organizacija priporoča, naj odrasli in otroci dobijo največ 10 % dnevnega energetskega vnosa iz prostih sladkorjev in da bi dodatno znižanje pod 5 % (približno 25 g) dnevno prineslo dodatne koristi za zdravje (3);

| G. | ker je EFSA ugotovila, da visok vnos sladkorja iz sladkanih pijač lahko pripomore k pridobivanju telesne teže; |
| --- | --- |

G.

ker je EFSA ugotovila, da visok vnos sladkorja iz sladkanih pijač lahko pripomore k pridobivanju telesne teže;

| H. | ker uporaba zdravstvenih trditev pripomore k večjemu uživanju energijskih pijač, zaradi česar je mogoče upravičeno pričakovati, da bo dnevni vnos sladkorja in kofeina presegel priporočeni največji dnevni vnos; |
| --- | --- |

H.

ker uporaba zdravstvenih trditev pripomore k večjemu uživanju energijskih pijač, zaradi česar je mogoče upravičeno pričakovati, da bo dnevni vnos sladkorja in kofeina presegel priporočeni največji dnevni vnos;

| I. | ker člen 3(c) Uredbe (ES) št. 1924/2006 prepoveduje uporabo zdravstvenih trditev, ki spodbujajo pretirano uživanje živil; |
| --- | --- |

I.

ker člen 3(c) Uredbe (ES) št. 1924/2006 prepoveduje uporabo zdravstvenih trditev, ki spodbujajo pretirano uživanje živil;

| J. | ker se v skladu z osnutkom uredbe Komisije za živila, namenjena otrokom in najstnikom ne uporabljajo trditve, da kofein pripomore k večji budnosti in izboljša zbranost; |
| --- | --- |

J.

ker se v skladu z osnutkom uredbe Komisije za živila, namenjena otrokom in najstnikom ne uporabljajo trditve, da kofein pripomore k večji budnosti in izboljša zbranost;

| K. | ker so najstniki najbolj množični potrošniki energijskih pijač; |
| --- | --- |

K.

ker so najstniki najbolj množični potrošniki energijskih pijač;

| L. | ker 68 % najstnikov in 18 % otrok redno uživa energijske pijače; |
| --- | --- |

L.

ker 68 % najstnikov in 18 % otrok redno uživa energijske pijače;

| M. | ker kodeks ravnanja za trženje in označevanje energijskih pijač v industriji energijskih pijač ni obvezujoč in samo odsvetuje trženje energijskih pijač otrokom, mlajšim od 12 let (4); |
| --- | --- |

M.

ker kodeks ravnanja za trženje in označevanje energijskih pijač v industriji energijskih pijač ni obvezujoč in samo odsvetuje trženje energijskih pijač otrokom, mlajšim od 12 let (4);

| N. | ker je v praksi težko preprečiti, da se energijske pijače s predlaganimi trditvami ne prodajajo otrokom, četudi so namenjeni otrokom in najstnikom, zaradi česar so pogoji uporabe na predlaganih trditvah neučinkoviti; ker v vsakem primeru nič ne preprečuje trženja teh pijač najstnikom; |
| --- | --- |

N.

ker je v praksi težko preprečiti, da se energijske pijače s predlaganimi trditvami ne prodajajo otrokom, četudi so namenjeni otrokom in najstnikom, zaradi česar so pogoji uporabe na predlaganih trditvah neučinkoviti; ker v vsakem primeru nič ne preprečuje trženja teh pijač najstnikom;

| O. | ker uporaba prehranskih in zdravstvenih trditev v skladu s členom 3(a) Uredbe (ES) št. 1924/2006 ne sme biti dvoumna ali zavajajoča; |
| --- | --- |

O.

ker uporaba prehranskih in zdravstvenih trditev v skladu s členom 3(a) Uredbe (ES) št. 1924/2006 ne sme biti dvoumna ali zavajajoča;

| P. | ker bi postale trditve zaradi pogoja ali omejitve, da se ne smejo uporabljati za živila, namenjena otrokom in najstnikom, dvoumne, kar zadeva morebitne neželene učinke teh živil na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

P.

ker bi postale trditve zaradi pogoja ali omejitve, da se ne smejo uporabljati za živila, namenjena otrokom in najstnikom, dvoumne, kar zadeva morebitne neželene učinke teh živil na zdravje ljudi;

| Q. | ker je Komisija v preteklosti (kot je potrdilo Splošno sodišče v zadevi dekstroza) že zavrnila odobritev zdravstvenih trditev s protislovnim in dvoumnim sporočilom potrošnikom, tudi če bi odobritev vključevala posebne pogoje uporabe in/ali dodatna sporočila ali opozorila (5); |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija v preteklosti (kot je potrdilo Splošno sodišče v zadevi dekstroza) že zavrnila odobritev zdravstvenih trditev s protislovnim in dvoumnim sporočilom potrošnikom, tudi če bi odobritev vključevala posebne pogoje uporabe in/ali dodatna sporočila ali opozorila (5);

| R. | ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v svojem znanstvenem mnenju zaključila, da ni na voljo dovolj informacij, na podlagi katerih bi lahko določila varno raven vnosa kofeina pri otrocih, vendar pa dnevni vnos 3 mg kofeina na vsak kilogram telesne teže najbrž ne bi predstavljal tveganja za varnost otrok in najstnikov (6); |
| --- | --- |

R.

ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v svojem znanstvenem mnenju zaključila, da ni na voljo dovolj informacij, na podlagi katerih bi lahko določila varno raven vnosa kofeina pri otrocih, vendar pa dnevni vnos 3 mg kofeina na vsak kilogram telesne teže najbrž ne bi predstavljal tveganja za varnost otrok in najstnikov (6);

| S. | ker člen 3(c) Uredbe (ES) št. 1924/2006 določa, da „uporaba prehranskih in zdravstvenih trditev ne sme [...] spodbujati ali opravičevati pretirano uživanje živil“; |
| --- | --- |

S.

ker člen 3(c) Uredbe (ES) št. 1924/2006 določa, da „uporaba prehranskih in zdravstvenih trditev ne sme [...] spodbujati ali opravičevati pretirano uživanje živil“;

| T. | ker 25 % najstnikov, ki uživajo energijske pijače, naenkrat spije tri ali več pločevink, predlagane trditve pa bi lahko spodbudile uživanje še večjih količin teh energijskih pijač; |
| --- | --- |

T.

ker 25 % najstnikov, ki uživajo energijske pijače, naenkrat spije tri ali več pločevink, predlagane trditve pa bi lahko spodbudile uživanje še večjih količin teh energijskih pijač;

| U. | ker predlagano opozorilo (pogoji uporabe) ne svari pred največjim enkratnim vnosom, temveč navaja le največji dnevni vnos; |
| --- | --- |

U.

ker predlagano opozorilo (pogoji uporabe) ne svari pred največjim enkratnim vnosom, temveč navaja le največji dnevni vnos;

| V. | ker so pri otrocih in najstnikih, ki redno uživajo energijske pijače, ugotovili, da je to povezano z glavoboli, težavami s spanjem in vedenjskimi težavami; |
| --- | --- |

V.

ker so pri otrocih in najstnikih, ki redno uživajo energijske pijače, ugotovili, da je to povezano z glavoboli, težavami s spanjem in vedenjskimi težavami;

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije;

| 2. | meni, da osnutek uredbe Komisije ni v skladu s ciljem in vsebino Uredbe (ES) št. 1924/2006; |
| --- | --- |

2.

meni, da osnutek uredbe Komisije ni v skladu s ciljem in vsebino Uredbe (ES) št. 1924/2006;

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek uredbe; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj umakne osnutek uredbe;

| 4. | poziva države članice,, naj preučijo možnost uvedbe pravil za trženje pijač z visoko vsebnostjo kofeina ali živil z dodanim kofeinom otrokom in najstnikom; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice,, naj preučijo možnost uvedbe pravil za trženje pijač z visoko vsebnostjo kofeina ali živil z dodanim kofeinom otrokom in najstnikom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(3)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/149782/1/9789241549028_eng.pdf?ua=1

(4)  http://www.energydrinkseurope.org/wp-content/uploads/2015/01/FINAL_EDE-Code-of-Practice_clean_250914.pdf

(5)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 16. marca 2016 v zadevi Dextro Energy, T-100/15, EU:T:2016:150, točka 74.

(6)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/consultation/150115.pdf

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Četrtek, 7. julij 2016

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/166 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/166

---

P8_TA(2016)0317

71. zasedanje generalne skupščine OZN

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (2016/2020(INI))

(2018/C 101/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov, ki ga je v imenu skupine PPE pripravil Andrej Kovačev (Andrey Kovatchev) (B8-1374/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov, ki ga je v imenu skupine PPE pripravil Andrej Kovačev (Andrey Kovatchev) (B8-1374/2015),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 34 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 34 in 36,

| — | ob upoštevanju 70. zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 70. zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o prednostnih nalogah EU za 70. zasedanje Generalne skupščine ZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o prednostnih nalogah EU za 70. zasedanje Generalne skupščine ZN,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in konvencij OZN o človekovih pravicah ter pripadajočih izbirnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in konvencij OZN o človekovih pravicah ter pripadajočih izbirnih protokolov,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (1), ki EU podeljuje pravico, da posreduje v Generalni skupščini, da ustno predstavi predloge in predloge sprememb, o katerih se bo glasovalo na zahtevo države članice, in da uveljavlja pravico do odgovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (1), ki EU podeljuje pravico, da posreduje v Generalni skupščini, da ustno predstavi predloge in predloge sprememb, o katerih se bo glasovalo na zahtevo države članice, in da uveljavlja pravico do odgovora,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti (2),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (3),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o 69. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o 69. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o vlogi Evropske unije v Združenih narodih – kako bolje uresničiti cilje zunanje politike EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o vlogi Evropske unije v Združenih narodih – kako bolje uresničiti cilje zunanje politike EU (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. januarja 2016 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2016 (6) in z dne 17. julija 2014 o kaznivem dejanju agresije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. januarja 2016 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2016 (6) in z dne 17. julija 2014 o kaznivem dejanju agresije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (9),

| — | ob upoštevanju pariškega sporazuma z dne 12. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariškega sporazuma z dne 12. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju dokumentov Akcijski načrt za večjo podporo EU v okviru SVOP pri dejavnostih OZN za ohranjanje miru z dne 13. junija 2012 (10) ter Krepitev strateškega partnerstva OZN in EU za ohranjanje miru in krizno upravljanje: prednostna področja za obdobje 2015–2018 z dne 23. marca 2015 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumentov Akcijski načrt za večjo podporo EU v okviru SVOP pri dejavnostih OZN za ohranjanje miru z dne 13. junija 2012 (10) ter Krepitev strateškega partnerstva OZN in EU za ohranjanje miru in krizno upravljanje: prednostna področja za obdobje 2015–2018 z dne 23. marca 2015 (11),

| — | ob upoštevanju smernic iz Osla o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev v okviru pomoči ob nesrečah iz novembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic iz Osla o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev v okviru pomoči ob nesrečah iz novembra 2007,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) in njegove nedavne resolucije št. 2242 (2015) o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) in njegove nedavne resolucije št. 2242 (2015) o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju poročila OZN z dne 15. maja 2015 o oceni prizadevanj na področju pregona in pomoči žrtvam zaradi spolnega izkoriščanja in zlorab, ki jih zagreši osebje Združenih narodov in drugi pripadniki mirovnih operacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN z dne 15. maja 2015 o oceni prizadevanj na področju pregona in pomoči žrtvam zaradi spolnega izkoriščanja in zlorab, ki jih zagreši osebje Združenih narodov in drugi pripadniki mirovnih operacij,

| — | ob upoštevanju prvega poročila OZN o odpornosti na antibiotike, ki ga je aprila 2014 pripravila SZO in v katerem je protimikrobna odpornost označena kot resna grožnja svetovnemu javnemu zdravju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila OZN o odpornosti na antibiotike, ki ga je aprila 2014 pripravila SZO in v katerem je protimikrobna odpornost označena kot resna grožnja svetovnemu javnemu zdravju,

| — | ob upoštevanju nedavnih razkritij v zvezi z dejavnostmi odvetniške pisarne Mossack Fonseca s sedežem v Panami ter nedavnih sorodnih pobud za tesnejše sodelovanje v boju proti davčnim utajam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih razkritij v zvezi z dejavnostmi odvetniške pisarne Mossack Fonseca s sedežem v Panami ter nedavnih sorodnih pobud za tesnejše sodelovanje v boju proti davčnim utajam,

| — | ob upoštevanju členov 134(3) in 113 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 134(3) in 113 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0146/2016),

| A. | ker je zavezanost EU dejanskemu multilateralizmu in dobremu svetovnemu upravljanju, v središču katerih je OZN, sestavni del zunanje politike EU, izhaja pa iz prepričanja, da je multilateralni sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah – te pa je treba spoštovati in varovati –, najboljši način za spoprijemanje s svetovnimi krizami, izzivi in nevarnostmi; |
| --- | --- |

A.

ker je zavezanost EU dejanskemu multilateralizmu in dobremu svetovnemu upravljanju, v središču katerih je OZN, sestavni del zunanje politike EU, izhaja pa iz prepričanja, da je multilateralni sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah – te pa je treba spoštovati in varovati –, najboljši način za spoprijemanje s svetovnimi krizami, izzivi in nevarnostmi;

| B. | ker bi EU morala imeti proaktivno vlogo pri izgradnji Združenih narodov, ki lahko učinkovito prispevajo k svetovnim rešitvam, miru in varnosti, razvoju, človekovim pravicam, demokraciji ter mednarodnemu redu, ki temelji na pravni državi; |
| --- | --- |

B.

ker bi EU morala imeti proaktivno vlogo pri izgradnji Združenih narodov, ki lahko učinkovito prispevajo k svetovnim rešitvam, miru in varnosti, razvoju, človekovim pravicam, demokraciji ter mednarodnemu redu, ki temelji na pravni državi;

| C. | ker si morajo države članice EU prizadevati za usklajevanje svojega delovanja v organih in telesih sistema Združenih narodov v skladu z mandatom iz člena 34(1) PEU; |
| --- | --- |

C.

ker si morajo države članice EU prizadevati za usklajevanje svojega delovanja v organih in telesih sistema Združenih narodov v skladu z mandatom iz člena 34(1) PEU;

| D. | ker se svetovna in regionalna varnost naglo slabšata, postajata vedno bolj zapleteni, razmejitev med notranjo in zunanjo varnostjo pa je vedno bolj zamegljena; ker ima OZN še vedno ključno vlogo pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti po svetu; |
| --- | --- |

D.

ker se svetovna in regionalna varnost naglo slabšata, postajata vedno bolj zapleteni, razmejitev med notranjo in zunanjo varnostjo pa je vedno bolj zamegljena; ker ima OZN še vedno ključno vlogo pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti po svetu;

| E. | ker je temeljit ponovni premislek o orodjih za dejanski multilateralizem v okviru OZN nujen zaradi spreminjajoče se svetovne razporeditve in porazdelitve moči; ker morajo takšna orodja bolj vključevati vse deležnike, tako državne kot nedržavne, tudi pri procesih preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

E.

ker je temeljit ponovni premislek o orodjih za dejanski multilateralizem v okviru OZN nujen zaradi spreminjajoče se svetovne razporeditve in porazdelitve moči; ker morajo takšna orodja bolj vključevati vse deležnike, tako državne kot nedržavne, tudi pri procesih preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja;

| F. | ker EU in njene države članice skupaj največ finančno prispevajo v sistem OZN in zagotavljajo približno tretjino rednega proračuna OZN, skoraj dve petini proračuna za mirovne operacije OZN ter približno polovico vseh prispevkov za sklade in programe OZN; |
| --- | --- |

F.

ker EU in njene države članice skupaj največ finančno prispevajo v sistem OZN in zagotavljajo približno tretjino rednega proračuna OZN, skoraj dve petini proračuna za mirovne operacije OZN ter približno polovico vseh prispevkov za sklade in programe OZN;

| G. | ker si EU prizadeva za okoljsko trajnost, zlasti v boju proti podnebnim spremembam, s spodbujanjem mednarodnih ukrepov in dejavnosti za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega upravljanja naravnih virov; |
| --- | --- |

G.

ker si EU prizadeva za okoljsko trajnost, zlasti v boju proti podnebnim spremembam, s spodbujanjem mednarodnih ukrepov in dejavnosti za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega upravljanja naravnih virov;

| H. | ker je EU ena najbolj predanih zagovornic in podpornic človekovih pravic, temeljnih svoboščin, kulturnih vrednot in raznolikosti, demokracije ter pravne države; |
| --- | --- |

H.

ker je EU ena najbolj predanih zagovornic in podpornic človekovih pravic, temeljnih svoboščin, kulturnih vrednot in raznolikosti, demokracije ter pravne države;

| I. | ker so varnostne razmere v EU vse bolj nestabilne in spremenljive zaradi številnih dolgotrajnih, pa tudi novih izzivov, vključno z nasilnimi konflikti, terorizmom, organiziranim kriminalom, migracijskimi tokovi brez primere in podnebnimi spremembami, ki jih ni mogoče obravnavati na nacionalni ravni ter zahtevajo regionalne in globalne odzive; |
| --- | --- |

I.

ker so varnostne razmere v EU vse bolj nestabilne in spremenljive zaradi številnih dolgotrajnih, pa tudi novih izzivov, vključno z nasilnimi konflikti, terorizmom, organiziranim kriminalom, migracijskimi tokovi brez primere in podnebnimi spremembami, ki jih ni mogoče obravnavati na nacionalni ravni ter zahtevajo regionalne in globalne odzive;

| J. | ker je za obravnavo novih izzivov, kot so hibridno in informacijsko vojskovanje, kibernetske grožnje, bioinženiring, smrtonosni avtonomni sistemi, nanotehnologija, miniaturizacija orožja in širjenje tehnologije z dvojno rabo, treba pripraviti večstranske sporazume, za to pa je najprimernejši okvir OZN; |
| --- | --- |

J.

ker je za obravnavo novih izzivov, kot so hibridno in informacijsko vojskovanje, kibernetske grožnje, bioinženiring, smrtonosni avtonomni sistemi, nanotehnologija, miniaturizacija orožja in širjenje tehnologije z dvojno rabo, treba pripraviti večstranske sporazume, za to pa je najprimernejši okvir OZN;

| K. | ker sta zaradi nedavnih dogodkov pri širjenju orožja za množično uničevanje in sredstev zanj nadzor nad orožjem in razoroževanje vedno težja, poleg tega pa se zmanjšujeta svetovna varnost in stabilnost; ker je OZN ustrezen okvir za spodbujanje prizadevanj za novo generacijo ukrepov za nadzor nad orožjem in razoroževanje, pripravljenih skupaj z enako mislečimi partnerji; |
| --- | --- |

K.

ker sta zaradi nedavnih dogodkov pri širjenju orožja za množično uničevanje in sredstev zanj nadzor nad orožjem in razoroževanje vedno težja, poleg tega pa se zmanjšujeta svetovna varnost in stabilnost; ker je OZN ustrezen okvir za spodbujanje prizadevanj za novo generacijo ukrepov za nadzor nad orožjem in razoroževanje, pripravljenih skupaj z enako mislečimi partnerji;

| 1. | naslovi naslednja priporočila na Svet: |
| --- | --- |

1.

naslovi naslednja priporočila na Svet:

Mir in varnost

| (a) | naj si dejavno prizadeva, da bodo vse strani, ki so neposredno ali posredno udeležene v oboroženih spopadih, in njihove organizacije v celoti spoštovale mednarodne obveznosti in standarde iz mednarodnega prava in se zavzemale za mirno in diplomatsko rešitev vseh vrst sporov; naj pozove, naj to zadeva tudi obveznost, da se pomoči potrebnim zagotovi dostop do humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

(a)

naj si dejavno prizadeva, da bodo vse strani, ki so neposredno ali posredno udeležene v oboroženih spopadih, in njihove organizacije v celoti spoštovale mednarodne obveznosti in standarde iz mednarodnega prava in se zavzemale za mirno in diplomatsko rešitev vseh vrst sporov; naj pozove, naj to zadeva tudi obveznost, da se pomoči potrebnim zagotovi dostop do humanitarne pomoči;

| (b) | naj še naprej podpira multilateralna prizadevanja pri iskanju trajnih in mirnih političnih rešitev za konflikte, ki se odvijajo na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; naj še naprej podpira delo posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Sirijo, posebnega predstavnika in vodjo podporne misije OZN v Libiji, delo posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Jemen, posebnega koordinatorja OZN za mirovni proces na Bližnjem vzhodu ter posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Zahodno Saharo; naj pozove mednarodno skupnost k stalnemu zagotavljanju humanitarne, finančne in politične pomoči za odziv na humanitarne razmere in naj si prizadeva za takojšnje prenehanje nasilja; naj obsodi enostranske in neusklajene ukrepe na vseh kriznih območjih; |
| --- | --- |

(b)

naj še naprej podpira multilateralna prizadevanja pri iskanju trajnih in mirnih političnih rešitev za konflikte, ki se odvijajo na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; naj še naprej podpira delo posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Sirijo, posebnega predstavnika in vodjo podporne misije OZN v Libiji, delo posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Jemen, posebnega koordinatorja OZN za mirovni proces na Bližnjem vzhodu ter posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Zahodno Saharo; naj pozove mednarodno skupnost k stalnemu zagotavljanju humanitarne, finančne in politične pomoči za odziv na humanitarne razmere in naj si prizadeva za takojšnje prenehanje nasilja; naj obsodi enostranske in neusklajene ukrepe na vseh kriznih območjih;

| (c) | naj podpre pogovore v Siriji, ki sledijo resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 2254 (2015); naj podpre delo projektnih skupin, ki jih je ustanovila mednarodna podporna skupina za Sirijo in ki nadzorujejo dostavo prepotrebne humanitarne pomoči več tisoč Sircem na obleganih in drugih težko dostopnih območjih, pa tudi končanje sovražnosti, kar podpira tudi resolucija Varnostnega sveta OZN št. 2268 (2016); naj odločno obsodi vsesplošne kršitve in zlorabe človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v Siriji ter podpre delo organizacij civilne družbe, ki dokumentirajo dokaze o vojnih zločinih, zločinih proti človečnosti ter drugih kršitvah človekovih pravic; naj poudari, da je treba poiskati politično rešitev konflikta, in naj zagotovi vključitev žensk v mirovne pogovore; naj pozove vse države članice OZN, naj zagotovijo vse potrebne razpoložljive finančne in človeške vire za pomoč lokalnemu prebivalstvu in beguncem; |
| --- | --- |

(c)

naj podpre pogovore v Siriji, ki sledijo resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 2254 (2015); naj podpre delo projektnih skupin, ki jih je ustanovila mednarodna podporna skupina za Sirijo in ki nadzorujejo dostavo prepotrebne humanitarne pomoči več tisoč Sircem na obleganih in drugih težko dostopnih območjih, pa tudi končanje sovražnosti, kar podpira tudi resolucija Varnostnega sveta OZN št. 2268 (2016); naj odločno obsodi vsesplošne kršitve in zlorabe človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v Siriji ter podpre delo organizacij civilne družbe, ki dokumentirajo dokaze o vojnih zločinih, zločinih proti človečnosti ter drugih kršitvah človekovih pravic; naj poudari, da je treba poiskati politično rešitev konflikta, in naj zagotovi vključitev žensk v mirovne pogovore; naj pozove vse države članice OZN, naj zagotovijo vse potrebne razpoložljive finančne in človeške vire za pomoč lokalnemu prebivalstvu in beguncem;

| (d) | naj zagotovi, da bo Generalna skupščina OZN v sodelovanju z EU in ZDA pripravila vse instrumente, s katerimi bi zagotovili, da bo rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi v miru in varnosti skupaj živeli varna država Izrael z varnimi in priznanimi mejami ter sosednja neodvisna, demokratična in preživetja sposobna palestinska država, trajnostna in učinkovita; naj ukrepa v skladu s sklepi Sveta o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu, sprejetimi 18. januarja 2016, v katerih je stalna širitev naselbin obravnavana kot trajna ovira za mir; |
| --- | --- |

(d)

naj zagotovi, da bo Generalna skupščina OZN v sodelovanju z EU in ZDA pripravila vse instrumente, s katerimi bi zagotovili, da bo rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi v miru in varnosti skupaj živeli varna država Izrael z varnimi in priznanimi mejami ter sosednja neodvisna, demokratična in preživetja sposobna palestinska država, trajnostna in učinkovita; naj ukrepa v skladu s sklepi Sveta o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu, sprejetimi 18. januarja 2016, v katerih je stalna širitev naselbin obravnavana kot trajna ovira za mir;

| (e) | naj poudari, da je potrebno usklajeno humanitarno ukrepanje v Jemnu pod vodstvom OZN; naj pozove vse strani, naj omogočijo vstop in dostavo nujno potrebne hrane, zdravil, goriva in druge potrebne pomoči prek OZN in mednarodnih humanitarnih poti, da bi zadovoljili nujne potrebe civilistov, ki jih je prizadela kriza, v skladu z načeli nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; naj pozove k humanitarni prekinitvi ognja, da bi lahko življenjsko pomembna pomoč nemudoma prišla do Jemencev; naj pozove k nepristranski in neodvisni preiskavi vseh domnevnih kršitev mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z najnovejšimi napadi na humanitarno infrastrukturo in osebje; naj pozove vse strani, naj spoštujejo človekove pravice in svoboščine vseh državljanov Jemna, in poudari, kako pomembno je izboljšati varnost vseh tistih, ki delajo za mirovne in humanitarne misije v državi, vključno s humanitarnimi delavci, zdravniki in novinarji; naj spodbuja politiko približevanja med Savdsko Arabijo in Iranom, da bi se zmanjšale napetosti in kot korak k rešitvi konflikta v Jemnu in drugod; |
| --- | --- |

(e)

naj poudari, da je potrebno usklajeno humanitarno ukrepanje v Jemnu pod vodstvom OZN; naj pozove vse strani, naj omogočijo vstop in dostavo nujno potrebne hrane, zdravil, goriva in druge potrebne pomoči prek OZN in mednarodnih humanitarnih poti, da bi zadovoljili nujne potrebe civilistov, ki jih je prizadela kriza, v skladu z načeli nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; naj pozove k humanitarni prekinitvi ognja, da bi lahko življenjsko pomembna pomoč nemudoma prišla do Jemencev; naj pozove k nepristranski in neodvisni preiskavi vseh domnevnih kršitev mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z najnovejšimi napadi na humanitarno infrastrukturo in osebje; naj pozove vse strani, naj spoštujejo človekove pravice in svoboščine vseh državljanov Jemna, in poudari, kako pomembno je izboljšati varnost vseh tistih, ki delajo za mirovne in humanitarne misije v državi, vključno s humanitarnimi delavci, zdravniki in novinarji; naj spodbuja politiko približevanja med Savdsko Arabijo in Iranom, da bi se zmanjšale napetosti in kot korak k rešitvi konflikta v Jemnu in drugod;

| (f) | naj še naprej poziva k polnemu spoštovanju mednarodno priznanih meja in ozemeljske celovitosti držav vzhodne Evrope in južnega Kavkaza, vključno z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, glede na kršitve mednarodnega prava na teh območjih, pa tudi k njihovi svobodni in suvereni odločitvi, da sledijo evropski poti; naj podpre in poživi diplomatska prizadevanja za mirno rešitev teh trajajočih in zamrznjenih konfliktov; naj pozove mednarodno skupnost k izvajanju politike nepriznanja nezakonite priključitve Krima v celoti; naj dejavno poveča pritisk na Rusijo, kot stalno članico Varnostnega Sveta OZN, da bi rešili konflikt v Ukrajini; |
| --- | --- |

(f)

naj še naprej poziva k polnemu spoštovanju mednarodno priznanih meja in ozemeljske celovitosti držav vzhodne Evrope in južnega Kavkaza, vključno z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, glede na kršitve mednarodnega prava na teh območjih, pa tudi k njihovi svobodni in suvereni odločitvi, da sledijo evropski poti; naj podpre in poživi diplomatska prizadevanja za mirno rešitev teh trajajočih in zamrznjenih konfliktov; naj pozove mednarodno skupnost k izvajanju politike nepriznanja nezakonite priključitve Krima v celoti; naj dejavno poveča pritisk na Rusijo, kot stalno članico Varnostnega Sveta OZN, da bi rešili konflikt v Ukrajini;

| (g) | naj pozove k večji podpori prizadevanjem mednarodne skupnosti in regionalnih organizacij za obvladovanje varnostnih kriz na afriški celini, zlasti v Somaliji, Sudanu, Južnem Sudanu, Srednjeafriški republiki, Maliju, Nigeriji in Burundiju ter na območju Velikih jezer v splošnem; naj spodbuja države članice OZN, da odločneje podprejo vedno večjo vlogo in lastne zmogljivosti Afriške unije pri posredovanju in kriznem upravljanju, pri tem pa naj si prizadevajo za dopolnjevanje z drugimi prizadevanji urada OZN za podporo izgradnji miru; naj podpre prizadevanja Afriške unije, Vzhodnoafriške skupnosti in OZN pri preprečevanju nadaljnjega stopnjevanja krize v Burundiju in naj si prizadeva za spodbujanje nujnega vključujočega in pristnega dialoga med vlado in opozicijo v Burundiju; naj podpre uvedbo neodvisne mednarodne preiskave, ki preiskuje vse domnevne kršitve človekovih pravic in prispeva k temu, da storilci odgovarjajo za svoja dejanja in da se kazensko preganjajo; |
| --- | --- |

(g)

naj pozove k večji podpori prizadevanjem mednarodne skupnosti in regionalnih organizacij za obvladovanje varnostnih kriz na afriški celini, zlasti v Somaliji, Sudanu, Južnem Sudanu, Srednjeafriški republiki, Maliju, Nigeriji in Burundiju ter na območju Velikih jezer v splošnem; naj spodbuja države članice OZN, da odločneje podprejo vedno večjo vlogo in lastne zmogljivosti Afriške unije pri posredovanju in kriznem upravljanju, pri tem pa naj si prizadevajo za dopolnjevanje z drugimi prizadevanji urada OZN za podporo izgradnji miru; naj podpre prizadevanja Afriške unije, Vzhodnoafriške skupnosti in OZN pri preprečevanju nadaljnjega stopnjevanja krize v Burundiju in naj si prizadeva za spodbujanje nujnega vključujočega in pristnega dialoga med vlado in opozicijo v Burundiju; naj podpre uvedbo neodvisne mednarodne preiskave, ki preiskuje vse domnevne kršitve človekovih pravic in prispeva k temu, da storilci odgovarjajo za svoja dejanja in da se kazensko preganjajo;

| (h) | naj podpre potekajoča obsežna prizadevanja za okrepitev mirovnih operacij OZN in zmožnost te organizacije za obravnavo konfliktov; naj razišče nove možnosti za okrepljeno sodelovanje EU in OZN v okviru preoblikovanja njunih strateških vizij o varnosti ter ga spodbuja, in sicer z novo globalno strategijo EU za zunanjo in varnostno politiko na eni strani ter s pregledom mirovnih operacij, struktur za izgradnjo miru ter programa za ženske, mir in varnost OZN (Resolucija Varnostnega sveta 1325 (2000)) na drugi strani, pa tudi s sinergijami med njimi; naj zagotovi, da bo proces pregleda strukture OZN za izgradnjo miru spodbujal načelo odgovornosti zaščititi in vlogo žensk pri izgradnji miru; |
| --- | --- |

(h)

naj podpre potekajoča obsežna prizadevanja za okrepitev mirovnih operacij OZN in zmožnost te organizacije za obravnavo konfliktov; naj razišče nove možnosti za okrepljeno sodelovanje EU in OZN v okviru preoblikovanja njunih strateških vizij o varnosti ter ga spodbuja, in sicer z novo globalno strategijo EU za zunanjo in varnostno politiko na eni strani ter s pregledom mirovnih operacij, struktur za izgradnjo miru ter programa za ženske, mir in varnost OZN (Resolucija Varnostnega sveta 1325 (2000)) na drugi strani, pa tudi s sinergijami med njimi; naj zagotovi, da bo proces pregleda strukture OZN za izgradnjo miru spodbujal načelo odgovornosti zaščititi in vlogo žensk pri izgradnji miru;

| (i) | naj pozdravi sprejetje in podpre izvajanje nedavne resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2242 (2015), po kateri so ženske eden osrednjih elementov vseh prizadevanj za reševanje globalnih izzivov, in naj pozove k dodatnim prizadevanjem za vključitev agende za ženske, mir in varnost v vse različne razsežnosti ohranjanja miru; naj poudari pomen enakovredne, polne in dejavne udeležbe žensk pri preprečevanju in reševanju konfliktov ter v mirovnih pogajanjih in procesu izgradnje miru; naj zagotovi, da bo ženskam, ki so žrtve posilstev v vojni, nudena vsa potrebna varna zdravniška pomoč; |
| --- | --- |

(i)

naj pozdravi sprejetje in podpre izvajanje nedavne resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2242 (2015), po kateri so ženske eden osrednjih elementov vseh prizadevanj za reševanje globalnih izzivov, in naj pozove k dodatnim prizadevanjem za vključitev agende za ženske, mir in varnost v vse različne razsežnosti ohranjanja miru; naj poudari pomen enakovredne, polne in dejavne udeležbe žensk pri preprečevanju in reševanju konfliktov ter v mirovnih pogajanjih in procesu izgradnje miru; naj zagotovi, da bo ženskam, ki so žrtve posilstev v vojni, nudena vsa potrebna varna zdravniška pomoč;

| (j) | naj spodbuja preventivni pristop znotraj sistema OZN, da bi izboljšali njegovo zmogljivost hitrejšega odzivanja na nove krize in morebitne grožnje miru in varnosti, zlasti prek učinkovitejše preventivne diplomacije, izgradnje zaupanja in mediacije; naj si prizadeva za izboljšanje sistemov zgodnjega opozarjanja in zgodnjega obveščanja in nadalje razvije postopke za krizno posvetovanje med OZN, EU ter drugimi regionalnimi in podregionalnimi organizacijami, ki imajo vedno pomembnejšo vlogo v mednarodnem miru in varnosti, da bi bolje uskladili njihov odziv na krize in se s tem izognili nepotrebnemu podvajanju; naj sodeluje z OZN pri krepitvi vloge in zmogljivosti regionalnih in podregionalnih organizacij pri ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov, civilnem in vojaškem kriznem upravljanju ter reševanju konfliktov; |
| --- | --- |

(j)

naj spodbuja preventivni pristop znotraj sistema OZN, da bi izboljšali njegovo zmogljivost hitrejšega odzivanja na nove krize in morebitne grožnje miru in varnosti, zlasti prek učinkovitejše preventivne diplomacije, izgradnje zaupanja in mediacije; naj si prizadeva za izboljšanje sistemov zgodnjega opozarjanja in zgodnjega obveščanja in nadalje razvije postopke za krizno posvetovanje med OZN, EU ter drugimi regionalnimi in podregionalnimi organizacijami, ki imajo vedno pomembnejšo vlogo v mednarodnem miru in varnosti, da bi bolje uskladili njihov odziv na krize in se s tem izognili nepotrebnemu podvajanju; naj sodeluje z OZN pri krepitvi vloge in zmogljivosti regionalnih in podregionalnih organizacij pri ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov, civilnem in vojaškem kriznem upravljanju ter reševanju konfliktov;

| (k) | naj poveča podporo držav članic za operacije ohranjanja in izgradnje miru OZN, ki vključujejo vidik človekovih pravic in jasno izhodno strategijo, zlasti z zagotavljanjem osebja in opreme, ter naj okrepi tudi pospeševalno vlogo EU na tem področju; naj nadalje razvija postopke za uporabo skupne varnostne in obrambne politike EU v podporo operacijam OZN, tudi z napotitvijo bojnih skupin EU ali prek gradnje zmogljivosti in pobud za reformo varnostnega sektorja, ob tem pa zadostno pozornost nameni vprašanjem, kot so človekove pravice, trajnostni razvoj in temeljni vzroki množičnih migracij; |
| --- | --- |

(k)

naj poveča podporo držav članic za operacije ohranjanja in izgradnje miru OZN, ki vključujejo vidik človekovih pravic in jasno izhodno strategijo, zlasti z zagotavljanjem osebja in opreme, ter naj okrepi tudi pospeševalno vlogo EU na tem področju; naj nadalje razvija postopke za uporabo skupne varnostne in obrambne politike EU v podporo operacijam OZN, tudi z napotitvijo bojnih skupin EU ali prek gradnje zmogljivosti in pobud za reformo varnostnega sektorja, ob tem pa zadostno pozornost nameni vprašanjem, kot so človekove pravice, trajnostni razvoj in temeljni vzroki množičnih migracij;

| (l) | naj zagovarja široko opredelitev koncepta človekove varnosti in ga bolje uskladi z enakostjo spolov in človekovimi pravicami ter načelom odgovornosti zaščititi, poleg tega pa naj še naprej podpira prizadevanje za širšo uporabo tega načela; naj podpre ključno stalno vlogo OZN pri pomoči državam v zvezi z izvajanjem tega načela, da bi ohranili pravno državo in mednarodno humanitarno pravo; naj spodbuja Kodeks ravnanja v zvezi z ukrepi Varnostnega sveta zoper genocid, zločine proti človečnosti in vojne zločine, ki obvezuje države članice OZN, da podprejo ukrepe Varnostnega sveta za preprečevanje ali prenehanje tovrstnih zločinov in da na njegovem zasedanju ne glasujejo proti ustrezni resoluciji Varnostnega sveta; |
| --- | --- |

(l)

naj zagovarja široko opredelitev koncepta človekove varnosti in ga bolje uskladi z enakostjo spolov in človekovimi pravicami ter načelom odgovornosti zaščititi, poleg tega pa naj še naprej podpira prizadevanje za širšo uporabo tega načela; naj podpre ključno stalno vlogo OZN pri pomoči državam v zvezi z izvajanjem tega načela, da bi ohranili pravno državo in mednarodno humanitarno pravo; naj spodbuja Kodeks ravnanja v zvezi z ukrepi Varnostnega sveta zoper genocid, zločine proti človečnosti in vojne zločine, ki obvezuje države članice OZN, da podprejo ukrepe Varnostnega sveta za preprečevanje ali prenehanje tovrstnih zločinov in da na njegovem zasedanju ne glasujejo proti ustrezni resoluciji Varnostnega sveta;

Boj proti terorizmu

| (m) | naj ponovno odločno obsodi terorizem in v celoti podpre ukrepe za zatiranje in izkoreninjenje terorističnih organizacij, zlasti t. i. ISIS/Daiš, ki nedvomno ogroža regionalno in mednarodno varnost, pri tem pa spomni, da je treba pri teh ukrepih vedno v celoti spoštovati mednarodno pravo človekovih pravic; naj podpre spodbujanje vseh vidikov resolucije Varnostnega sveta št. 2178 (2014) o spoprijemanju z grožnjami, ki jih predstavljajo teroristični borci, in madridskih vodilnih načel o zajezitvi toka tujih terorističnih borcev; |
| --- | --- |

(m)

naj ponovno odločno obsodi terorizem in v celoti podpre ukrepe za zatiranje in izkoreninjenje terorističnih organizacij, zlasti t. i. ISIS/Daiš, ki nedvomno ogroža regionalno in mednarodno varnost, pri tem pa spomni, da je treba pri teh ukrepih vedno v celoti spoštovati mednarodno pravo človekovih pravic; naj podpre spodbujanje vseh vidikov resolucije Varnostnega sveta št. 2178 (2014) o spoprijemanju z grožnjami, ki jih predstavljajo teroristični borci, in madridskih vodilnih načel o zajezitvi toka tujih terorističnih borcev;

| (n) | naj okrepi prizadevanja za boj proti novačenju in teroristični propagandi, in sicer prek platform družbenih medijev in mrež radikaliziranih pridigarjev sovraštva; naj podpre boj proti radikalizaciji in politike za deradikalizacijo v skladu z akcijskim načrtom OZN za preprečevanje nasilnega ekstremizma; |
| --- | --- |

(n)

naj okrepi prizadevanja za boj proti novačenju in teroristični propagandi, in sicer prek platform družbenih medijev in mrež radikaliziranih pridigarjev sovraštva; naj podpre boj proti radikalizaciji in politike za deradikalizacijo v skladu z akcijskim načrtom OZN za preprečevanje nasilnega ekstremizma;

| (o) | naj še naprej sodeluje z OZN v boju proti financiranju terorizma, tudi z uporabo obstoječih mehanizmov za imenovanje teroristov in terorističnih organizacij, ter pri okrepitvi mehanizmov zamrznitve premoženja po vsem svetu, ob tem pa naj izpolnjuje mednarodne standarde o dolžnem postopanju in načelo pravne države; |
| --- | --- |

(o)

naj še naprej sodeluje z OZN v boju proti financiranju terorizma, tudi z uporabo obstoječih mehanizmov za imenovanje teroristov in terorističnih organizacij, ter pri okrepitvi mehanizmov zamrznitve premoženja po vsem svetu, ob tem pa naj izpolnjuje mednarodne standarde o dolžnem postopanju in načelo pravne države;

| (p) | naj podpre projektno skupino OZN za boj proti terorizmu, da bi zagotovili usklajenost in doslednost pri izvajanju globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ob uporabi virov in strokovnega znanja 25 entitet sistema OZN in Interpola, pri tem pa naj opozarja, da se boja proti terorizmu ne sme uporabljati kot izgovor za zatiranje notranjega oporečništva ali za kršenje pravic prebivalcev; |
| --- | --- |

(p)

naj podpre projektno skupino OZN za boj proti terorizmu, da bi zagotovili usklajenost in doslednost pri izvajanju globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ob uporabi virov in strokovnega znanja 25 entitet sistema OZN in Interpola, pri tem pa naj opozarja, da se boja proti terorizmu ne sme uporabljati kot izgovor za zatiranje notranjega oporečništva ali za kršenje pravic prebivalcev;

| (q) | naj spodbuja usklajena mednarodna prizadevanja za spoprijemanje z vse večjo grožnjo improviziranih eksplozivnih naprav, pri tem pa zlasti krepi razumevanje povezave med bojem proti tem napravam in bojem proti terorizmu ter uporabi sredstva in strokovno znanje entitet sistema OZN in Interpola, da bi omogočili okrepljen kazenski pregon in vojaško sodelovanje; |
| --- | --- |

(q)

naj spodbuja usklajena mednarodna prizadevanja za spoprijemanje z vse večjo grožnjo improviziranih eksplozivnih naprav, pri tem pa zlasti krepi razumevanje povezave med bojem proti tem napravam in bojem proti terorizmu ter uporabi sredstva in strokovno znanje entitet sistema OZN in Interpola, da bi omogočili okrepljen kazenski pregon in vojaško sodelovanje;

| (r) | naj v tem kontekstu ponovi, da je treba zagotoviti ustrezno kombinacijo varnosti, kazenskega pregona, človekovih pravic in socialno-ekonomskih instrumentov, s katero se bo mogoče ustrezneje odzvati na spremenljiv značaj terorizma in nasilnega ekstremizma skupin, kot so Daiš, Al Kaida, Al Šabab, Boko Haram in druge; |
| --- | --- |

(r)

naj v tem kontekstu ponovi, da je treba zagotoviti ustrezno kombinacijo varnosti, kazenskega pregona, človekovih pravic in socialno-ekonomskih instrumentov, s katero se bo mogoče ustrezneje odzvati na spremenljiv značaj terorizma in nasilnega ekstremizma skupin, kot so Daiš, Al Kaida, Al Šabab, Boko Haram in druge;

| (s) | naj podpre okrepljen prispevek EU k pobudam OZN o gradnji zmogljivosti v boju proti tujim terorističnim borcem in nasilnemu ekstremizmu; |
| --- | --- |

(s)

naj podpre okrepljen prispevek EU k pobudam OZN o gradnji zmogljivosti v boju proti tujim terorističnim borcem in nasilnemu ekstremizmu;

Neširjenje orožja in razoroževanje

| (t) | naj podpre prizadevanja OZN, da se nedržavnim akterjem in terorističnim skupinam prepreči razvijanje, izdelovanje, pridobivanje ali prenos orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, v letu 2016 pa naj prispeva k celovitemu pregledu Resolucije Varnostnega sveta št. 1540 (2004); naj vztraja pri doslednem spoštovanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Konvencije o kemičnem orožju in Konvencije o biološkem orožju ter pri dokončanju procesa ratifikacije Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; naj spodbuja vse države članice OZN, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju; naj pozdravi ustanovitev odprte delovne skupine kot pomožnega organa Generalne skupščine OZN, namenjenega nadaljevanju večstranskih pogajanj o jedrski razorožitvi, in pozove vse države članice EU, naj dejavno sodelujejo pri delu te skupine; naj države članice OZN pozove, naj sprejmejo dejavne ukrepe za globalno razorožitev, pri tem pa ustrezno upošteva tako varnostno kot humanitarno razsežnost jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(t)

naj podpre prizadevanja OZN, da se nedržavnim akterjem in terorističnim skupinam prepreči razvijanje, izdelovanje, pridobivanje ali prenos orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, v letu 2016 pa naj prispeva k celovitemu pregledu Resolucije Varnostnega sveta št. 1540 (2004); naj vztraja pri doslednem spoštovanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Konvencije o kemičnem orožju in Konvencije o biološkem orožju ter pri dokončanju procesa ratifikacije Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; naj spodbuja vse države članice OZN, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju; naj pozdravi ustanovitev odprte delovne skupine kot pomožnega organa Generalne skupščine OZN, namenjenega nadaljevanju večstranskih pogajanj o jedrski razorožitvi, in pozove vse države članice EU, naj dejavno sodelujejo pri delu te skupine; naj države članice OZN pozove, naj sprejmejo dejavne ukrepe za globalno razorožitev, pri tem pa ustrezno upošteva tako varnostno kot humanitarno razsežnost jedrskega orožja;

| (u) | poziva države članice, naj na 71. zasedanju podprejo resolucijo generalne skupščine OZN z naslovom Posledice rabe orožja in streliva z vsebnostjo osiromašenega urana in naj pripravijo skupno stališče EU, v katerem se bodo bolje odražali večkratni pozivi Parlamenta k preventivnemu svetovnemu moratoriju, pa tudi razvijajoči se svetovni konsenz o potencialnih tveganjih za zdravje civilistov in o kompleksnem bremenu upravljanja z radioaktivnimi odpadki po konfliktu in finančnih stroških, povezanih z uporabo takega orožja; projekte za oceno in odstranitev osiromašenega urana naj vključijo v instrumente financiranja EU v podporo razminiranju; |
| --- | --- |

(u)

poziva države članice, naj na 71. zasedanju podprejo resolucijo generalne skupščine OZN z naslovom Posledice rabe orožja in streliva z vsebnostjo osiromašenega urana in naj pripravijo skupno stališče EU, v katerem se bodo bolje odražali večkratni pozivi Parlamenta k preventivnemu svetovnemu moratoriju, pa tudi razvijajoči se svetovni konsenz o potencialnih tveganjih za zdravje civilistov in o kompleksnem bremenu upravljanja z radioaktivnimi odpadki po konfliktu in finančnih stroških, povezanih z uporabo takega orožja; projekte za oceno in odstranitev osiromašenega urana naj vključijo v instrumente financiranja EU v podporo razminiranju;

| (v) | naj spodbuja dosledno izvajanje pogodbe o trgovini z orožjem (ATT) in vse države članice OZN spodbuja k podpisu navedene pogodbe ali pristop k njej; |
| --- | --- |

(v)

naj spodbuja dosledno izvajanje pogodbe o trgovini z orožjem (ATT) in vse države članice OZN spodbuja k podpisu navedene pogodbe ali pristop k njej;

| (w) | naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe proti preusmerjanju orožja in streliva, vključno z osebnim in lahkim orožjem, ter proti tozadevni nedovoljeni trgovini, zlasti z razvojem sistema za sledenje orožju; |
| --- | --- |

(w)

naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe proti preusmerjanju orožja in streliva, vključno z osebnim in lahkim orožjem, ter proti tozadevni nedovoljeni trgovini, zlasti z razvojem sistema za sledenje orožju;

| (x) | naj spodbuja odziv politike na svetovni ravni v zvezi z uporabo oboroženih brezpilotnih letal z namenom, da bi uporaba teh letal ostala strogo v omejitvah, ki jih določata mednarodno pravo človekovih pravic in mednarodno humanitarno pravo; naj spodbuja prepoved razvoja, proizvodnje in uporabe popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja; naj zagotovi, da bodo človekove pravice del vseh dialogov s tretjimi državami o boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

(x)

naj spodbuja odziv politike na svetovni ravni v zvezi z uporabo oboroženih brezpilotnih letal z namenom, da bi uporaba teh letal ostala strogo v omejitvah, ki jih določata mednarodno pravo človekovih pravic in mednarodno humanitarno pravo; naj spodbuja prepoved razvoja, proizvodnje in uporabe popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja; naj zagotovi, da bodo človekove pravice del vseh dialogov s tretjimi državami o boju proti terorizmu;

| (y) | naj še naprej podpira prizadevanja OZN za preučevanje oblikovanja pravil za odgovorno in varno ravnanje v kibernetskem prostoru, tudi razvoja večstranskega okvira proti kibernetskim napadom, da se zagotovi uporaba veljavnega mednarodnega prava in prava človekovih pravic; |
| --- | --- |

(y)

naj še naprej podpira prizadevanja OZN za preučevanje oblikovanja pravil za odgovorno in varno ravnanje v kibernetskem prostoru, tudi razvoja večstranskega okvira proti kibernetskim napadom, da se zagotovi uporaba veljavnega mednarodnega prava in prava človekovih pravic;

Migracije

| (z) | naj spodbuja večjo podporo delu UNHCR pri izvajanju njegovega mednarodnega mandata za zaščito beguncev, s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, kot so ženske in otroci; naj opozarja na velik prepad med proračunskimi potrebami UNHCR in sredstvi, ki jih prejema, ter pozove k večji solidarnosti na svetovni ravni; naj pozove k večjemu financiranju glavnih funkcij UNHCR iz rednega proračuna OZN, da bi zagotovili njegovo delovanje; |
| --- | --- |

(z)

naj spodbuja večjo podporo delu UNHCR pri izvajanju njegovega mednarodnega mandata za zaščito beguncev, s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, kot so ženske in otroci; naj opozarja na velik prepad med proračunskimi potrebami UNHCR in sredstvi, ki jih prejema, ter pozove k večji solidarnosti na svetovni ravni; naj pozove k večjemu financiranju glavnih funkcij UNHCR iz rednega proračuna OZN, da bi zagotovili njegovo delovanje;

| (aa) | naj opozori, da je treba bolje povezati in uskladiti zunanjo in notranjo razsežnost migracijske politike ter razvojne in zunanjepolitične programe; |
| --- | --- |

(aa)

naj opozori, da je treba bolje povezati in uskladiti zunanjo in notranjo razsežnost migracijske politike ter razvojne in zunanjepolitične programe;

| (ab) | naj pozove k večjim prizadevanjem pri preprečevanju nedovoljenih migracij ter boju proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, zlasti z bojem proti kriminalnim združbam na podlagi pravočasne in učinkovite izmenjave ustreznih obveščevalnih podatkov ob hkratnem upoštevanju mednarodnega prava človekovih pravic; naj izboljša metode za identificiranje in zaščito žrtev ter okrepitev sodelovanja s tretjimi državami, da bi se izsledile, zasegle in vrnile premoženjske koristi iz kriminalnih dejavnosti v tem sektorju; naj na ravni OZN vztraja, da sta pomembna ratifikacija in dosledno izvajanje Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter pripadajočih Protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku in pripadajočega Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki; naj podpre delo posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah migrantov; |
| --- | --- |

(ab)

naj pozove k večjim prizadevanjem pri preprečevanju nedovoljenih migracij ter boju proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, zlasti z bojem proti kriminalnim združbam na podlagi pravočasne in učinkovite izmenjave ustreznih obveščevalnih podatkov ob hkratnem upoštevanju mednarodnega prava človekovih pravic; naj izboljša metode za identificiranje in zaščito žrtev ter okrepitev sodelovanja s tretjimi državami, da bi se izsledile, zasegle in vrnile premoženjske koristi iz kriminalnih dejavnosti v tem sektorju; naj na ravni OZN vztraja, da sta pomembna ratifikacija in dosledno izvajanje Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter pripadajočih Protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku in pripadajočega Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki; naj podpre delo posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah migrantov;

| (ac) | naj podpre plenarno zasedanje Generalne skupščine OZN na visoki ravni za obravnavo vprašanja velikega vala beguncev in migrantov, napovedano za 19. september 2016, in zahteva, da se osredotoči na temeljne vzroke migracij, pri tem pa primerno pozornost nameni izkoreninjenju revščine ter uresničitvi človekovih pravic in stabilnosti; |
| --- | --- |

(ac)

naj podpre plenarno zasedanje Generalne skupščine OZN na visoki ravni za obravnavo vprašanja velikega vala beguncev in migrantov, napovedano za 19. september 2016, in zahteva, da se osredotoči na temeljne vzroke migracij, pri tem pa primerno pozornost nameni izkoreninjenju revščine ter uresničitvi človekovih pravic in stabilnosti;

Človekove pravice, demokracija in pravna država

| (ad) | naj ponovno jasno in odločno poudari, da so vse človekove pravice, dogovorjene v konvencijah OZN, univerzalne, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane ter da je treba doseči spoštovanje teh pravic; naj nameni pozornost kršitvam in zlorabam človekovih pravic po vsem svetu; naj pozove k zaščiti svobode mišljenja in izražanja; naj poudari, kako pomembna sta svoboda tiska v zdravi družbi in vloga vseh njenih državljanov, ter zagovarja svobodi združevanja in zbiranja; |
| --- | --- |

(ad)

naj ponovno jasno in odločno poudari, da so vse človekove pravice, dogovorjene v konvencijah OZN, univerzalne, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane ter da je treba doseči spoštovanje teh pravic; naj nameni pozornost kršitvam in zlorabam človekovih pravic po vsem svetu; naj pozove k zaščiti svobode mišljenja in izražanja; naj poudari, kako pomembna sta svoboda tiska v zdravi družbi in vloga vseh njenih državljanov, ter zagovarja svobodi združevanja in zbiranja;

| (ae) | naj se še naprej zavzema za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj pozove k intenzivnejšim prizadevanjem za zaščito pravic verskih in drugih manjšin; naj pozove k večji zaščiti verskih manjšin pred preganjanjem in nasiljem; naj pozove k razveljavitvi zakonov, ki kriminalizirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo ter lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter nevernih; naj podpre delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj si dejavno prizadeva, da bi OZN priznala genocid nad manjšinami, ki ga je zagrešila tako imenovana organizacija ISIS/Daiš, in da se primeri domnevnih zločinov proti človečnosti, vojnih zločinov in genocida predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

(ae)

naj se še naprej zavzema za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj pozove k intenzivnejšim prizadevanjem za zaščito pravic verskih in drugih manjšin; naj pozove k večji zaščiti verskih manjšin pred preganjanjem in nasiljem; naj pozove k razveljavitvi zakonov, ki kriminalizirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo ter lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter nevernih; naj podpre delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj si dejavno prizadeva, da bi OZN priznala genocid nad manjšinami, ki ga je zagrešila tako imenovana organizacija ISIS/Daiš, in da se primeri domnevnih zločinov proti človečnosti, vojnih zločinov in genocida predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| (af) | naj še naprej dejavno spodbuja enakost in nediskriminacijo; naj pozove OZN, naj pri svojih dejavnostih in v programih dejavno podpira pobude vključevanja vidika spola ter naj še naprej podpira delo Agencije OZN za ženske; naj podpre ukrepe za krepitev vodilne vloge in udeležbe žensk na vseh ravneh odločanja; naj se bori proti nasilju in diskriminaciji posameznikov na podlagi njihove spolne usmerjenosti, spolne identitete ali izražanja spola; naj pozove k odpravi zakonodaje v državah članicah OZN, ki krši pravice lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb (LGBTI); naj pozdravi sploh prvo zasedanje Varnostnega sveta OZN o pravicah LGBTI, ki je potekalo leta 2015; naj pozove države članice OZN, naj izvajajo priporočila posebnega poročevalca OZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti; |
| --- | --- |

(af)

naj še naprej dejavno spodbuja enakost in nediskriminacijo; naj pozove OZN, naj pri svojih dejavnostih in v programih dejavno podpira pobude vključevanja vidika spola ter naj še naprej podpira delo Agencije OZN za ženske; naj podpre ukrepe za krepitev vodilne vloge in udeležbe žensk na vseh ravneh odločanja; naj se bori proti nasilju in diskriminaciji posameznikov na podlagi njihove spolne usmerjenosti, spolne identitete ali izražanja spola; naj pozove k odpravi zakonodaje v državah članicah OZN, ki krši pravice lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb (LGBTI); naj pozdravi sploh prvo zasedanje Varnostnega sveta OZN o pravicah LGBTI, ki je potekalo leta 2015; naj pozove države članice OZN, naj izvajajo priporočila posebnega poročevalca OZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti;

| (ag) | naj spodbuja pravice otrok, zlasti s prispevanjem k zagotavljanju dostopa otrok do vode, sanitarnih storitev, zdravstvenega varstva in izobraževanja, tudi na konfliktnih območjih in v begunskih taboriščih, ter odpravo dela otrok, mučenja, trgovine z otroki, porok in spolnega izkoriščanja otrok; naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi prenehali uporabljati otroke v oboroženih konfliktih in učinkoviteje obravnavali posledice konfliktnih in pokonfliktnih razmer za ženske in dekleta; naj podpira na človekovih pravicah temelječ pristop k invalidnosti v nevarnih in izrednih razmerah v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

(ag)

naj spodbuja pravice otrok, zlasti s prispevanjem k zagotavljanju dostopa otrok do vode, sanitarnih storitev, zdravstvenega varstva in izobraževanja, tudi na konfliktnih območjih in v begunskih taboriščih, ter odpravo dela otrok, mučenja, trgovine z otroki, porok in spolnega izkoriščanja otrok; naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi prenehali uporabljati otroke v oboroženih konfliktih in učinkoviteje obravnavali posledice konfliktnih in pokonfliktnih razmer za ženske in dekleta; naj podpira na človekovih pravicah temelječ pristop k invalidnosti v nevarnih in izrednih razmerah v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov;

| (ah) | naj pozove vse države, tudi države članice EU, naj čim prej ratificirajo Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavlja pritožbene in preiskovalne mehanizme; |
| --- | --- |

(ah)

naj pozove vse države, tudi države članice EU, naj čim prej ratificirajo Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavlja pritožbene in preiskovalne mehanizme;

| (ai) | naj prispeva k uspešnemu zaključku dela medvladne delovne skupine o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih z vidika človekovih pravic; naj podpre nadaljnje izvajanje vodilnih načel OZN za podjetništvo in človekove pravice v državah članicah OZN; naj spodbuja države članice OZN, naj pripravijo in izvajajo nacionalne akcijske načrte; naj podpre projekt Visokega komisarja OZN za človekove pravice za odgovornost in odpravo krivic, ki je namenjen okrepitvi nacionalnih pravnih sredstev, zlasti v primerih hudih kršitev človekovih pravic v poslovnem sektorju; naj pozove države članice OZN, naj z mednarodnimi in nacionalnimi športnimi organi obravnavajo vprašanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

(ai)

naj prispeva k uspešnemu zaključku dela medvladne delovne skupine o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih z vidika človekovih pravic; naj podpre nadaljnje izvajanje vodilnih načel OZN za podjetništvo in človekove pravice v državah članicah OZN; naj spodbuja države članice OZN, naj pripravijo in izvajajo nacionalne akcijske načrte; naj podpre projekt Visokega komisarja OZN za človekove pravice za odgovornost in odpravo krivic, ki je namenjen okrepitvi nacionalnih pravnih sredstev, zlasti v primerih hudih kršitev človekovih pravic v poslovnem sektorju; naj pozove države članice OZN, naj z mednarodnimi in nacionalnimi športnimi organi obravnavajo vprašanje človekovih pravic;

| (aj) | naj si še naprej prizadeva za ničelno toleranco glede smrtne kazni in si prizadeva za njeno splošno odpravo, s tem pa utira pot k sprejetju naslednje resolucije Generalne skupščine OZN o moratoriju za izvrševanje smrtne kazni; naj obsodi povečanje števila izrečenih smrtnih kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, in pozove k izključitvi uporabe te kazni za tovrstna dejanja; |
| --- | --- |

(aj)

naj si še naprej prizadeva za ničelno toleranco glede smrtne kazni in si prizadeva za njeno splošno odpravo, s tem pa utira pot k sprejetju naslednje resolucije Generalne skupščine OZN o moratoriju za izvrševanje smrtne kazni; naj obsodi povečanje števila izrečenih smrtnih kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, in pozove k izključitvi uporabe te kazni za tovrstna dejanja;

| (ak) | naj opozori, da mora Generalna skupščina pri izvolitvi članic v Svet OZN za človekove pravice upoštevati, kako kandidatke spoštujejo spodbujanje in varstvo človekovih pravic, načela pravne države in demokracijo; naj pozove vzpostavitvi jasnih meril uspešnosti na področju človekovih pravic za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice in ob njegovi deseti obletnici pozove k oceni njegovih delovnih metod in njegovega učinka; |
| --- | --- |

(ak)

naj opozori, da mora Generalna skupščina pri izvolitvi članic v Svet OZN za človekove pravice upoštevati, kako kandidatke spoštujejo spodbujanje in varstvo človekovih pravic, načela pravne države in demokracijo; naj pozove vzpostavitvi jasnih meril uspešnosti na področju človekovih pravic za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice in ob njegovi deseti obletnici pozove k oceni njegovih delovnih metod in njegovega učinka;

| (al) | naj okrepi delo Mednarodnega kazenskega sodišča v okviru njegove vloge pri odpravi nekaznovanja storilcev najhujših kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost, ter pri zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; naj zagotovi politično, diplomatsko, finančno in logistično podporo vsakodnevnemu delovanju tega sodišča; naj pozove vse države članice OZN, da se z ratifikacijo Rimskega statuta pridružijo sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; naj pospešuje tesno sodelovanje OZN ter njenih organov in agencij s sodiščem ter okrepitev odnosa njegovega odnosa z Varnostnim svetom; naj pozove Varnostni svet OZN, naj vprašanje razmer v Demokratični ljudski republiki Severni Koreji predloži sodišču; |
| --- | --- |

(al)

naj okrepi delo Mednarodnega kazenskega sodišča v okviru njegove vloge pri odpravi nekaznovanja storilcev najhujših kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost, ter pri zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; naj zagotovi politično, diplomatsko, finančno in logistično podporo vsakodnevnemu delovanju tega sodišča; naj pozove vse države članice OZN, da se z ratifikacijo Rimskega statuta pridružijo sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; naj pospešuje tesno sodelovanje OZN ter njenih organov in agencij s sodiščem ter okrepitev odnosa njegovega odnosa z Varnostnim svetom; naj pozove Varnostni svet OZN, naj vprašanje razmer v Demokratični ljudski republiki Severni Koreji predloži sodišču;

| (am) | naj začne javno in izčrpno razpravo z vsemi članicami Generalne skupščine OZN o tem, kako pomembno je spoštovati ustavne omejitve in predsedniške mandate po vsem svetu; |
| --- | --- |

(am)

naj začne javno in izčrpno razpravo z vsemi članicami Generalne skupščine OZN o tem, kako pomembno je spoštovati ustavne omejitve in predsedniške mandate po vsem svetu;

| (an) | naj pozove OZN, naj obravnava pravne pasti pojma „podnebni begunec“, tudi njegovo morebitno mednarodno opredelitev; |
| --- | --- |

(an)

naj pozove OZN, naj obravnava pravne pasti pojma „podnebni begunec“, tudi njegovo morebitno mednarodno opredelitev;

Razvoj

| (ao) | naj si prizadeva za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja iz Agende za trajnostni razvoj do leta 2030; naj si prizadeva za izboljšanje življenja prihodnjih generacij ter podpira in spodbuja države, naj prevzamejo odgovornost in vzpostavijo nacionalne okvire za uresničitev 17 ciljev; naj spodbuja države članice OZN, naj izpolnijo svoje zaveze o porabi razvojne pomoči, in naj pozove k sprejetju čvrstega ovira kazalnikov in uporabi statističnih podatkov za spremljanje napredka in zagotavljanje odgovornosti vseh; naj vztraja, da bi moral politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj postati glavni organ odločanja, pristojen za nadaljnje spremljanje in pregled izvajanja ciljev trajnostnega razvoja, ter pred tem forumom, ki bo potekal leta 2016, predloži skupno stališče EU o izvajanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

(ao)

naj si prizadeva za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja iz Agende za trajnostni razvoj do leta 2030; naj si prizadeva za izboljšanje življenja prihodnjih generacij ter podpira in spodbuja države, naj prevzamejo odgovornost in vzpostavijo nacionalne okvire za uresničitev 17 ciljev; naj spodbuja države članice OZN, naj izpolnijo svoje zaveze o porabi razvojne pomoči, in naj pozove k sprejetju čvrstega ovira kazalnikov in uporabi statističnih podatkov za spremljanje napredka in zagotavljanje odgovornosti vseh; naj vztraja, da bi moral politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj postati glavni organ odločanja, pristojen za nadaljnje spremljanje in pregled izvajanja ciljev trajnostnega razvoja, ter pred tem forumom, ki bo potekal leta 2016, predloži skupno stališče EU o izvajanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030;

| (ap) | zagotovi naj, da se ne spodkopava pravni red pekinških izhodišč za ukrepanje v zvezi z dostopom do izobraževanja in zdravja kot temeljne človekove pravice; izboljša naj dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, saj to prispeva k zmanjšanju smrtnosti otrok in mater; spodbuja naj načrtovanje družine, zdravje mater, preprost dostop do kontracepcije in dostop do cele palete storitev spolnega in reproduktivnega zdravja kot pomembne elemente za reševanje življenja žensk in pomoč, da si na novo uredijo življenje, če so bile žrtve posilstva; te politike naj umesti v osrčje razvojnega sodelovanja s tretjimi državami; |
| --- | --- |

(ap)

zagotovi naj, da se ne spodkopava pravni red pekinških izhodišč za ukrepanje v zvezi z dostopom do izobraževanja in zdravja kot temeljne človekove pravice; izboljša naj dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, saj to prispeva k zmanjšanju smrtnosti otrok in mater; spodbuja naj načrtovanje družine, zdravje mater, preprost dostop do kontracepcije in dostop do cele palete storitev spolnega in reproduktivnega zdravja kot pomembne elemente za reševanje življenja žensk in pomoč, da si na novo uredijo življenje, če so bile žrtve posilstva; te politike naj umesti v osrčje razvojnega sodelovanja s tretjimi državami;

| (aq) | naj vztraja, da je treba okrepiti usklajenost politik za razvoj v okviru delovnih struktur OZN, da bi učinkovito vključili vse razsežnosti trajnostnega razvoja; naj poudari pomen univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, nediskriminatornega, vključujočega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema, pa tudi tega, da je treba zaključiti krog pogajanj o razvoju iz Dohe v okviru Svetovne trgovinske organizacije; naj spomni, da razvoj brez miru ni mogoč in da niti ni mogoč mir brez razvoja, ter poudari pomen cilja trajnostnega razvoja 16 o miru, pravičnosti in upravljanju, ki bi moral biti ena od prednostnih nalog financiranja razvojnega sodelovanja; naj pozove OZN, naj v dolgoročne razvojne strategije sistematično vključuje gradnjo zmogljivosti in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

(aq)

naj vztraja, da je treba okrepiti usklajenost politik za razvoj v okviru delovnih struktur OZN, da bi učinkovito vključili vse razsežnosti trajnostnega razvoja; naj poudari pomen univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, nediskriminatornega, vključujočega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema, pa tudi tega, da je treba zaključiti krog pogajanj o razvoju iz Dohe v okviru Svetovne trgovinske organizacije; naj spomni, da razvoj brez miru ni mogoč in da niti ni mogoč mir brez razvoja, ter poudari pomen cilja trajnostnega razvoja 16 o miru, pravičnosti in upravljanju, ki bi moral biti ena od prednostnih nalog financiranja razvojnega sodelovanja; naj pozove OZN, naj v dolgoročne razvojne strategije sistematično vključuje gradnjo zmogljivosti in dobro upravljanje;

| (ar) | naj pozdravi, da je Generalna skupščina OZN dne 9. septembra 2014 sprejela prelomno resolucijo št. 68/304, s katero je priznala suvereno pravico vsake države do prestrukturiranja svojega javnofinančnega dolga, ki ne bi smela biti onemogočena ali otežena zaradi katerega koli ukrepa druge države, in s katero je z zaskrbljenostjo ugotovila, da mednarodni finančni sistem nima trdnega pravnega okvira za urejeno in predvidljivo prestrukturiranje javnofinančnega dolga, ter sprožila postopek za sprejetje večstranskega pravnega okvira za procese prestrukturiranja državnega dolga; naj pozove celotni sistem OZN, naj v celoti podpre ta proces; naj pozove EU in njene države članice, naj pri njem dejavno sodelujejo; |
| --- | --- |

(ar)

naj pozdravi, da je Generalna skupščina OZN dne 9. septembra 2014 sprejela prelomno resolucijo št. 68/304, s katero je priznala suvereno pravico vsake države do prestrukturiranja svojega javnofinančnega dolga, ki ne bi smela biti onemogočena ali otežena zaradi katerega koli ukrepa druge države, in s katero je z zaskrbljenostjo ugotovila, da mednarodni finančni sistem nima trdnega pravnega okvira za urejeno in predvidljivo prestrukturiranje javnofinančnega dolga, ter sprožila postopek za sprejetje večstranskega pravnega okvira za procese prestrukturiranja državnega dolga; naj pozove celotni sistem OZN, naj v celoti podpre ta proces; naj pozove EU in njene države članice, naj pri njem dejavno sodelujejo;

| (as) | naj razvije veliko učinkovitejši in bolj strateški pristop do agencij OZN, zlasti v zvezi z načrtovanjem zunanjih finančnih instrumentov, da bi zagotovili večjo vidnost pomoči EU na terenu; |
| --- | --- |

(as)

naj razvije veliko učinkovitejši in bolj strateški pristop do agencij OZN, zlasti v zvezi z načrtovanjem zunanjih finančnih instrumentov, da bi zagotovili večjo vidnost pomoči EU na terenu;

| (at) | naj se dejavno zavzema za izboljšanje političnega nadzora na področju trajnostnega razvoja s krepitvijo Programa OZN za okolje (UNEP) in podpre predlog za ustanovitev mednarodnega kazenskega sodišča za kazniva dejanja v zvezi z okoljem, da bi po vsem svetu učinkoviteje izvajali okoljsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(at)

naj se dejavno zavzema za izboljšanje političnega nadzora na področju trajnostnega razvoja s krepitvijo Programa OZN za okolje (UNEP) in podpre predlog za ustanovitev mednarodnega kazenskega sodišča za kazniva dejanja v zvezi z okoljem, da bi po vsem svetu učinkoviteje izvajali okoljsko zakonodajo;

| (au) | naj si prizadeva za okrepitev mednarodnega davčnega sodelovanja, da bi podprli oblikovanje mednarodnega davčnega organa v sistemu OZN; naj se bori proti davčnim utajam in pranju denarja s svetovno samodejno izmenjavo informacij o davčnih zadevah in pripravo skupnega svetovnega črnega seznama davčnih oaz; |
| --- | --- |

(au)

naj si prizadeva za okrepitev mednarodnega davčnega sodelovanja, da bi podprli oblikovanje mednarodnega davčnega organa v sistemu OZN; naj se bori proti davčnim utajam in pranju denarja s svetovno samodejno izmenjavo informacij o davčnih zadevah in pripravo skupnega svetovnega črnega seznama davčnih oaz;

| (av) | naj začne svetovni načrt za boj proti protimikrobni odpornosti, da se prepreči nadaljnje širjenje odpornih superbakterij; |
| --- | --- |

(av)

naj začne svetovni načrt za boj proti protimikrobni odpornosti, da se prepreči nadaljnje širjenje odpornih superbakterij;

Podnebne spremembe

| (aw) | naj zagotovi, da bo EU ohranila vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in na tem področju še naprej sodelovala z OZN; naj zagotovi hitro izvajanje odločitev, sprejetih leta 2015 na konferenci OZN o podnebnih spremembah v Parizu; |
| --- | --- |

(aw)

naj zagotovi, da bo EU ohranila vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in na tem področju še naprej sodelovala z OZN; naj zagotovi hitro izvajanje odločitev, sprejetih leta 2015 na konferenci OZN o podnebnih spremembah v Parizu;

EU in reforma sistema OZN

| (ax) | naj podpre celovito reformo Varnostnega sveta Združenih narodov na podlagi širokega soglasja, da bi se tako bolje odražala nova resničnost v svetu in bi zagotovili, da bo lahko Varnostni svet učinkovito obravnaval grožnje mednarodnemu miru in varnosti; naj si prizadeva za izpolnitev dolgoročnega cilja, da bo imela EU sedež v prenovljenem Varnostnem svetu Združenih narodov; naj pozove članice Varnostnega sveta, naj se vzdržijo uporabe pravice veta v primerih, v katerih prihaja do zločinov proti človeštvu; |
| --- | --- |

(ax)

naj podpre celovito reformo Varnostnega sveta Združenih narodov na podlagi širokega soglasja, da bi se tako bolje odražala nova resničnost v svetu in bi zagotovili, da bo lahko Varnostni svet učinkovito obravnaval grožnje mednarodnemu miru in varnosti; naj si prizadeva za izpolnitev dolgoročnega cilja, da bo imela EU sedež v prenovljenem Varnostnem svetu Združenih narodov; naj pozove članice Varnostnega sveta, naj se vzdržijo uporabe pravice veta v primerih, v katerih prihaja do zločinov proti človeštvu;

| (ay) | naj spodbuja ponovni zagon dela Generalne skupščine ter izboljšano usklajevanje in povezovanje ukrepanja vseh institucij OZN, kar bi moralo prispevati k večji uspešnosti, učinkovitosti, legitimnosti, preglednosti, odgovornosti, zmogljivosti in reprezentativnosti sistema; naj podpre in nadgrajuje večjo preglednost procesa za izbiro prihodnjega generalnega sekretarja OZN, v skladu s čimer naj bi se kandidati predstavili Generalni skupščini; naj med določanjem in imenovanjem najboljšega kandidata spodbuja enake in pravične možnosti na podlagi spola in geografske uravnoteženosti in naj podpre imenovanje ženske za naslednjo generalno sekretarko, če bodo imeli kandidati podobne izvrstne kvalifikacije; |
| --- | --- |

(ay)

naj spodbuja ponovni zagon dela Generalne skupščine ter izboljšano usklajevanje in povezovanje ukrepanja vseh institucij OZN, kar bi moralo prispevati k večji uspešnosti, učinkovitosti, legitimnosti, preglednosti, odgovornosti, zmogljivosti in reprezentativnosti sistema; naj podpre in nadgrajuje večjo preglednost procesa za izbiro prihodnjega generalnega sekretarja OZN, v skladu s čimer naj bi se kandidati predstavili Generalni skupščini; naj med določanjem in imenovanjem najboljšega kandidata spodbuja enake in pravične možnosti na podlagi spola in geografske uravnoteženosti in naj podpre imenovanje ženske za naslednjo generalno sekretarko, če bodo imeli kandidati podobne izvrstne kvalifikacije;

| (az) | naj ob upoštevanju poročila OZN iz leta 2015 in nedavnih domnevah, da so francoske enote in enote OZN spolno zlorabljale otroke v Srednjeafriški republiki, zagotovi, da bodo OZN, države članice EU in organi EU, pristojni za SVOP, brez odlašanja in najstrožje preiskali, izvedli pregon in obsodili vse osebje OZN, nacionalno osebje in osebje EU, ki je zagrešilo dejanja spolnega nasilja; |
| --- | --- |

(az)

naj ob upoštevanju poročila OZN iz leta 2015 in nedavnih domnevah, da so francoske enote in enote OZN spolno zlorabljale otroke v Srednjeafriški republiki, zagotovi, da bodo OZN, države članice EU in organi EU, pristojni za SVOP, brez odlašanja in najstrožje preiskali, izvedli pregon in obsodili vse osebje OZN, nacionalno osebje in osebje EU, ki je zagrešilo dejanja spolnega nasilja;

| (ba) | naj pozove Evropsko računsko sodišče, naj okrepi svoje sodelovanje z ustreznimi nadzornimi institucijami sekretariata Združenih narodov, zlasti urada za notranji nadzor (OIOS), neodvisnega svetovalnega revizijskega odbora (IIAC) in sveta revizorjev (BoA), da bi povečali preglednost in vzajemno razumevanje financiranja in delovanja; |
| --- | --- |

(ba)

naj pozove Evropsko računsko sodišče, naj okrepi svoje sodelovanje z ustreznimi nadzornimi institucijami sekretariata Združenih narodov, zlasti urada za notranji nadzor (OIOS), neodvisnega svetovalnega revizijskega odbora (IIAC) in sveta revizorjev (BoA), da bi povečali preglednost in vzajemno razumevanje financiranja in delovanja;

| (bb) | naj vzpostavi učinkovit sistem zaščite za prijavitelje nepravilnosti v OZN; |
| --- | --- |

(bb)

naj vzpostavi učinkovit sistem zaščite za prijavitelje nepravilnosti v OZN;

| (bc) | naj glede na nedavni primer nasprotja interesov posebnega predstavnika OZN za Libijo uvede zavezujoč kodeks ravnanja, ki bo zavezoval funkcionarje k ohranjanju nepristranskosti, kakor določajo smernice OZN za učinkovito posredovanje; |
| --- | --- |

(bc)

naj glede na nedavni primer nasprotja interesov posebnega predstavnika OZN za Libijo uvede zavezujoč kodeks ravnanja, ki bo zavezoval funkcionarje k ohranjanju nepristranskosti, kakor določajo smernice OZN za učinkovito posredovanje;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji in v vednost Generalni skupščini Združenih narodov in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji in v vednost Generalni skupščini Združenih narodov in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  A/RES/65/276 z dne 3. maja 2011.

(2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 56.

(3)  UL C 45, 5.2.2016, str. 89.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0259.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0403.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0020.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0013.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0051.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0073.

(10)  EEAS 01024/12, dokument Sveta 11216/12.

(11)  EEAS 458/15, dokument Sveta 7632/15.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 5. julij 2016

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/176

---

P8_TA(2016)0295

Sporazum med EU in Perujem o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Peru o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 101/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12099/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12099/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Peru o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (12097/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Peru o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (12097/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0143/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0197/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0197/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Peru. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Peru.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/177 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/177

---

P8_TA(2016)0296

Mejne vrednosti emisij za necestno mobilno mehanizacijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 101/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0581), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0581),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0168/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0168/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2015 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. aprila 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. aprila 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0276/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2014)0268

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1628.)

---

Sreda, 6. julij 2016

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/178 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/178

---

P8_TA(2016)0301

Sodelovanje Azerbajdžana v programih Unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 101/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05616/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05616/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (05618/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (05618/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 212 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 212 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0043/2014),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0210/2016),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Azerbajdžan. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Azerbajdžan.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/179 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/179

---

P8_TA(2016)0302

Predlog spremembe proračuna št. 2/2016: presežek iz proračunskega leta 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2016 za proračunsko leto 2016: vključitev presežka iz proračunskega leta 2015 (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

(2018/C 101/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki je bil dokončno sprejet 25. novembra 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki je bil dokončno sprejet 25. novembra 2015 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2016, ki ga je Komisija sprejela dne 15. aprila 2016 (COM(2016)0227), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2016, ki ga je Komisija sprejela dne 15. aprila 2016 (COM(2016)0227),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2016, ki ga je Svet sprejel 17. junija 2016 in ga istega dne posredoval Parlamentu (09586/2016 – C8-0225/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2016, ki ga je Svet sprejel 17. junija 2016 in ga istega dne posredoval Parlamentu (09586/2016 – C8-0225/2016),

| — | ob upoštevanju člena 88 in 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88 in 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0212/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0212/2016),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2016 v proračun za leto 2016 vključiti presežek iz proračunskega leta 2015, ki znaša 1 349 milijonov EUR; |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2016 v proračun za leto 2016 vključiti presežek iz proračunskega leta 2015, ki znaša 1 349 milijonov EUR;

| B. | ker so glavni elementi tega presežka pozitivna realizacija pri prihodkih v višini 980 milijonov EUR, neporabljena sredstva za odhodke v višini 187 milijonov EUR in tečajne razlike v višini 182 milijonov EUR; |
| --- | --- |

B.

ker so glavni elementi tega presežka pozitivna realizacija pri prihodkih v višini 980 milijonov EUR, neporabljena sredstva za odhodke v višini 187 milijonov EUR in tečajne razlike v višini 182 milijonov EUR;

| C. | ker prihodke v glavnem sestavljajo zamudne obresti in globe (180 milijonov EUR) ter pozitivna realizacija pri lastnih sredstvih (1 071 milijonov EUR), od česar je bila odšteta negativna realizacija pri presežkih, neporabljenih sredstvih in popravkih (-537 milijonov EUR); |
| --- | --- |

C.

ker prihodke v glavnem sestavljajo zamudne obresti in globe (180 milijonov EUR) ter pozitivna realizacija pri lastnih sredstvih (1 071 milijonov EUR), od česar je bila odšteta negativna realizacija pri presežkih, neporabljenih sredstvih in popravkih (-537 milijonov EUR);

| D. | ker je bilo na strani odhodkov nezadostno izvrševanje v oddelku III razmeroma majhno, pri čemer so prenosi znašali 78 milijonov EUR v letu 2015 in 14 milijonov EUR v letu 2014, medtem ko so za druge institucije dosegli 94 milijonov EUR; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo na strani odhodkov nezadostno izvrševanje v oddelku III razmeroma majhno, pri čemer so prenosi znašali 78 milijonov EUR v letu 2015 in 14 milijonov EUR v letu 2014, medtem ko so za druge institucije dosegli 94 milijonov EUR;

| E. | ker visoka stopnja izvrševanja v oddelku III priča o pritisku na sredstva za plačila, kar je bila glavna težava v letu 2015, ki naj bi se znova pojavila v zadnjih letih sedanjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

E.

ker visoka stopnja izvrševanja v oddelku III priča o pritisku na sredstva za plačila, kar je bila glavna težava v letu 2015, ki naj bi se znova pojavila v zadnjih letih sedanjega večletnega finančnega okvira;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2016, kot ga je pripravila Komisija in ki je namenjen zgolj vključitvi presežka iz leta 2015 v višini 1 349 milijonov EUR v proračun v skladu s členom 18 finančne uredbe, in s stališčem Sveta o tem predlogu; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2016, kot ga je pripravila Komisija in ki je namenjen zgolj vključitvi presežka iz leta 2015 v višini 1 349 milijonov EUR v proračun v skladu s členom 18 finančne uredbe, in s stališčem Sveta o tem predlogu;

| 2. | ugotavlja, da se bo s sprejetjem predloga spremembe proračuna št. 2/2016 prispevek držav članic v proračun Unije na podlagi BND v letu 2016 zmanjšal za 1 349 milijonov EUR; znova poziva države članice, naj izkoristijo to priložnost ter s temi sredstvi uresničijo svoje zaveze glede begunske krize in v namenska skrbniška sklada Unije vplačajo toliko, kot je prispevala Unija; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so države članice spomladi 2016 v skrbniški sklad za Afriko prispevale samo 82 milijonov EUR, v skrbniški sklad Madad za krizo v Siriji pa 69 milijonov EUR, medtem ko sta prispevka Unije znašala 1,8 milijarde EUR in več kot 500 milijonov EUR; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se bo s sprejetjem predloga spremembe proračuna št. 2/2016 prispevek držav članic v proračun Unije na podlagi BND v letu 2016 zmanjšal za 1 349 milijonov EUR; znova poziva države članice, naj izkoristijo to priložnost ter s temi sredstvi uresničijo svoje zaveze glede begunske krize in v namenska skrbniška sklada Unije vplačajo toliko, kot je prispevala Unija; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so države članice spomladi 2016 v skrbniški sklad za Afriko prispevale samo 82 milijonov EUR, v skrbniški sklad Madad za krizo v Siriji pa 69 milijonov EUR, medtem ko sta prispevka Unije znašala 1,8 milijarde EUR in več kot 500 milijonov EUR;

| 3. | vztraja, da bi morali presežek v proračunu Unije, ki nastane zaradi nezadostnega izvrševanja ali glob, naloženih podjetjem zaradi kršenja zakonodaje Unije o konkurenci, porabiti za finančne potrebe Unije, zlasti ker primanjkuje denarja za plačila, namesto da se prilagodi prispevek na osnovi BND; pričakuje, da bo to vprašanje rešeno med revizijo večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

3.

vztraja, da bi morali presežek v proračunu Unije, ki nastane zaradi nezadostnega izvrševanja ali glob, naloženih podjetjem zaradi kršenja zakonodaje Unije o konkurenci, porabiti za finančne potrebe Unije, zlasti ker primanjkuje denarja za plačila, namesto da se prilagodi prispevek na osnovi BND; pričakuje, da bo to vprašanje rešeno med revizijo večletnega finančnega okvira;

| 4. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2016; |
| --- | --- |

4.

odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2016;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 2/2016 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 2/2016 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 48, 24.2.2016.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/181

---

P8_TA(2016)0303

Visoka skupna raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2018/C 101/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05581/1/2016 – C8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05581/1/2016 – C8-0188/2016),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0048) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0048) (2),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0211/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0211/2016),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 271, 19.9.2013, str. 133.

(2)  Sprejeta besedila z dne 13.3.2014, P7_TA(2014)0244.

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/182 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/182

---

P8_TA(2016)0304

Označevanje energijske učinkovitosti ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje energijske učinkovitosti in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 101/21)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Evropska unija je odločena, da bo vzpostavila energetsko unijo
  s
  podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost. Energijska učinkovitost je bistveni element okvira podnebne in energetske politike Evropske unije do leta 2030 in je ključnega pomena za zmanjšanje povpraševanja po energiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Evropska unija je odločena, da bo vzpostavila energetsko unijo
  s
  podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost. Energijska učinkovitost je bistveni element okvira podnebne in energetske politike Evropske unije do leta 2030 in je ključnega pomena za zmanjšanje povpraševanja po energiji.

| (1) | Evropska unija je odločena, da bo vzpostavila energetsko unijo
  z energetsko in
  podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost. Energijska učinkovitost je bistveni element okvira podnebne in energetske politike Evropske unije do leta 2030 in je ključnega pomena za zmanjšanje povpraševanja po energiji
  in omejitev emisij toplogrednih plinov
  . |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je odločena, da bo vzpostavila energetsko unijo
  z energetsko in
  podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost. Energijska učinkovitost je bistveni element okvira podnebne in energetske politike Evropske unije do leta 2030 in je ključnega pomena za zmanjšanje povpraševanja po energiji
  in omejitev emisij toplogrednih plinov
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Označevanje z energijskimi nalepkami omogoča potrošnikom, da se ozaveščeno odločajo glede
  porabe energije pri izdelkih,
  in s tem spodbuja inovacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Označevanje z energijskimi nalepkami omogoča potrošnikom, da se ozaveščeno odločajo glede
  porabe energije pri izdelkih,
  in s tem spodbuja inovacije.

| (2) | Označevanje z energijskimi nalepkami omogoča potrošnikom, da se ozaveščeno odločajo glede
  učinkovitih in trajnih izdelkov, povezanih z energijo,
  in s tem
  pomembno prispeva k prihrankom energije in zmanjšanju računov za energijo, hkrati pa tudi
  spodbuja inovacije
  in naložbe na področju proizvodnje energijsko učinkovitejših izdelkov
  . |
| --- | --- |

(2)

Označevanje z energijskimi nalepkami omogoča potrošnikom, da se ozaveščeno odločajo glede
  učinkovitih in trajnih izdelkov, povezanih z energijo,
  in s tem
  pomembno prispeva k prihrankom energije in zmanjšanju računov za energijo, hkrati pa tudi
  spodbuja inovacije
  in naložbe na področju proizvodnje energijsko učinkovitejših izdelkov
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Direktivo 2010/30/EU je primerno nadomestiti z uredbo, ki sicer ohranja enako področje uporabe, vendar spreminja in širi nekatere njene določbe, da bi pojasnila in posodobila njihovo vsebino. Uredba je ustrezen pravni instrument, saj postavlja jasna in podrobna pravila, v katerih ni možnosti za razhajanja pri prenosu v nacionalno pravo držav članic, in s tem zagotavlja višjo stopnjo harmoniziranosti po vsej Uniji. Harmoniziran pravni okvir na ravni Unije namesto na ravni držav članic znižuje stroške proizvajalcev in zagotavlja enake konkurenčne pogoje. Uskladitev po vsej Uniji zagotavlja prost pretok blaga na enotnem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Direktivo 2010/30/EU je primerno nadomestiti z uredbo, ki sicer ohranja enako področje uporabe, vendar spreminja in širi nekatere njene določbe, da bi pojasnila in posodobila njihovo vsebino. Uredba je ustrezen pravni instrument, saj postavlja jasna in podrobna pravila, v katerih ni možnosti za razhajanja pri prenosu v nacionalno pravo držav članic, in s tem zagotavlja višjo stopnjo harmoniziranosti po vsej Uniji. Harmoniziran pravni okvir na ravni Unije namesto na ravni držav članic znižuje stroške proizvajalcev in zagotavlja enake konkurenčne pogoje. Uskladitev po vsej Uniji zagotavlja prost pretok blaga na enotnem trgu.

| (4) | Direktivo 2010/30/EU je primerno nadomestiti z uredbo, ki sicer ohranja enako področje uporabe, vendar spreminja in širi nekatere njene določbe, da bi pojasnila in posodobila njihovo vsebino
  ob upoštevanju hitrega tehnološkega napredka, doseženega v zadnjih letih, na področju energijske učinkovitosti izdelkov
  . Uredba je ustrezen pravni instrument, saj postavlja jasna in podrobna pravila, v katerih ni možnosti za razhajanja pri prenosu v nacionalno pravo držav članic, in s tem zagotavlja višjo stopnjo harmoniziranosti po vsej Uniji. Harmoniziran pravni okvir na ravni Unije namesto na ravni držav članic znižuje stroške proizvajalcev
  v celotni vrednostni verigi
  in zagotavlja enake konkurenčne pogoje. Uskladitev po vsej Uniji zagotavlja prost pretok blaga na enotnem trgu. |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 2010/30/EU je primerno nadomestiti z uredbo, ki sicer ohranja enako področje uporabe, vendar spreminja in širi nekatere njene določbe, da bi pojasnila in posodobila njihovo vsebino
  ob upoštevanju hitrega tehnološkega napredka, doseženega v zadnjih letih, na področju energijske učinkovitosti izdelkov
  . Uredba je ustrezen pravni instrument, saj postavlja jasna in podrobna pravila, v katerih ni možnosti za razhajanja pri prenosu v nacionalno pravo držav članic, in s tem zagotavlja višjo stopnjo harmoniziranosti po vsej Uniji. Harmoniziran pravni okvir na ravni Unije namesto na ravni držav članic znižuje stroške proizvajalcev
  v celotni vrednostni verigi
  in zagotavlja enake konkurenčne pogoje. Uskladitev po vsej Uniji zagotavlja prost pretok blaga na enotnem trgu.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Primerno je, da se iz te uredbe izvzamejo rabljeni izdelki, ki vključujejo vse izdelke, ki so se začeli uporabljati, preden so bili drugič ali ponovno dani na trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Primerno je, da se iz te uredbe izvzamejo rabljeni izdelki, ki vključujejo vse izdelke, ki so se začeli uporabljati, preden so bili drugič ali ponovno dani na trg.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Ker porabo energije potniških ali tovornih prevoznih sredstev neposredno ali posredno urejata druga zakonodaja in politika Unije, je ustrezno, da so ta prevozna sredstva še naprej izvzeta iz področja uporabe te uredbe. To izvzetje vključuje prevozna sredstva, katerih motor med delovanjem ostane na istem mestu, kot so dvigala, tekoče stopnice in transportni trakovi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Ker porabo energije potniških ali tovornih prevoznih sredstev neposredno ali posredno urejata druga zakonodaja in politika Unije, je ustrezno, da so ta prevozna sredstva še naprej izvzeta iz področja uporabe te uredbe. To izvzetje vključuje prevozna sredstva, katerih motor med delovanjem ostane na istem mestu, kot so dvigala, tekoče stopnice in transportni trakovi.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Izboljšanje učinkovitosti izdelkov, povezanih z energijo,
  preko
  ozaveščene izbire s strani potrošnikov koristi gospodarstvu Unije v celoti,
  pospešuje
  inovacije in bo prispevalo k doseganju ciljev Unije glede povečanja energijske učinkovitosti za leti 2020 in 2030
  . Potrošniki bodo lahko na ta način tudi prihranili denar
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Izboljšanje učinkovitosti izdelkov, povezanih z energijo,
  preko
  ozaveščene izbire s strani potrošnikov koristi gospodarstvu Unije v celoti,
  pospešuje
  inovacije in bo prispevalo k doseganju ciljev Unije glede povečanja energijske učinkovitosti za leti 2020 in 2030
  . Potrošniki bodo lahko na ta način tudi prihranili denar
  .

| (7) | Izboljšanje učinkovitosti izdelkov, povezanih z energijo,
  prek
  ozaveščene izbire s strani potrošnikov
  in večje družbene osveščenosti
  koristi gospodarstvu Unije v celoti,
  zmanjšuje povpraševanje po energiji in prihrani denar pri računih energije. Prav tako prispeva k energetski varnosti, spodbuja raziskave,
  inovacije in
  naložbe v energijsko učinkovitost ter industrijskim panogam, ki razvijajo in proizvajajo energijsko najučinkovitejše izdelke, omogoča konkurenčno prednost. Prav tako
  bo prispevalo k doseganju ciljev Unije glede povečanja energijske učinkovitosti za leti 2020 in 2030
  , pa tudi njenih okoljskih in podnebnih ciljev
  . |
| --- | --- |

(7)

Izboljšanje učinkovitosti izdelkov, povezanih z energijo,
  prek
  ozaveščene izbire s strani potrošnikov
  in večje družbene osveščenosti
  koristi gospodarstvu Unije v celoti,
  zmanjšuje povpraševanje po energiji in prihrani denar pri računih energije. Prav tako prispeva k energetski varnosti, spodbuja raziskave,
  inovacije in
  naložbe v energijsko učinkovitost ter industrijskim panogam, ki razvijajo in proizvajajo energijsko najučinkovitejše izdelke, omogoča konkurenčno prednost. Prav tako
  bo prispevalo k doseganju ciljev Unije glede povečanja energijske učinkovitosti za leti 2020 in 2030
  , pa tudi njenih okoljskih in podnebnih ciljev
  .

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | V sklepih Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 je postavljen okvirni cilj izboljšanja energijske učinkovitosti v letu 2030 na ravni Unije za vsaj 27 % v primerjavi s projekcijami porabe energije v prihodnosti. Ta cilj bo do leta 2020 pregledan z namenom doseči 30 % na ravni Unije. V teh sklepih je postavljen tudi zavezujoč cilj, da se do leta 2030 na ravni EU doseže vsaj 40-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990, vključno s 30-odstotnim zmanjšanjem emisij v sektorjih, ki niso vključeni v sistem EU za trgovanje z emisijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

V sklepih Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 je postavljen okvirni cilj izboljšanja energijske učinkovitosti v letu 2030 na ravni Unije za vsaj 27 % v primerjavi s projekcijami porabe energije v prihodnosti. Ta cilj bo do leta 2020 pregledan z namenom doseči 30 % na ravni Unije. V teh sklepih je postavljen tudi zavezujoč cilj, da se do leta 2030 na ravni EU doseže vsaj 40-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990, vključno s 30-odstotnim zmanjšanjem emisij v sektorjih, ki niso vključeni v sistem EU za trgovanje z emisijami.

črtano

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Če ima stranka na voljo točne, ustrezne in primerljive informacije o specifični porabi energije pri izdelkih, povezanih z energijo, lažje izbere izdelke, ki med uporabo porabijo manj energije in drugih bistvenih virov. Obvezna standardizirana nalepka je učinkovito sredstvo, s katerim se morebitnim strankam zagotovijo primerljive informacije o porabi energije pri izdelkih, povezanih z energijo. Dopolniti bi jo bilo treba z informacijskim listom izdelka. Nalepka bi morala biti
  lahko razpoznavna, preprosta
  in
  zgoščena
  . V ta namen bi bilo treba ohraniti
  obstoječo barvno lestvico
  od temnozelene do rdeče barve kot izhodišče za seznanjanje strank z energijsko učinkovitostjo izdelkov. Izkazalo se je, da je za stranke najučinkovitejša razvrstitev z uporabo črk od A do G. V primerih, ko izdelkov zaradi ukrepov v zvezi z okoljsko primerno zasnovo na podlagi Direktive 2009/125/ES ni več mogoče uvrstiti v razreda „F“ ali „G“, se ta razreda
  ne prikazujeta
  na nalepki. V 
  izjemnih primerih
  bi
  se to lahko razširilo tudi na razreda „D“ in „E“, čeprav je to malo verjetno, če upoštevamo dejstvo, da se bodo nalepke prevrednotile, ko bo večina izdelkov dosegla zgornja dva razreda
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Če ima stranka na voljo točne, ustrezne in primerljive informacije o specifični porabi energije pri izdelkih, povezanih z energijo, lažje izbere izdelke, ki med uporabo porabijo manj energije in drugih bistvenih virov. Obvezna standardizirana nalepka je učinkovito sredstvo, s katerim se morebitnim strankam zagotovijo primerljive informacije o porabi energije pri izdelkih, povezanih z energijo. Dopolniti bi jo bilo treba z informacijskim listom izdelka. Nalepka bi morala biti
  lahko razpoznavna, preprosta
  in
  zgoščena
  . V ta namen bi bilo treba ohraniti
  obstoječo barvno lestvico
  od temnozelene do rdeče barve kot izhodišče za seznanjanje strank z energijsko učinkovitostjo izdelkov. Izkazalo se je, da je za stranke najučinkovitejša razvrstitev z uporabo črk od A do G. V primerih, ko izdelkov zaradi ukrepov v zvezi z okoljsko primerno zasnovo na podlagi Direktive 2009/125/ES ni več mogoče uvrstiti v razreda „F“ ali „G“, se ta razreda
  ne prikazujeta
  na nalepki. V 
  izjemnih primerih
  bi
  se to lahko razširilo tudi na razreda „D“ in „E“, čeprav je to malo verjetno, če upoštevamo dejstvo, da se bodo nalepke prevrednotile, ko bo večina izdelkov dosegla zgornja dva razreda
  .

| (9) | Če ima stranka na voljo točne, ustrezne
  , preverljive
  in primerljive informacije o specifični porabi energije pri izdelkih, povezanih z energijo, lažje izbere izdelke, ki med uporabo porabijo manj energije in drugih bistvenih virov
  za doseg določenega delovanja, ter imajo zato nižje stroške življenjskega cikla
  . Obvezna standardizirana nalepka je učinkovito sredstvo, s katerim se morebitnim strankam zagotovijo primerljive informacije o 
  energijski učinkovitosti in absolutni
  porabi energije pri izdelkih, povezanih z energijo. Dopolniti bi jo bilo treba z informacijskim listom izdelka
  , ki se v delegiranih aktih, sprejetih v skladu z Direktivo 2010/30/EU, imenuje standardni podatki o izdelku, ki so lahko na voljo v elektronski obliki
  . Nalepka bi morala biti
  priročna in zasnovana na podlagi primerne metodologije meritve in izračuna ter enostavno razpoznavna
  in
  razumljiva
  . V ta namen bi bilo treba ohraniti
  uveljavljen nabor barv nalepke,
  od temnozelene do rdeče barve, kot izhodišče za seznanjanje strank z energijsko učinkovitostjo izdelkov. Izkazalo se je, da je za stranke najučinkovitejša
  že znana
  razvrstitev z uporabo črk od A do G. 
  Njena enotna uporaba pri vseh skupinah izdelkov bi morala izboljšati preglednost in razumevanje potrošnikov.
   V primerih, ko izdelkov zaradi ukrepov v zvezi z okoljsko primerno zasnovo na podlagi Direktive 2009/125/ES (1a) ni več mogoče uvrstiti v razreda „F“ ali „G“, se ta razreda
  kljub temu prikažeta
  na nalepki v 
  temno sivi barvi, da
  bi
  ohranili enotno lestvico od A do G za vse skupine izdelkov. V tem smislu bi se morala barvna lestvica od temnozelene do rdeče barve ohraniti za ostale višje razrede in bi morala veljati samo za nove enote izdelka, dane na trg
  . |
| --- | --- |

(9)

Če ima stranka na voljo točne, ustrezne
  , preverljive
  in primerljive informacije o specifični porabi energije pri izdelkih, povezanih z energijo, lažje izbere izdelke, ki med uporabo porabijo manj energije in drugih bistvenih virov
  za doseg določenega delovanja, ter imajo zato nižje stroške življenjskega cikla
  . Obvezna standardizirana nalepka je učinkovito sredstvo, s katerim se morebitnim strankam zagotovijo primerljive informacije o 
  energijski učinkovitosti in absolutni
  porabi energije pri izdelkih, povezanih z energijo. Dopolniti bi jo bilo treba z informacijskim listom izdelka
  , ki se v delegiranih aktih, sprejetih v skladu z Direktivo 2010/30/EU, imenuje standardni podatki o izdelku, ki so lahko na voljo v elektronski obliki
  . Nalepka bi morala biti
  priročna in zasnovana na podlagi primerne metodologije meritve in izračuna ter enostavno razpoznavna
  in
  razumljiva
  . V ta namen bi bilo treba ohraniti
  uveljavljen nabor barv nalepke,
  od temnozelene do rdeče barve, kot izhodišče za seznanjanje strank z energijsko učinkovitostjo izdelkov. Izkazalo se je, da je za stranke najučinkovitejša
  že znana
  razvrstitev z uporabo črk od A do G. 
  Njena enotna uporaba pri vseh skupinah izdelkov bi morala izboljšati preglednost in razumevanje potrošnikov.
   V primerih, ko izdelkov zaradi ukrepov v zvezi z okoljsko primerno zasnovo na podlagi Direktive 2009/125/ES (1a) ni več mogoče uvrstiti v razreda „F“ ali „G“, se ta razreda
  kljub temu prikažeta
  na nalepki v 
  temno sivi barvi, da
  bi
  ohranili enotno lestvico od A do G za vse skupine izdelkov. V tem smislu bi se morala barvna lestvica od temnozelene do rdeče barve ohraniti za ostale višje razrede in bi morala veljati samo za nove enote izdelka, dane na trg
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Napredek v digitalni tehnologiji omogoča druge načine za dostavo in prikaz nalepk po elektronski poti, npr. na spletu, pa tudi na elektronskih zaslonih v prodajalnah. Da bi lahko izkoristili te napredne možnosti, bi morala ta uredba omogočiti uporabo elektronskih nalepk kot
  nadomestila ali
  dopolnila za
  fizično
  energijsko nalepko. V primerih, v katerih energijske nalepke ni mogoče prikazati,
  npr
  . v 
  nekaterih oblikah prodaje na daljavo, oglasih
  in
  tehničnem promocijskem gradivu
  , bi bilo treba morebitnim kupcem sporočiti vsaj energijski razred izdelka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Napredek v digitalni tehnologiji omogoča druge načine za dostavo in prikaz nalepk po elektronski poti, npr. na spletu, pa tudi na elektronskih zaslonih v prodajalnah. Da bi lahko izkoristili te napredne možnosti, bi morala ta uredba omogočiti uporabo elektronskih nalepk kot
  nadomestila ali
  dopolnila za
  fizično
  energijsko nalepko. V primerih, v katerih energijske nalepke ni mogoče prikazati,
  npr
  . v 
  nekaterih oblikah prodaje na daljavo, oglasih
  in
  tehničnem promocijskem gradivu
  , bi bilo treba morebitnim kupcem sporočiti vsaj energijski razred izdelka.

| (10) | Napredek v digitalni tehnologiji omogoča druge načine za dostavo in prikaz nalepk po elektronski poti, npr. na spletu, pa tudi na elektronskih zaslonih v prodajalnah. Da bi lahko izkoristili te napredne možnosti, bi morala ta uredba omogočiti uporabo elektronskih nalepk kot dopolnila za
  natisnjeno
  energijsko nalepko.
  To ne vpliva na obveznost dobavitelja, da mora k vsaki enoti izdelka priložiti natisnjeno nalepko za trgovca.
   V primerih, v katerih energijske nalepke ni mogoče prikazati, bi bilo treba morebitnim kupcem sporočiti vsaj energijski razred
  modela
  izdelka. V 
  delegiranih aktih za posebne skupine izdelkov bi lahko določili tudi alternativne določbe za prikaz nalepke za majhne izdelke
  in
  za primere
  ,
  ko so enaki izdelki razstavljeni skupaj v veliki količini
  . |
| --- | --- |

(10)

Napredek v digitalni tehnologiji omogoča druge načine za dostavo in prikaz nalepk po elektronski poti, npr. na spletu, pa tudi na elektronskih zaslonih v prodajalnah. Da bi lahko izkoristili te napredne možnosti, bi morala ta uredba omogočiti uporabo elektronskih nalepk kot dopolnila za
  natisnjeno
  energijsko nalepko.
  To ne vpliva na obveznost dobavitelja, da mora k vsaki enoti izdelka priložiti natisnjeno nalepko za trgovca.
   V primerih, v katerih energijske nalepke ni mogoče prikazati, bi bilo treba morebitnim kupcem sporočiti vsaj energijski razred
  modela
  izdelka. V 
  delegiranih aktih za posebne skupine izdelkov bi lahko določili tudi alternativne določbe za prikaz nalepke za majhne izdelke
  in
  za primere
  ,
  ko so enaki izdelki razstavljeni skupaj v veliki količini
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Proizvajalci se na energijske nalepke odzivajo
  s proizvodnjo
  energijsko učinkovitejših izdelkov. Posledica tega tehnološkega razvoja so
  izdelki
  , ki zasedajo predvsem najvišje razrede energijske nalepke. Da bi strankam omogočili ustrezno primerjavo, bi bila potrebna nadaljnja diferenciacija izdelkov, zaradi česar bi bilo potrebno prevrednotenje nalepk. Tako prevrednotenje bi bilo
  primerno
  izvajati v časovnem okviru približno 10 let, saj je treba ob tem preprečiti pretirano obremenjevanje proizvajalcev. Zato bi morala ta uredba določiti podrobno ureditev prevrednotenja, da bi dobaviteljem in trgovcem zagotovila čim večjo pravno varnost.
  Na nalepki, ki
  bi
  bila prevrednotena
  na novo, bi
  morali biti najvišji razredi prazni
  , da bi spodbudili tehnološki napredek in omogočili razvoj in priznavanje
  vse
  učinkovitejših izdelkov. Ob prevrednotenju nalepke bi bilo treba vse energijske nalepke zamenjati v kratkem
  času
  , da bi preprečili zmedo pri strankah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Proizvajalci se na energijske nalepke odzivajo
  s proizvodnjo
  energijsko učinkovitejših izdelkov. Posledica tega tehnološkega razvoja so
  izdelki
  , ki zasedajo predvsem najvišje razrede energijske nalepke. Da bi strankam omogočili ustrezno primerjavo, bi bila potrebna nadaljnja diferenciacija izdelkov, zaradi česar bi bilo potrebno prevrednotenje nalepk. Tako prevrednotenje bi bilo
  primerno
  izvajati v časovnem okviru približno 10 let, saj je treba ob tem preprečiti pretirano obremenjevanje proizvajalcev. Zato bi morala ta uredba določiti podrobno ureditev prevrednotenja, da bi dobaviteljem in trgovcem zagotovila čim večjo pravno varnost.
  Na nalepki, ki
  bi
  bila prevrednotena
  na novo, bi
  morali biti najvišji razredi prazni
  , da bi spodbudili tehnološki napredek in omogočili razvoj in priznavanje
  vse
  učinkovitejših izdelkov. Ob prevrednotenju nalepke bi bilo treba vse energijske nalepke zamenjati v kratkem
  času
  , da bi preprečili zmedo pri strankah.

| (11) | Proizvajalci se na energijske nalepke odzivajo
  z razvojem in dajanjem na trg vse bolj
  energijsko učinkovitejših izdelkov.
  Poleg tega opuščajo proizvodnjo manj učinkovitih izdelkov, kar spodbuja zakonodaja Unije, povezana z okoljsko primerno zasnovo.
  Posledica tega tehnološkega razvoja so
  modeli izdelkov
  , ki zasedajo predvsem najvišje razrede energijske nalepke. Da bi strankam omogočili ustrezno primerjavo, bi bila potrebna nadaljnja diferenciacija izdelkov, zaradi česar bi bilo potrebno prevrednotenje nalepk. Tako prevrednotenje bi bilo
  zaželeno
  izvajati v časovnem okviru približno 10 let, saj je treba ob tem preprečiti pretirano obremenjevanje proizvajalcev
  in trgovcev, pri čemer je treba posebej upoštevati mala podjetja. S tem pristopom naj bi preprečili nepotrebno ali neučinkovito prevrednotenje, ki bi škodovalo tako proizvajalcem kot potrošnikom
  . Zato bi morala ta uredba določiti podrobno ureditev prevrednotenja, da bi dobaviteljem in trgovcem zagotovila čim večjo pravno varnost.
  Pred prevrednotenjem bi morala Komisija izvesti pripravljalno študijo.
  Na novo
  prevrednotena nalepka
  bi
  morala imeti odvisno od skupine izdelkov in na podlagi podrobne ocene njenega potenciala na vrhu lestvice prazen prostor
  , da bi spodbudili tehnološki napredek in omogočili razvoj in priznavanje
  še
  učinkovitejših
  modelov
  izdelkov. Ob prevrednotenju nalepke bi bilo treba vse energijske nalepke zamenjati v kratkem
  in izvedljivem časovnem okviru
  , da bi preprečili zmedo pri strankah
  , in sicer tako, da se bo vizualna podoba prevrednotene nalepke zlahka razlikovala od stare nalepke, skupaj z ustreznimi kampanjami za obveščanje potrošnikov, ki jasno navajajo, da je bila uvedena nova različica, ki je izboljšala razvrstitev naprave
  . |
| --- | --- |

(11)

Proizvajalci se na energijske nalepke odzivajo
  z razvojem in dajanjem na trg vse bolj
  energijsko učinkovitejših izdelkov.
  Poleg tega opuščajo proizvodnjo manj učinkovitih izdelkov, kar spodbuja zakonodaja Unije, povezana z okoljsko primerno zasnovo.
  Posledica tega tehnološkega razvoja so
  modeli izdelkov
  , ki zasedajo predvsem najvišje razrede energijske nalepke. Da bi strankam omogočili ustrezno primerjavo, bi bila potrebna nadaljnja diferenciacija izdelkov, zaradi česar bi bilo potrebno prevrednotenje nalepk. Tako prevrednotenje bi bilo
  zaželeno
  izvajati v časovnem okviru približno 10 let, saj je treba ob tem preprečiti pretirano obremenjevanje proizvajalcev
  in trgovcev, pri čemer je treba posebej upoštevati mala podjetja. S tem pristopom naj bi preprečili nepotrebno ali neučinkovito prevrednotenje, ki bi škodovalo tako proizvajalcem kot potrošnikom
  . Zato bi morala ta uredba določiti podrobno ureditev prevrednotenja, da bi dobaviteljem in trgovcem zagotovila čim večjo pravno varnost.
  Pred prevrednotenjem bi morala Komisija izvesti pripravljalno študijo.
  Na novo
  prevrednotena nalepka
  bi
  morala imeti odvisno od skupine izdelkov in na podlagi podrobne ocene njenega potenciala na vrhu lestvice prazen prostor
  , da bi spodbudili tehnološki napredek in omogočili razvoj in priznavanje
  še
  učinkovitejših
  modelov
  izdelkov. Ob prevrednotenju nalepke bi bilo treba vse energijske nalepke zamenjati v kratkem
  in izvedljivem časovnem okviru
  , da bi preprečili zmedo pri strankah
  , in sicer tako, da se bo vizualna podoba prevrednotene nalepke zlahka razlikovala od stare nalepke, skupaj z ustreznimi kampanjami za obveščanje potrošnikov, ki jasno navajajo, da je bila uvedena nova različica, ki je izboljšala razvrstitev naprave
  .

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Zaradi trenutnega razvoja nalepk iz delegiranih aktov, sprejetih v skladu z Direktivo 2010/30/EU, je treba na začetku prevrednotiti obstoječe nalepke, da bi zagotovili homogeno lestvico od A do G in skladnost z zahtevami iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Zaradi trenutnega razvoja nalepk iz delegiranih aktov, sprejetih v skladu z Direktivo 2010/30/EU, je treba na začetku prevrednotiti obstoječe nalepke, da bi zagotovili homogeno lestvico od A do G in skladnost z zahtevami iz te uredbe.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Da bi stranke ohranile zaupanje v energijsko nalepko, ne bi smela biti dovoljena uporaba drugih nalepk za izdelke, povezane z energijo, ki bi posnemale energijsko nalepko. Prav tako ne bi smele biti dovoljene dodatne nalepke, oznake, simboli ali napisi,
  pri katerih je verjetno, da
  bi stranke
  zavedle
  ali
  zmedle
  glede porabe energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Da bi stranke ohranile zaupanje v energijsko nalepko, ne bi smela biti dovoljena uporaba drugih nalepk za izdelke, povezane z energijo, ki bi posnemale energijsko nalepko. Prav tako ne bi smele biti dovoljene dodatne nalepke, oznake, simboli ali napisi,
  pri katerih je verjetno, da
  bi stranke
  zavedle
  ali
  zmedle
  glede porabe energije.

| (14) | Da bi stranke ohranile zaupanje v energijsko nalepko, ne bi smela biti dovoljena uporaba drugih nalepk za izdelke, povezane z energijo, ki bi posnemale energijsko nalepko. Prav tako ne bi smele biti dovoljene dodatne nalepke, oznake, simboli ali napisi,
  ki niso jasno ločeni od energijske nalepke in ki
  bi
  lahko
  stranke
  zavedli
  ali
  zmedli
  glede porabe energije
  ali drugih značilnosti, ki so zajete v ustreznem delegiranem aktu
  . |
| --- | --- |

(14)

Da bi stranke ohranile zaupanje v energijsko nalepko, ne bi smela biti dovoljena uporaba drugih nalepk za izdelke, povezane z energijo, ki bi posnemale energijsko nalepko. Prav tako ne bi smele biti dovoljene dodatne nalepke, oznake, simboli ali napisi,
  ki niso jasno ločeni od energijske nalepke in ki
  bi
  lahko
  stranke
  zavedli
  ali
  zmedli
  glede porabe energije
  ali drugih značilnosti, ki so zajete v ustreznem delegiranem aktu
  .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se za izdelke, povezane z energijo, uporabljajo pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju proizvodov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Ob upoštevanju načela prostega pretoka blaga je nujno učinkovito medsebojno sodelovanje organov za tržni nadzor držav članic.
  Tako sodelovanje pri označevanju
  z 
  energijskimi nalepkami
  bi
  bilo treba
  okrepiti
  s podporo Komisije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se za izdelke, povezane z energijo, uporabljajo pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju proizvodov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Ob upoštevanju načela prostega pretoka blaga je nujno učinkovito medsebojno sodelovanje organov za tržni nadzor držav članic.
  Tako sodelovanje pri označevanju
  z 
  energijskimi nalepkami
  bi
  bilo treba
  okrepiti
  s podporo Komisije
  .

| (15) | Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se za izdelke, povezane z energijo, uporabljajo pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju proizvodov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Ob upoštevanju načela prostega pretoka blaga je nujno učinkovito medsebojno sodelovanje organov za tržni nadzor držav članic
  , in sicer s stalno izmenjavo informacij, zlasti v zvezi z rezultatom ocenjevanja skladnosti izdelkov in njegovimi posledicami
  .
  Poleg tega je v izmenjavo informacij o izdelkih, povezanih z energijo in uvoženih v Unijo iz tretjih držav, treba vključiti carinske organe držav članic. Komisija
  bi
  morala kot okvir za sodelovanje organov za nadzor trga
  okrepiti
  in povečati delovne skupine za upravno sodelovanje (ADCO) za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami
  . |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se za izdelke, povezane z energijo, uporabljajo pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju proizvodov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Ob upoštevanju načela prostega pretoka blaga je nujno učinkovito medsebojno sodelovanje organov za tržni nadzor držav članic
  , in sicer s stalno izmenjavo informacij, zlasti v zvezi z rezultatom ocenjevanja skladnosti izdelkov in njegovimi posledicami
  .
  Poleg tega je v izmenjavo informacij o izdelkih, povezanih z energijo in uvoženih v Unijo iz tretjih držav, treba vključiti carinske organe držav članic. Komisija
  bi
  morala kot okvir za sodelovanje organov za nadzor trga
  okrepiti
  in povečati delovne skupine za upravno sodelovanje (ADCO) za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Nacionalni organi za tržni nadzor bi morali za učinkovitejši nadzor in pošteno konkurenco na trgu Unije ter najučinkovitejšo rabo redkih virov spremljati skladnost, tudi s fizičnim preskušanjem izdelka, ter uporabljati informacijski in komunikacijski sistem za tržni nadzor za izmenjavo informacij o načrtovanem in končanem preskušanju izdelkov, da bodo dali na voljo protokole preskušanja in delili rezultate teh preskušanj, da bi preprečili dvojno preskušanje in omogočili regionalne centre odličnosti za fizično preskušanje. Rezultate bi morali deliti tudi, ko med preskušanjem ni ugotovljena kršitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Nacionalni organi za tržni nadzor bi morali za učinkovitejši nadzor in pošteno konkurenco na trgu Unije ter najučinkovitejšo rabo redkih virov spremljati skladnost, tudi s fizičnim preskušanjem izdelka, ter uporabljati informacijski in komunikacijski sistem za tržni nadzor za izmenjavo informacij o načrtovanem in končanem preskušanju izdelkov, da bodo dali na voljo protokole preskušanja in delili rezultate teh preskušanj, da bi preprečili dvojno preskušanje in omogočili regionalne centre odličnosti za fizično preskušanje. Rezultate bi morali deliti tudi, ko med preskušanjem ni ugotovljena kršitev.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Da bi
  omogočili spremljanje
  skladnosti in
  zagotovili najnovejše tržne podatke, potrebne
  za regulativni proces pregledov nalepk in informacijskih listov za določene izdelke, bi morali dobavitelji zagotavljati informacije o skladnosti izdelka v elektronski obliki v zbirki podatkov, ki jo bo vzpostavila Komisija. Informacije bi morale biti
  javno dostopne
  , da
  bi bile stranke informirane
  in
  da
  bi
  trgovci lahko prejeli nalepke na druge možne načine
  .
  Organi
  za tržni nadzor bi morali
  imeti dostop
  do informacij v 
  zbirki podatkov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Da bi
  omogočili spremljanje
  skladnosti in
  zagotovili najnovejše tržne podatke, potrebne
  za regulativni proces pregledov nalepk in informacijskih listov za določene izdelke, bi morali dobavitelji zagotavljati informacije o skladnosti izdelka v elektronski obliki v zbirki podatkov, ki jo bo vzpostavila Komisija. Informacije bi morale biti
  javno dostopne
  , da
  bi bile stranke informirane
  in
  da
  bi
  trgovci lahko prejeli nalepke na druge možne načine
  .
  Organi
  za tržni nadzor bi morali
  imeti dostop
  do informacij v 
  zbirki podatkov
  .

| (16) | Da bi
  oblikovali uporabno orodje za potrošnike za omogočanje spremljanja
  skladnosti in
  zagotovitev najnovejših tržnih podatkov
  za regulativni proces pregledov nalepk in informacijskih listov za določene izdelke, bi morali dobavitelji
  – brez poseganja v obveznosti držav članic glede nadzora trga –
  zagotavljati
  zahtevane
  informacije o skladnosti izdelka v elektronski obliki v zbirki podatkov, ki jo bo vzpostavila
  in vzdrževala
  Komisija.
  Del informacij, ki je namenjen potrošnikom, bi moral biti javno dostopen na javnem vmesniku zbirke podatkov o izdelkih. Te
  informacije bi morale biti
  na voljo kot odprti podatki
  , da
  jih bodo lahko uporabljali razvijalci aplikacij
  in
  druga orodja za primerjanje. Omogočiti bi morali enostaven in neposreden dostop do javnega vmesnika zbirke podatkov o izdelkih z dinamično hitroodzivno kodo (QR) ali drugimi orodji, ki so namenjeni uporabnikom, na natisnjeni nalepki. Dobavitelji bodo morali organom
  za tržni nadzor
  in Komisiji dati na voljo dodatne informacije o vmesniku zbirke podatkov o izdelkih za preverjanje skladnosti. Za zbirko podatkov bi morala veljati stroga pravila o varstvu podatkov. Če so tehnični podatki občutljive narave,
  bi morali
  organi za tržni nadzor ohraniti pooblastilo, da dostopajo
  do informacij
  , ko je to potrebno
  v 
  skladu z dolžnostjo sodelovanja dobavitelja
  . |
| --- | --- |

(16)

Da bi
  oblikovali uporabno orodje za potrošnike za omogočanje spremljanja
  skladnosti in
  zagotovitev najnovejših tržnih podatkov
  za regulativni proces pregledov nalepk in informacijskih listov za določene izdelke, bi morali dobavitelji
  – brez poseganja v obveznosti držav članic glede nadzora trga –
  zagotavljati
  zahtevane
  informacije o skladnosti izdelka v elektronski obliki v zbirki podatkov, ki jo bo vzpostavila
  in vzdrževala
  Komisija.
  Del informacij, ki je namenjen potrošnikom, bi moral biti javno dostopen na javnem vmesniku zbirke podatkov o izdelkih. Te
  informacije bi morale biti
  na voljo kot odprti podatki
  , da
  jih bodo lahko uporabljali razvijalci aplikacij
  in
  druga orodja za primerjanje. Omogočiti bi morali enostaven in neposreden dostop do javnega vmesnika zbirke podatkov o izdelkih z dinamično hitroodzivno kodo (QR) ali drugimi orodji, ki so namenjeni uporabnikom, na natisnjeni nalepki. Dobavitelji bodo morali organom
  za tržni nadzor
  in Komisiji dati na voljo dodatne informacije o vmesniku zbirke podatkov o izdelkih za preverjanje skladnosti. Za zbirko podatkov bi morala veljati stroga pravila o varstvu podatkov. Če so tehnični podatki občutljive narave,
  bi morali
  organi za tržni nadzor ohraniti pooblastilo, da dostopajo
  do informacij
  , ko je to potrebno
  v 
  skladu z dolžnostjo sodelovanja dobavitelja
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija bi morala oblikovati in vzdrževati spletni portal, ki bi organom za tržni nadzor na strežnikih dobaviteljev zagotavljal dostop do podrobnih informacij o izdelku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Komisija bi morala oblikovati in vzdrževati spletni portal, ki bi organom za tržni nadzor na strežnikih dobaviteljev zagotavljal dostop do podrobnih informacij o izdelku.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Porabo
  energije in druge informacije v zvezi z izdelki, za katere veljajo zahteve za določene izdelke v skladu s to uredbo, bi bilo treba meriti ob uporabi zanesljivih, točnih in ponovljivih metod, pri katerih se upoštevajo splošno priznane najsodobnejše metode merjenja in izračunavanja.
  V interesu delovanja notranjega trga je
  , da
  obstajajo standardi
  ,
  harmonizirani
  na
  ravni Unije
  . Če standardi ob začetku uporabe zahtev za določene izdelke ne bodo objavljeni, bi morala Komisija v Uradnem listu Evropske unije objaviti prehodne metode merjenja in izračunavanja v zvezi z navedenimi zahtevami za določene izdelke. Ko bo sklic na ta standard objavljen v Uradnem listu Evropske unije, bi bilo treba predpostavljati, da izpolnjevanje tega standarda pomeni skladnost z metodami merjenja za navedene posebne zahteve za izdelke, sprejete na podlagi te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Porabo
  energije in druge informacije v zvezi z izdelki, za katere veljajo zahteve za določene izdelke v skladu s to uredbo, bi bilo treba meriti ob uporabi zanesljivih, točnih in ponovljivih metod, pri katerih se upoštevajo splošno priznane najsodobnejše metode merjenja in izračunavanja.
  V interesu delovanja notranjega trga je
  , da
  obstajajo standardi
  ,
  harmonizirani
  na
  ravni Unije
  . Če standardi ob začetku uporabe zahtev za določene izdelke ne bodo objavljeni, bi morala Komisija v Uradnem listu Evropske unije objaviti prehodne metode merjenja in izračunavanja v zvezi z navedenimi zahtevami za določene izdelke. Ko bo sklic na ta standard objavljen v Uradnem listu Evropske unije, bi bilo treba predpostavljati, da izpolnjevanje tega standarda pomeni skladnost z metodami merjenja za navedene posebne zahteve za izdelke, sprejete na podlagi te uredbe.

| (19) | Absolutno porabo
  energije in druge informacije
  o okoljskem vidiku in delovanju
  v zvezi z izdelki, za katere veljajo zahteve za določene izdelke v skladu s to uredbo, bi bilo treba meriti
  v skladu s harmoniziranimi standardi in metodami ter
  ob uporabi zanesljivih, točnih in ponovljivih metod, pri katerih se upoštevajo splošno priznane najsodobnejše metode merjenja in izračunavanja.
  Tako za dobavitelje kot za organe za tržni nadzor bi morale biti te metode in testno okolje čim bolj podobne resnični uporabi določenega izdelka pri povprečnem potrošniku, pa tudi učinkovite, da bi preprečili namerno in nenamerno neupoštevanje zahtev. Razred energijske učinkovitosti ne bi smel temeljiti samo na energijsko najučinkovitejši nastavitvi ali nastavitvi eko, če to ne bi odražalo vedenja povprečnega potrošnika. Vrednosti tolerance in prostovoljne preskusne parametre bi bilo treba oblikovati tako, da ne bodo povzročili velikih razlik v povečanju učinkovitosti, kar bi lahko spremenilo razred energijske učinkovitosti izdelka. Dovoljena odstopanja med preskusnimi in navedenimi rezultati bi morala biti omejena
  na
  negotovost statističnega merjenja
  . Če standardi ob začetku uporabe zahtev za določene izdelke ne bodo objavljeni, bi morala Komisija v Uradnem listu Evropske unije objaviti prehodne metode merjenja in izračunavanja v zvezi z navedenimi zahtevami za določene izdelke. Ko bo sklic na ta standard objavljen v Uradnem listu Evropske unije, bi bilo treba predpostavljati, da izpolnjevanje tega standarda pomeni skladnost z metodami merjenja za navedene posebne zahteve za izdelke, sprejete na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Absolutno porabo
  energije in druge informacije
  o okoljskem vidiku in delovanju
  v zvezi z izdelki, za katere veljajo zahteve za določene izdelke v skladu s to uredbo, bi bilo treba meriti
  v skladu s harmoniziranimi standardi in metodami ter
  ob uporabi zanesljivih, točnih in ponovljivih metod, pri katerih se upoštevajo splošno priznane najsodobnejše metode merjenja in izračunavanja.
  Tako za dobavitelje kot za organe za tržni nadzor bi morale biti te metode in testno okolje čim bolj podobne resnični uporabi določenega izdelka pri povprečnem potrošniku, pa tudi učinkovite, da bi preprečili namerno in nenamerno neupoštevanje zahtev. Razred energijske učinkovitosti ne bi smel temeljiti samo na energijsko najučinkovitejši nastavitvi ali nastavitvi eko, če to ne bi odražalo vedenja povprečnega potrošnika. Vrednosti tolerance in prostovoljne preskusne parametre bi bilo treba oblikovati tako, da ne bodo povzročili velikih razlik v povečanju učinkovitosti, kar bi lahko spremenilo razred energijske učinkovitosti izdelka. Dovoljena odstopanja med preskusnimi in navedenimi rezultati bi morala biti omejena
  na
  negotovost statističnega merjenja
  . Če standardi ob začetku uporabe zahtev za določene izdelke ne bodo objavljeni, bi morala Komisija v Uradnem listu Evropske unije objaviti prehodne metode merjenja in izračunavanja v zvezi z navedenimi zahtevami za določene izdelke. Ko bo sklic na ta standard objavljen v Uradnem listu Evropske unije, bi bilo treba predpostavljati, da izpolnjevanje tega standarda pomeni skladnost z metodami merjenja za navedene posebne zahteve za izdelke, sprejete na podlagi te uredbe.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Komisija
  bi morala pripraviti delovni načrt za revizijo nalepk določenih izdelkov, ki bo zajemal okvirni seznam nadaljnjih izdelkov, povezanih z energijo, za katere bi bilo mogoče uvesti energijsko nalepko.
  Delovni načrt bi morali izvajati tako, da bi najprej opravili tehnično, okoljsko in ekonomsko analizo zadevnih skupin izdelkov. V tej analizi bi morale biti upoštevane tudi dodatne informacije vključno z možnostjo in stroški zagotavljanja informacij potrošnikom o zmogljivostih izdelka, povezanega z energijo, npr. o njegovi absolutni porabi energije, trpežnosti ali okoljski uspešnosti, v skladu s ciljem spodbujanja krožnega gospodarstva. Take dodatne informacije bi morale izboljšati razumljivost in uspešnost nalepke v razmerju do potrošnikov
  in
  nanje ne bi smele negativno vplivati
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Komisija
  bi morala pripraviti delovni načrt za revizijo nalepk določenih izdelkov, ki bo zajemal okvirni seznam nadaljnjih izdelkov, povezanih z energijo, za katere bi bilo mogoče uvesti energijsko nalepko.
  Delovni načrt bi morali izvajati tako, da bi najprej opravili tehnično, okoljsko in ekonomsko analizo zadevnih skupin izdelkov. V tej analizi bi morale biti upoštevane tudi dodatne informacije vključno z možnostjo in stroški zagotavljanja informacij potrošnikom o zmogljivostih izdelka, povezanega z energijo, npr. o njegovi absolutni porabi energije, trpežnosti ali okoljski uspešnosti, v skladu s ciljem spodbujanja krožnega gospodarstva. Take dodatne informacije bi morale izboljšati razumljivost in uspešnost nalepke v razmerju do potrošnikov
  in
  nanje ne bi smele negativno vplivati
  .

| (20) | Na podlagi področja te uredbe
  bi morala
  Komisija
  pripraviti
  in redno posodabljati dolgoročen
  delovni načrt za revizijo nalepk določenih izdelkov, ki bo zajemal okvirni seznam nadaljnjih izdelkov, povezanih z energijo, za katere bi bilo mogoče uvesti energijsko nalepko.
  Komisija
  bi
  morala
  o 
  delovnem načrtu letno obveščati Evropski parlament
  in
  Svet
  . |
| --- | --- |

(20)

Na podlagi področja te uredbe
  bi morala
  Komisija
  pripraviti
  in redno posodabljati dolgoročen
  delovni načrt za revizijo nalepk določenih izdelkov, ki bo zajemal okvirni seznam nadaljnjih izdelkov, povezanih z energijo, za katere bi bilo mogoče uvesti energijsko nalepko.
  Komisija
  bi
  morala
  o 
  delovnem načrtu letno obveščati Evropski parlament
  in
  Svet
  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Delovni načrt bi morali izvajati tako, da bi najprej opravili tehnično, okoljsko in ekonomsko analizo zadevnih skupin izdelkov. V tej analizi bi morale biti upoštevane tudi dodatne informacije, vključno z možnostjo in stroški zagotavljanja točnih informacij potrošnikom o delovanju modela izdelka, povezanega z energijo, npr. o stroških življenjskega cikla, popravljivosti, povezljivosti, vsebnosti recikliranih materialov, trpežnosti in okoljski uspešnosti ali skupnemu indeksu energijske učinkovitosti in zmogljivosti, v skladu s ciljem spodbujanja krožnega gospodarstva. Te dodatne informacije bi morale izboljšati razumljivost in učinkovitost nalepke pri potrošnikih in nanje ne bi smele negativno vplivati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Delovni načrt bi morali izvajati tako, da bi najprej opravili tehnično, okoljsko in ekonomsko analizo zadevnih skupin izdelkov. V tej analizi bi morale biti upoštevane tudi dodatne informacije, vključno z možnostjo in stroški zagotavljanja točnih informacij potrošnikom o delovanju modela izdelka, povezanega z energijo, npr. o stroških življenjskega cikla, popravljivosti, povezljivosti, vsebnosti recikliranih materialov, trpežnosti in okoljski uspešnosti ali skupnemu indeksu energijske učinkovitosti in zmogljivosti, v skladu s ciljem spodbujanja krožnega gospodarstva. Te dodatne informacije bi morale izboljšati razumljivost in učinkovitost nalepke pri potrošnikih in nanje ne bi smele negativno vplivati.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavka 1 in 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba določa okvir
  za navajanje porabe energije in drugih virov pri izdelkih
  ,
  povezanih
  z energijo,
  med njihovo uporabo s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku, ter dodatnih informacij o izdelkih
  , povezanih z 
  energijo, s čimer bo strankam omogočeno
  , da
  izberejo učinkovitejše izdelke
  . | 1.   Ta uredba določa okvir
  , ki velja za izdelke
  ,
  povezane
  z energijo,
  in jim določa nalepko o energijski učinkovitosti, absolutni porabi energije in drugih značilnostih
  , povezanih z 
  okoljem in delovanjem. Potrošnikom omogoča izbiro energijsko učinkovitejših izdelkov
  , da
  bi zmanjšali njihovo porabo energije
  . |
| 2.   Ta uredba se ne uporablja za: | 2.   Ta uredba se ne uporablja za: |
| (a) | rabljene izdelke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba določa okvir
  za navajanje porabe energije in drugih virov pri izdelkih
  ,
  povezanih
  z energijo,
  med njihovo uporabo s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku, ter dodatnih informacij o izdelkih
  , povezanih z 
  energijo, s čimer bo strankam omogočeno
  , da
  izberejo učinkovitejše izdelke
  .

1.   Ta uredba določa okvir
  , ki velja za izdelke
  ,
  povezane
  z energijo,
  in jim določa nalepko o energijski učinkovitosti, absolutni porabi energije in drugih značilnostih
  , povezanih z 
  okoljem in delovanjem. Potrošnikom omogoča izbiro energijsko učinkovitejših izdelkov
  , da
  bi zmanjšali njihovo porabo energije
  .

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

(a)

rabljene izdelke;

| (a) | rabljene izdelke; |
| --- | --- |

(a)

rabljene izdelke;

| (b) | prevozna sredstva
  za prevoz oseb
  ali
  blaga, ki jih ne poganja stacionarni motor
  . |
| --- | --- |

(b)

prevozna sredstva
  za prevoz oseb
  ali
  blaga, ki jih ne poganja stacionarni motor
  .

| (b) | potniška
  ali
  tovorna
  prevozna sredstva. |
| --- | --- |

(b)

potniška
  ali
  tovorna
  prevozna sredstva.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja izdelek, povezan z energijo, ali za katero se tak izdelek načrtuje ali proizvaja in ki trži ta izdelek, povezan z energijo, pod svojim imenom ali blagovno znamko; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja izdelek, povezan z energijo, ali za katero se tak izdelek načrtuje ali proizvaja in ki trži ta izdelek, povezan z energijo, pod svojim imenom ali blagovno znamko;

| (6) | „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja izdelek, povezan z energijo, ali za katero se tak izdelek načrtuje ali proizvaja in ki trži ta izdelek, povezan z energijo, pod svojim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

(6)

„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja izdelek, povezan z energijo, ali za katero se tak izdelek načrtuje ali proizvaja in ki trži ta izdelek, povezan z energijo, pod svojim imenom ali blagovno znamko;

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „trgovec“ pomeni prodajalca na drobno ali drugo osebo, ki izdelke končnemu uporabniku prodaja, oddaja v najem, ponuja na odplačilo ali razstavlja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

„trgovec“ pomeni prodajalca na drobno ali drugo osebo, ki izdelke končnemu uporabniku prodaja, oddaja v najem, ponuja na odplačilo ali razstavlja;

| (9) | „trgovec“ pomeni prodajalca na drobno ali drugo
  fizično ali pravno
  osebo, ki izdelke končnemu uporabniku prodaja, oddaja v najem, ponuja na odplačilo ali razstavlja; |
| --- | --- |

(9)

„trgovec“ pomeni prodajalca na drobno ali drugo
  fizično ali pravno
  osebo, ki izdelke končnemu uporabniku prodaja, oddaja v najem, ponuja na odplačilo ali razstavlja;

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | „energijska učinkovitost“ pomeni razmerje med učinkom v smislu delovanja, storitve, blaga ali energije ter vloženo energijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | „izdelek, povezan z energijo“, pomeni vsako blago, sistem ali
  storitev
  , ki med uporabo vpliva na rabo energije, ki je dan na trg in se uporablja v Uniji, vključno z deli, namenjenimi vključitvi v izdelke, povezane z energijo, ki so dani na trg in se uporabljajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

„izdelek, povezan z energijo“, pomeni vsako blago, sistem ali
  storitev
  , ki med uporabo vpliva na rabo energije, ki je dan na trg in se uporablja v Uniji, vključno z deli, namenjenimi vključitvi v izdelke, povezane z energijo, ki so dani na trg in se uporabljajo;

| (11) | „izdelek, povezan z energijo“,
  (v nadaljnjem besedilu: izdelek)
  pomeni vsako blago
  ali
  sistem, ki med uporabo vpliva na rabo energije, ki je dan na trg in se uporablja v Uniji, vključno z deli, namenjenimi vključitvi v izdelke, povezane z energijo, ki so dani na trg in se uporabljajo
  kot samostojni deli za stranke in za katere je mogoče neodvisno oceniti njihovo energijsko in okoljsko učinkovitost
  ; |
| --- | --- |

(11)

„izdelek, povezan z energijo“,
  (v nadaljnjem besedilu: izdelek)
  pomeni vsako blago
  ali
  sistem, ki med uporabo vpliva na rabo energije, ki je dan na trg in se uporablja v Uniji, vključno z deli, namenjenimi vključitvi v izdelke, povezane z energijo, ki so dani na trg in se uporabljajo
  kot samostojni deli za stranke in za katere je mogoče neodvisno oceniti njihovo energijsko in okoljsko učinkovitost
  ;

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | „nalepka“ pomeni grafični prikaz, ki zajema
  razvrstitev
  z uporabo črk od A do G v 7 različnih barvah od temnozelene do rdeče, iz katerih
  je razvidna
  poraba energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

„nalepka“ pomeni grafični prikaz, ki zajema
  razvrstitev
  z uporabo črk od A do G v 7 različnih barvah od temnozelene do rdeče, iz katerih
  je razvidna
  poraba energije;

| (13) | „nalepka“ pomeni grafični prikaz
  v tiskani ali elektronski obliki
  , ki zajema
  zaključeno lestvico
  z uporabo
  izključno
  črk od A do G 
  – pri čemer vsak razred ustreza pomembnemu prihranku energije –
  v 7 različnih barvah od temnozelene do rdeče, iz katerih
  sta energijska učinkovitost in
  poraba energije
  razvidni strankam
  ; |
| --- | --- |

(13)

„nalepka“ pomeni grafični prikaz
  v tiskani ali elektronski obliki
  , ki zajema
  zaključeno lestvico
  z uporabo
  izključno
  črk od A do G 
  – pri čemer vsak razred ustreza pomembnemu prihranku energije –
  v 7 različnih barvah od temnozelene do rdeče, iz katerih
  sta energijska učinkovitost in
  poraba energije
  razvidni strankam
  ;

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | „skupina izdelkov“ pomeni skupino izdelkov, povezanih z energijo, z isto glavno funkcionalnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | „informacijski list izdelka“ pomeni standardno preglednico z informacijami o izdelku; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

„informacijski list izdelka“ pomeni standardno preglednico z informacijami o izdelku;

| (17) | „informacijski list izdelka“ pomeni standardno preglednico z informacijami o izdelku
  v tiskani ali elektronski obliki
  ; |
| --- | --- |

(17)

„informacijski list izdelka“ pomeni standardno preglednico z informacijami o izdelku
  v tiskani ali elektronski obliki
  ;

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | „prevrednotenje“ pomeni
  reden
  postopek uvajanja strožjih zahtev za pridobitev energijskega razreda na nalepki za
  določen izdelek, kar lahko pri obstoječih nalepkah pomeni črtanje določenih energijskih razredov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

„prevrednotenje“ pomeni
  reden
  postopek uvajanja strožjih zahtev za pridobitev energijskega razreda na nalepki za
  določen izdelek, kar lahko pri obstoječih nalepkah pomeni črtanje določenih energijskih razredov
  ;

| (18) | „prevrednotenje“ pomeni postopek uvajanja strožjih zahtev za pridobitev energijskega razreda na nalepki za
  določeno skupino izdelkov
  ; |
| --- | --- |

(18)

„prevrednotenje“ pomeni postopek uvajanja strožjih zahtev za pridobitev energijskega razreda na nalepki za
  določeno skupino izdelkov
  ;

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | „prevrednotena nalepka“ pomeni nalepko za
  določen izdelek
  , pri
  katerem
  je bilo opravljeno prevrednotenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

„prevrednotena nalepka“ pomeni nalepko za
  določen izdelek
  , pri
  katerem
  je bilo opravljeno prevrednotenje.

| (19) | „prevrednotena nalepka“ pomeni nalepko za
  določeno skupino izdelkov
  , pri
  katerih
  je bilo opravljeno prevrednotenje
  , pri čemer se nalepka jasno razlikuje od nalepk, ki so se uporabljale pred prevrednotenjem; |
| --- | --- |

(19)

„prevrednotena nalepka“ pomeni nalepko za
  določeno skupino izdelkov
  , pri
  katerih
  je bilo opravljeno prevrednotenje
  , pri čemer se nalepka jasno razlikuje od nalepk, ki so se uporabljale pred prevrednotenjem;

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | „pametna naprava“ pomeni napravo, ki jo je z uporabo naprednih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter standardizirane referenčne ontologije mogoče aktivirati, da se odzove na zunanje dražljaje, kot so informacije o ceni, neposredni kontrolni signali, poslani brezžično ali prek aplikacije, in/ali lokalne meritve, in da samodejno spremeni svoj vzorec porabe energije za učinkovitejšo rabo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | „dodatne informacije“ pomeni informacije o funkcijski in okoljski učinkovitosti izdelka, povezanega z energijo,
  kot npr. njegova absolutna poraba energije ali trpežnost
  , ki
  izhaja
  iz podatkov, ki jih lahko organi za tržni nadzor izmerijo,
  je nedvoumna
  in
  nima
  znatnega negativnega vpliva na
  jasno razumljivost in
  uspešnost nalepke kot celote v razmerju do potrošnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

„dodatne informacije“ pomeni informacije o funkcijski in okoljski učinkovitosti izdelka, povezanega z energijo,
  kot npr. njegova absolutna poraba energije ali trpežnost
  , ki
  izhaja
  iz podatkov, ki jih lahko organi za tržni nadzor izmerijo,
  je nedvoumna
  in
  nima
  znatnega negativnega vpliva na
  jasno razumljivost in
  uspešnost nalepke kot celote v razmerju do potrošnikov.

| (20) | „dodatne informacije“ pomeni
  katere koli
  informacije
  , določene z ustreznim delegiranim aktom,
  o funkcijski in okoljski učinkovitosti izdelka, povezanega z energijo,
  ter o njegovi učinkoviti rabi virov
  , ki
  izhajajo
  iz podatkov, ki jih lahko organi za tržni nadzor izmerijo
  in preverijo
  ,
  so lahko razumljive
  in
  nimajo
  znatnega negativnega vpliva na uspešnost nalepke kot celote v razmerju do potrošnikov; |
| --- | --- |

(20)

„dodatne informacije“ pomeni
  katere koli
  informacije
  , določene z ustreznim delegiranim aktom,
  o funkcijski in okoljski učinkovitosti izdelka, povezanega z energijo,
  ter o njegovi učinkoviti rabi virov
  , ki
  izhajajo
  iz podatkov, ki jih lahko organi za tržni nadzor izmerijo
  in preverijo
  ,
  so lahko razumljive
  in
  nimajo
  znatnega negativnega vpliva na uspešnost nalepke kot celote v razmerju do potrošnikov;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | „zbirka podatkov o izdelkih“ pomeni sistematično urejeno zbirko podatkov o izdelkih, povezanih z energijo, na katere se nanaša ta uredba in delegirani akti, sprejeti v skladu z njo, ki vključuje javni vmesnik v obliki spletišča, namenjenega potrošnikom, z elektronskim dostopom do informacij za posameznike, in vmesnik za preverjanje skladnosti, ki je zasnovan kot elektronska platforma za podporo dejavnostim nacionalnih organov za tržni nadzor, pri čemer so jasno določene zahteve glede dostopnosti in varnosti zbirke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Dobavitelji
  morajo izpolnjevati naslednje zahteve
  : | 1.   Dobavitelji: |
| (a) | zagotovijo, da so izdelki, dani na trg, brezplačno opremljeni
  z
  nalepkami, ki vsebujejo točne podatke, in
  informacijskimi listi
  izdelka
  v skladu s to uredbo in ustreznimi delegiranimi akti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Dobavitelji
  morajo izpolnjevati naslednje zahteve
  :

1.   Dobavitelji:

(a)

zagotovijo, da so izdelki, dani na trg, brezplačno opremljeni
  z
  nalepkami, ki vsebujejo točne podatke, in
  informacijskimi listi
  izdelka
  v skladu s to uredbo in ustreznimi delegiranimi akti
  ;

| (a) | zagotovijo, da so izdelki, dani na trg, brezplačno opremljeni
  s tiskanimi
  nalepkami, ki vsebujejo točne podatke, in
  informacijskim listom
  izdelka
  za vsako posamezno enoto
  ; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da so izdelki, dani na trg, brezplačno opremljeni
  s tiskanimi
  nalepkami, ki vsebujejo točne podatke, in
  informacijskim listom
  izdelka
  za vsako posamezno enoto
  ;

| (b) | nalepke na zahtevo trgovcev
  dostavijo pravočasno in
  brezplačno; |
| --- | --- |

(b)

nalepke na zahtevo trgovcev
  dostavijo pravočasno in
  brezplačno;

| (b) | nalepke
  in informacijske liste izdelka
  na zahtevo trgovcev
  v petih delovnih dneh dostavijo
  brezplačno; |
| --- | --- |

(b)

nalepke
  in informacijske liste izdelka
  na zahtevo trgovcev
  v petih delovnih dneh dostavijo
  brezplačno;

| (ba) | v obdobju treh mesecev pred datumom, določenim v ustreznem delegiranem aktu, trgovcem zagotovijo obstoječo in prevrednoteno nalepko ter informacijski list izdelka; |
| --- | --- |

(ba)

v obdobju treh mesecev pred datumom, določenim v ustreznem delegiranem aktu, trgovcem zagotovijo obstoječo in prevrednoteno nalepko ter informacijski list izdelka;

| (c) | zagotovijo točnost podatkov na nalepkah in informacijskih listov
  proizvoda, ki so jih priskrbeli, in
  predložijo tehnično dokumentacijo, na podlagi katere je mogoče ugotoviti točnost podatkov; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo točnost podatkov na nalepkah in informacijskih listov
  proizvoda, ki so jih priskrbeli, in
  predložijo tehnično dokumentacijo, na podlagi katere je mogoče ugotoviti točnost podatkov;

| (c) | zagotovijo točnost podatkov na nalepkah in informacijskih listov
  izdelka ter
  predložijo tehnično dokumentacijo, na podlagi katere je mogoče ugotoviti točnost podatkov; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo točnost podatkov na nalepkah in informacijskih listov
  izdelka ter
  predložijo tehnično dokumentacijo, na podlagi katere je mogoče ugotoviti točnost podatkov;

| (d) | preden dajo model izdelka na trg
  ,
  vnesejo informacije iz Priloge I v zbirko
  podatkov o izdelkih,
  vzpostavljeno v skladu s členom
   8. |
| --- | --- |

(d)

preden dajo model izdelka na trg
  ,
  vnesejo informacije iz Priloge I v zbirko
  podatkov o izdelkih,
  vzpostavljeno v skladu s členom
   8.

| (d) | vnesejo informacije, določene v Prilogi I, v javni vmesnik zbirke podatkov o izdelkih, vzpostavljene na podlagi člena 8, in v njen vmesnik za preverjanje skladnosti, in sicer: |
| --- | --- |

(d)

vnesejo informacije, določene v Prilogi I, v javni vmesnik zbirke podatkov o izdelkih, vzpostavljene na podlagi člena 8, in v njen vmesnik za preverjanje skladnosti, in sicer:

| | (i) | za vse nove modele, preden dajo enoto modela na trg, |
| --- | --- | --- |

(i)

za vse nove modele, preden dajo enoto modela na trg,

| | (ii) | za vse modele, ki so bili dani na trg po 1. januarju 2014 in se še dobavljajo, najpozneje 18 mesecev po začetku polnega delovanja zbirke podatkov v skladu s členom 16; |
| --- | --- | --- |

(ii)

za vse modele, ki so bili dani na trg po 1. januarju 2014 in se še dobavljajo, najpozneje 18 mesecev po začetku polnega delovanja zbirke podatkov v skladu s členom 16;

| (da) | v zbirki podatkov iz člena 8 hranijo informacijski list izdelka in tehnično dokumentacijo vsaj 10 let po tem, ko je bila na trg dana zadnja enota izdelka; |
| --- | --- |

(da)

v zbirki podatkov iz člena 8 hranijo informacijski list izdelka in tehnično dokumentacijo vsaj 10 let po tem, ko je bila na trg dana zadnja enota izdelka;

| (db) | zagotovijo nalepke za skupine izdelkov, pri katerih je izdelek sestavljen iz več podsklopov ali sestavnih delov, energijska učinkovitost izdelka pa je odvisna od njihove kombinacije; |
| --- | --- |

(db)

zagotovijo nalepke za skupine izdelkov, pri katerih je izdelek sestavljen iz več podsklopov ali sestavnih delov, energijska učinkovitost izdelka pa je odvisna od njihove kombinacije;

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Dobavitelji: |
| | (a) | na trg ne dajejo izdelkov, ki so zasnovani tako, da se učinkovitost modela s pomočjo vgrajene strojne ali programske opreme samodejno spremeni v pogojih preskušanja, da bi bila dosežena ugodnejša raven učinkovitosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Dobavitelji:

(a)

na trg ne dajejo izdelkov, ki so zasnovani tako, da se učinkovitost modela s pomočjo vgrajene strojne ali programske opreme samodejno spremeni v pogojih preskušanja, da bi bila dosežena ugodnejša raven učinkovitosti;

| (b) | po začetku uporabe izdelkov s pomočjo posodabljanja programske opreme ne uvajajo sprememb, ki bi neugodno vplivale na dejavnike prvotne energijske nalepke, kot so določeni v ustreznem delegiranem aktu. |
| --- | --- |

(b)

po začetku uporabe izdelkov s pomočjo posodabljanja programske opreme ne uvajajo sprememb, ki bi neugodno vplivale na dejavnike prvotne energijske nalepke, kot so določeni v ustreznem delegiranem aktu.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Trgovci
  morajo izpolnjevati naslednje zahteve
  : | 2.   Trgovci: |
| (a) | nalepko, ki jo
  je
  zagotovil dobavitelj ali ki je bila kako drugače dana na razpolago za izdelek
  ,
  zajet v delegiranem aktu, namestijo na vidno mesto
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Trgovci
  morajo izpolnjevati naslednje zahteve
  :

2.   Trgovci:

(a)

nalepko, ki jo
  je
  zagotovil dobavitelj ali ki je bila kako drugače dana na razpolago za izdelek
  ,
  zajet v delegiranem aktu, namestijo na vidno mesto
  ;

| (a) | kadar
  je
  izdelek v prodaji, tudi spletni, namestijo nalepko na vidno in lahko opazno mesto
  ,
  kot je določeno z ustreznem delegiranem aktu
  ; |
| --- | --- |

(a)

kadar
  je
  izdelek v prodaji, tudi spletni, namestijo nalepko na vidno in lahko opazno mesto
  ,
  kot je določeno z ustreznem delegiranem aktu
  ;

| (aa) | obstoječe nalepke tako v trgovinah kot na spletu zamenjajo s prevrednotenimi nalepkami najpozneje tri tedne od datuma, določenega v ustreznem delegiranem aktu; |
| --- | --- |

(aa)

obstoječe nalepke tako v trgovinah kot na spletu zamenjajo s prevrednotenimi nalepkami najpozneje tri tedne od datuma, določenega v ustreznem delegiranem aktu;

| (b) | če nimajo nalepke ali prevrednotene nalepke
  ; |
| --- | --- |

(b)

če nimajo nalepke ali prevrednotene nalepke
  ;

| (b) | zahtevajo nalepko ali prevrednoteno nalepko od dobavitelja, če je nimajo
  ; |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo nalepko ali prevrednoteno nalepko od dobavitelja, če je nimajo
  ;

| | (i) | nalepko ali prevrednoteno nalepko zahtevajo od dobavitelja; |
| --- | --- | --- |

(i)

nalepko ali prevrednoteno nalepko zahtevajo od dobavitelja;

| | (ii) | natisnejo nalepko iz zbirke podatkov o izdelkih, vzpostavljene v skladu s členom 8, če je navedena funkcija na voljo za navedeni izdelek; ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

natisnejo nalepko iz zbirke podatkov o izdelkih, vzpostavljene v skladu s členom 8, če je navedena funkcija na voljo za navedeni izdelek; ali

| | (iii) | natisnejo nalepko ali prevrednoteno nalepko s spletne strani dobavitelja, če je navedena funkcija na voljo za navedeni izdelek; |
| --- | --- | --- |

(iii)

natisnejo nalepko ali prevrednoteno nalepko s spletne strani dobavitelja, če je navedena funkcija na voljo za navedeni izdelek;

| (c) | strankam dajo na razpolago informacijski list izdelka. |
| --- | --- |

(c)

strankam dajo na razpolago informacijski list izdelka.

| (c) | strankam dajo
  na zahtevo
  na razpolago informacijski list izdelka
  , tudi v tiskani obliki
  . |
| --- | --- |

(c)

strankam dajo
  na zahtevo
  na razpolago informacijski list izdelka
  , tudi v tiskani obliki
  .

Spremembi 35 in 86

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Dobavitelji in trgovci
  izpolnjujejo naslednje zahteve
  : | 3.   Dobavitelji in trgovci: |
| (a) | v oglasih ali v tehničnem promocijskem gradivu za določen model izdelkov navedejo energijski razred izdelka v skladu z ustreznim delegiranim aktom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Dobavitelji in trgovci
  izpolnjujejo naslednje zahteve
  :

3.   Dobavitelji in trgovci:

(a)

v oglasih ali v tehničnem promocijskem gradivu za določen model izdelkov navedejo energijski razred izdelka v skladu z ustreznim delegiranim aktom;

| (a) | v 
  vizualnih
  oglasih ali v tehničnem promocijskem gradivu za določen model izdelkov navedejo energijski razred izdelka v skladu z ustreznim delegiranim aktom; |
| --- | --- |

(a)

v 
  vizualnih
  oglasih ali v tehničnem promocijskem gradivu za določen model izdelkov navedejo energijski razred izdelka v skladu z ustreznim delegiranim aktom;

| (b) | sodelujejo z organi za tržni nadzor in
  na lastno pobudo ali na zahtevo organov
  za tržni nadzor nemudoma ukrepajo za odpravo primerov neskladnosti
  z zahtevami iz te uredbe in njenih delegiranih aktov, ki so v njihovi pristojnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

sodelujejo z organi za tržni nadzor in
  na lastno pobudo ali na zahtevo organov
  za tržni nadzor nemudoma ukrepajo za odpravo primerov neskladnosti
  z zahtevami iz te uredbe in njenih delegiranih aktov, ki so v njihovi pristojnosti
  ;

| (b) | na podlagi člena 5
  sodelujejo z organi za tržni nadzor in nemudoma ukrepajo za odpravo primerov neskladnosti; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi člena 5
  sodelujejo z organi za tržni nadzor in nemudoma ukrepajo za odpravo primerov neskladnosti;

| (c) | za izdelke, ki jih zajema ta direktiva, ne dajejo na voljo ali prikazujejo
  drugih nalepk
  ,
  znakov, simbolov
  ali
  napisov, ki niso skladni z zahtevami te direktive in ustreznih delegiranih aktov
  ,
  če je verjetno
  ,
  da bi to zavedlo ali zmedlo stranke
  glede porabe energije ali drugih virov med uporabo; |
| --- | --- |

(c)

za izdelke, ki jih zajema ta direktiva, ne dajejo na voljo ali prikazujejo
  drugih nalepk
  ,
  znakov, simbolov
  ali
  napisov, ki niso skladni z zahtevami te direktive in ustreznih delegiranih aktov
  ,
  če je verjetno
  ,
  da bi to zavedlo ali zmedlo stranke
  glede porabe energije ali drugih virov med uporabo;

| (c) | za izdelke, ki jih zajema ta direktiva, ne dajejo na voljo ali prikazujejo
  zavajajočih
  ,
  nejasnih
  ali
  nepristnih nalepk
  ,
  znakov
  ,
  simbolov ali napisov
  glede porabe energije ali drugih virov med uporabo; |
| --- | --- |

(c)

za izdelke, ki jih zajema ta direktiva, ne dajejo na voljo ali prikazujejo
  zavajajočih
  ,
  nejasnih
  ali
  nepristnih nalepk
  ,
  znakov
  ,
  simbolov ali napisov
  glede porabe energije ali drugih virov med uporabo;

| (d) | za izdelke, ki jih ta direktiva ne zajema, ne dajejo na voljo ali prikazujejo nalepk, ki posnemajo nalepko iz te direktive. |
| --- | --- |

(d)

za izdelke, ki jih ta direktiva ne zajema, ne dajejo na voljo ali prikazujejo nalepk, ki posnemajo nalepko iz te direktive.

| (d) | za izdelke, ki jih ta direktiva ne zajema, ne dajejo na voljo ali prikazujejo nalepk, ki posnemajo nalepko iz te direktive. |
| --- | --- |

(d)

za izdelke, ki jih ta direktiva ne zajema, ne dajejo na voljo ali prikazujejo nalepk, ki posnemajo nalepko iz te direktive.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vse splošne zahteve iz odstavkov 1 do 3 glede nalepk se uporabljajo enako za obstoječe, nove in prevrednotene nalepke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Vse splošne zahteve iz odstavkov 1 do 3 glede nalepk se uporabljajo enako za obstoječe, nove in prevrednotene nalepke.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice na svojem ozemlju ne
  prepovedo, omejijo ali
  ovirajo dajanja na trg ali dajanja v uporabo izdelkov,
  povezanih z energijo,
  ki so v skladu s to uredbo
  in njenimi ustreznimi delegiranimi akti
  . | 1.   Države članice na svojem ozemlju ne ovirajo dajanja na trg ali dajanja v uporabo izdelkov, ki so v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice na svojem ozemlju ne
  prepovedo, omejijo ali
  ovirajo dajanja na trg ali dajanja v uporabo izdelkov,
  povezanih z energijo,
  ki so v skladu s to uredbo
  in njenimi ustreznimi delegiranimi akti
  .

1.   Države članice na svojem ozemlju ne ovirajo dajanja na trg ali dajanja v uporabo izdelkov, ki so v skladu s to uredbo.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da dobavitelji in trgovci izpolnjujejo obveznosti in zahteve iz te uredbe
  in ustreznih delegiranih aktov
  . | 2.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da dobavitelji in trgovci izpolnjujejo obveznosti in zahteve iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da dobavitelji in trgovci izpolnjujejo obveznosti in zahteve iz te uredbe
  in ustreznih delegiranih aktov
  .

2.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da dobavitelji in trgovci izpolnjujejo obveznosti in zahteve iz te uredbe.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar države članice omogočijo spodbude za izdelek,
  povezan z energijo,
  ki je zajet v tej uredbi in naveden v delegiranem aktu, je cilj teh spodbud doseganje
  najvišjega razreda
  energijske učinkovitosti,
  določenega
  v veljavnem delegiranem aktu. | 3.   Kadar države članice omogočijo spodbude za izdelek, ki je zajet v tej uredbi in naveden v delegiranem aktu, je cilj teh spodbud doseganje
  dveh najvišjih zasedenih razredov
  energijske učinkovitosti,
  kot je določeno
  v veljavnem delegiranem aktu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Kadar države članice omogočijo spodbude za izdelek,
  povezan z energijo,
  ki je zajet v tej uredbi in naveden v delegiranem aktu, je cilj teh spodbud doseganje
  najvišjega razreda
  energijske učinkovitosti,
  določenega
  v veljavnem delegiranem aktu.

3.   Kadar države članice omogočijo spodbude za izdelek, ki je zajet v tej uredbi in naveden v delegiranem aktu, je cilj teh spodbud doseganje
  dveh najvišjih zasedenih razredov
  energijske učinkovitosti,
  kot je določeno
  v veljavnem delegiranem aktu.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice zagotovijo, da
  proizvodnjo nalepk, vključno s prevrednotenimi nalepkami
  in
  informacijskimi listi proizvoda,
  spremljajo
  vzgojno-promocijske informacijske kampanje, katerih cilj je spodbujanje energijske učinkovitosti
  in
  odgovornejša raba energije s strani strank, po potrebi v sodelovanju s trgovci
  . | 4.   Države članice zagotovijo, da
  uvedbo
  in
  prevrednotenje nalepk
  spremljajo
  izobraževalne
  in
  promocijske informacijske kampanje o označevanju z energijskimi nalepkami
  . |
| | Komisija te kampanje usklajuje in podpira tesno sodelovanje z dobavitelji in trgovci ter izmenjavo primerov dobre prakse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Države članice zagotovijo, da
  proizvodnjo nalepk, vključno s prevrednotenimi nalepkami
  in
  informacijskimi listi proizvoda,
  spremljajo
  vzgojno-promocijske informacijske kampanje, katerih cilj je spodbujanje energijske učinkovitosti
  in
  odgovornejša raba energije s strani strank, po potrebi v sodelovanju s trgovci
  .

4.   Države članice zagotovijo, da
  uvedbo
  in
  prevrednotenje nalepk
  spremljajo
  izobraževalne
  in
  promocijske informacijske kampanje o označevanju z energijskimi nalepkami
  .

Komisija te kampanje usklajuje in podpira tesno sodelovanje z dobavitelji in trgovci ter izmenjavo primerov dobre prakse.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice določijo pravila o kaznih za kršitev določb te uredbe
  in njenih delegiranih aktov
  ter o mehanizmih za njihovo izvrševanje ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za njihovo izvedbo. Kazni
  morajo biti
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah obvestijo Komisijo do datuma začetka veljavnosti te uredbe in jo nemudoma obvestijo o poznejših spremembah, ki vplivajo nanje. | 5.   Države članice določijo pravila o kaznih za kršitev določb te uredbe ter o mehanizmih za njihovo izvrševanje ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za njihovo izvedbo. Kazni
  so
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne
  ter sorazmerne z gospodarsko koristjo zaradi neskladnosti
  . Države članice o teh določbah obvestijo Komisijo do datuma začetka veljavnosti te uredbe in jo nemudoma obvestijo o poznejših spremembah, ki vplivajo nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Države članice določijo pravila o kaznih za kršitev določb te uredbe
  in njenih delegiranih aktov
  ter o mehanizmih za njihovo izvrševanje ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za njihovo izvedbo. Kazni
  morajo biti
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah obvestijo Komisijo do datuma začetka veljavnosti te uredbe in jo nemudoma obvestijo o poznejših spremembah, ki vplivajo nanje.

5.   Države članice določijo pravila o kaznih za kršitev določb te uredbe ter o mehanizmih za njihovo izvrševanje ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za njihovo izvedbo. Kazni
  so
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne
  ter sorazmerne z gospodarsko koristjo zaradi neskladnosti
  . Države članice o teh določbah obvestijo Komisijo do datuma začetka veljavnosti te uredbe in jo nemudoma obvestijo o poznejših spremembah, ki vplivajo nanje.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  podpira
  sodelovanje in izmenjavo informacij o tržnem nadzoru označevanja izdelkov z energijskimi nalepkami med nacionalnimi organi držav članic, ki so odgovorni za tržni nadzor ali
  kontrole
  na
  zunanjih mejah
  , ter med
  tovrstnimi
  organi in Komisijo. | 2.   Komisija
  spodbuja in usklajuje
  sodelovanje in izmenjavo informacij o tržnem nadzoru označevanja izdelkov
  , zajetih v tej uredbi,
  z energijskimi nalepkami med nacionalnimi organi držav članic, ki so odgovorni za tržni nadzor ali
  nadzor izdelkov, danih
  na
  trg Unije
  , ter med
  temi
  organi in Komisijo
  , in sicer s krepitvijo delovnih skupin za upravno sodelovanje (ADCO) za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami
  . |
| | Informacije se izmenjajo tudi v primeru, ko se s preskusom ugotovi, da proizvajalec ravna v skladu z ustrezno zakonodajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija
  podpira
  sodelovanje in izmenjavo informacij o tržnem nadzoru označevanja izdelkov z energijskimi nalepkami med nacionalnimi organi držav članic, ki so odgovorni za tržni nadzor ali
  kontrole
  na
  zunanjih mejah
  , ter med
  tovrstnimi
  organi in Komisijo.

2.   Komisija
  spodbuja in usklajuje
  sodelovanje in izmenjavo informacij o tržnem nadzoru označevanja izdelkov
  , zajetih v tej uredbi,
  z energijskimi nalepkami med nacionalnimi organi držav članic, ki so odgovorni za tržni nadzor ali
  nadzor izdelkov, danih
  na
  trg Unije
  , ter med
  temi
  organi in Komisijo
  , in sicer s krepitvijo delovnih skupin za upravno sodelovanje (ADCO) za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami
  .

Informacije se izmenjajo tudi v primeru, ko se s preskusom ugotovi, da proizvajalec ravna v skladu z ustrezno zakonodajo.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice do 1. januarja 2018 pripravijo in začnejo izvajati načrt tržnega nadzora za spremljanje izvrševanja zahtev te uredbe. Države članice pregledajo svoje načrte tržnega nadzora najmanj vsaka tri leta. |
| | Države članice do 1. januarja 2020 in nato enkrat letno pripravijo poročilo o tržnem nadzoru, v katerem ocenijo skladnost z zahtevami te uredbe in Direktive 2009/125/ES. |
| | Države članice poskrbijo, da je uporaba informacijskega in komunikacijskega sistema za tržni nadzor (ICSMS) obvezna za vse nacionalne organe za tržni nadzor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Države članice do 1. januarja 2018 pripravijo in začnejo izvajati načrt tržnega nadzora za spremljanje izvrševanja zahtev te uredbe. Države članice pregledajo svoje načrte tržnega nadzora najmanj vsaka tri leta.

Države članice do 1. januarja 2020 in nato enkrat letno pripravijo poročilo o tržnem nadzoru, v katerem ocenijo skladnost z zahtevami te uredbe in Direktive 2009/125/ES.

Države članice poskrbijo, da je uporaba informacijskega in komunikacijskega sistema za tržni nadzor (ICSMS) obvezna za vse nacionalne organe za tržni nadzor.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Nacionalni organi za tržni nadzor izvajajo fizični preskus izdelkov za vsaj eno skupino izdelkov na leto, v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe. |
| | Organi za tržni nadzor druge države članice in Komisijo obvestijo o načrtovanih in opravljenih fizičnih preskusih prek vmesnika zbirke podatkov o izdelkih za preverjanje skladnosti, vzpostavljenega na podlagi člena 8. |
| | Uporabljajo zanesljive, natančne in ponovljive postopke merjenja na podlagi člena 9, pri čemer si prizadevajo simulirati dejanske pogoje uporabe in izločijo namerno ali nenamerno manipulirane ali spremenjene rezultate preskusov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Nacionalni organi za tržni nadzor izvajajo fizični preskus izdelkov za vsaj eno skupino izdelkov na leto, v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe.

Organi za tržni nadzor druge države članice in Komisijo obvestijo o načrtovanih in opravljenih fizičnih preskusih prek vmesnika zbirke podatkov o izdelkih za preverjanje skladnosti, vzpostavljenega na podlagi člena 8.

Uporabljajo zanesljive, natančne in ponovljive postopke merjenja na podlagi člena 9, pri čemer si prizadevajo simulirati dejanske pogoje uporabe in izločijo namerno ali nenamerno manipulirane ali spremenjene rezultate preskusov.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  V primeru kršitve te uredbe imajo organi za tržni nadzor pravico od dobaviteljev zahtevati vračilo stroškov fizičnega preskusa izdelka. |
| | Komisija lahko skladnost preveri neodvisno, in sicer neposredno ali prek tretje strani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2c.
     
  V primeru kršitve te uredbe imajo organi za tržni nadzor pravico od dobaviteljev zahtevati vračilo stroškov fizičnega preskusa izdelka.

Komisija lahko skladnost preveri neodvisno, in sicer neposredno ali prek tretje strani.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kjer organi za tržni nadzor upravičeno domnevajo, da izdelek,
  povezan z energijo,
  ki ga zajema delegirani akt v skladu s to uredbo, pomeni tveganje za določene vidike zaščite javnega interesa v skladu s to uredbo, izvedejo
  ocenjevanje
  v zvezi s tem
  izdelkom, povezanim z energijo
  , ki zajema vse zahteve iz te uredbe in ustreznih delegiranih aktov. Dobavitelj v ta namen sodeluje z organi za tržni nadzor
  , kot je potrebno
  . | 1.   Kjer organi za tržni nadzor upravičeno domnevajo, da izdelek, ki ga zajema delegirani akt v skladu s to uredbo, pomeni tveganje za določene vidike zaščite javnega interesa v skladu s to uredbo,
  o tem takoj obvestijo Komisijo in
  izvedejo
  oceno
  v zvezi s tem
  modelom izdelka
  , ki zajema vse zahteve iz te uredbe in ustreznih delegiranih aktov
  , pri čemer presodijo tudi, ali naj se ocenijo tudi drugi modeli izdelkov
  . Dobavitelj v ta namen sodeluje z organi za tržni nadzor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Kjer organi za tržni nadzor upravičeno domnevajo, da izdelek,
  povezan z energijo,
  ki ga zajema delegirani akt v skladu s to uredbo, pomeni tveganje za določene vidike zaščite javnega interesa v skladu s to uredbo, izvedejo
  ocenjevanje
  v zvezi s tem
  izdelkom, povezanim z energijo
  , ki zajema vse zahteve iz te uredbe in ustreznih delegiranih aktov. Dobavitelj v ta namen sodeluje z organi za tržni nadzor
  , kot je potrebno
  .

1.   Kjer organi za tržni nadzor upravičeno domnevajo, da izdelek, ki ga zajema delegirani akt v skladu s to uredbo, pomeni tveganje za določene vidike zaščite javnega interesa v skladu s to uredbo,
  o tem takoj obvestijo Komisijo in
  izvedejo
  oceno
  v zvezi s tem
  modelom izdelka
  , ki zajema vse zahteve iz te uredbe in ustreznih delegiranih aktov
  , pri čemer presodijo tudi, ali naj se ocenijo tudi drugi modeli izdelkov
  . Dobavitelj v ta namen sodeluje z organi za tržni nadzor.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če med ocenjevanjem organi za tržni nadzor ugotovijo, da
  izdelek, povezan z energijo,
  ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe in ustreznih delegiranih aktov, od zadevnega gospodarskega subjekta
  nemudoma
  zahtevajo, da izvede vse ustrezne korektivne ukrepe, da
  izdelek izpolni
  te zahteve, ga
  umaknejo
  s trga ali
  ga odpokličejo
  v razumnem roku, ki je ustrezen glede na stopnjo tveganja. Za ukrepe iz tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008. | 2.   Če med ocenjevanjem organi za tržni nadzor ugotovijo, da
  model izdelka
  ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe in ustreznih delegiranih aktov, od zadevnega gospodarskega subjekta zahtevajo, da
  nemudoma
  izvede vse ustrezne korektivne ukrepe, da
  bi model izdelka izpolnil
  te zahteve,
  lahko pa tudi zahtevajo, da
  ga
  umakne
  s trga ali
  da enote, ki se uporabljajo, odpokliče
  v razumnem roku, ki je ustrezen glede na stopnjo tveganja
  , pri čemer te ukrepe predpišejo tudi za druge enakovredne modele, ki so na voljo na trgu
  . Za ukrepe iz tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Če med ocenjevanjem organi za tržni nadzor ugotovijo, da
  izdelek, povezan z energijo,
  ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe in ustreznih delegiranih aktov, od zadevnega gospodarskega subjekta
  nemudoma
  zahtevajo, da izvede vse ustrezne korektivne ukrepe, da
  izdelek izpolni
  te zahteve, ga
  umaknejo
  s trga ali
  ga odpokličejo
  v razumnem roku, ki je ustrezen glede na stopnjo tveganja. Za ukrepe iz tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2.   Če med ocenjevanjem organi za tržni nadzor ugotovijo, da
  model izdelka
  ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe in ustreznih delegiranih aktov, od zadevnega gospodarskega subjekta zahtevajo, da
  nemudoma
  izvede vse ustrezne korektivne ukrepe, da
  bi model izdelka izpolnil
  te zahteve,
  lahko pa tudi zahtevajo, da
  ga
  umakne
  s trga ali
  da enote, ki se uporabljajo, odpokliče
  v razumnem roku, ki je ustrezen glede na stopnjo tveganja
  , pri čemer te ukrepe predpišejo tudi za druge enakovredne modele, ki so na voljo na trgu
  . Za ukrepe iz tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Če organi
  za tržni nadzor
  menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje,
  Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih ocenjevanja in ukrepih, ki so jih zahtevali od dobavitelja. | 3.   
  Organi
  za tržni nadzor
  prek sistema ICSMS
  Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih ocenjevanja in ukrepih, ki so jih zahtevali od dobavitelja
  na podlagi odstavka 2
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Če organi
  za tržni nadzor
  menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje,
  Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih ocenjevanja in ukrepih, ki so jih zahtevali od dobavitelja.

3.   
  Organi
  za tržni nadzor
  prek sistema ICSMS
  Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih ocenjevanja in ukrepih, ki so jih zahtevali od dobavitelja
  na podlagi odstavka 2
  .

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Dobavitelj zagotovi sprejetje vseh
  ustreznih korektivnih
  ukrepov
  glede vseh zadevnih izdelkov
  ,
  povezanih z energijo
  , katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji. | 4.   Dobavitelj zagotovi sprejetje vseh
  omejevalnih
  ukrepov
  , predpisanih v skladu z odstavkom 2
  ,
  glede vseh zadevnih modelov izdelkov
  , katerih dostopnost na trgu je omogočil po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Dobavitelj zagotovi sprejetje vseh
  ustreznih korektivnih
  ukrepov
  glede vseh zadevnih izdelkov
  ,
  povezanih z energijo
  , katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji.

4.   Dobavitelj zagotovi sprejetje vseh
  omejevalnih
  ukrepov
  , predpisanih v skladu z odstavkom 2
  ,
  glede vseh zadevnih modelov izdelkov
  , katerih dostopnost na trgu je omogočil po vsej Uniji.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Če dobavitelj v roku iz odstavka 2 ne
  sprejme
  korektivnih ukrepov, organi za tržni nadzor sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejevanje
  izdelka, povezanega z energijo,
  na
  nacionalnem trgu
  ,
  ga umaknejo
  ali
  odpokličejo
  s trga. Organi za tržni nadzor Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih. | 5.   Če dobavitelj v roku iz odstavka 2 ne
  izvaja
  korektivnih ukrepov, organi za tržni nadzor sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejevanje
  dajanja modela izdelka
  na
  njihov nacionalni trg
  ,
  za njegov umik
  ali
  odpoklic
  s trga. Organi za tržni nadzor Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih
  , informacije pa vnesejo prek vmesnika za preverjanje skladnosti v zbirko podatkov o izdelkih, vzpostavljeni v skladu s členom 8
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Če dobavitelj v roku iz odstavka 2 ne
  sprejme
  korektivnih ukrepov, organi za tržni nadzor sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejevanje
  izdelka, povezanega z energijo,
  na
  nacionalnem trgu
  ,
  ga umaknejo
  ali
  odpokličejo
  s trga. Organi za tržni nadzor Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih.

5.   Če dobavitelj v roku iz odstavka 2 ne
  izvaja
  korektivnih ukrepov, organi za tržni nadzor sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejevanje
  dajanja modela izdelka
  na
  njihov nacionalni trg
  ,
  za njegov umik
  ali
  odpoklic
  s trga. Organi za tržni nadzor Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih
  , informacije pa vnesejo prek vmesnika za preverjanje skladnosti v zbirko podatkov o izdelkih, vzpostavljeni v skladu s členom 8
  .

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   
  Informacije
  iz odstavka 5
  morajo vsebovati
  vse razpoložljive podatke, še zlasti podatke, potrebne za določitev neskladnega izdelka,
  povezanega z energijo
  ,
  njegovo poreklo, vrsto
  domnevne neskladnosti in
  tveganja
  ter
  vrsto
  in
  trajanje izvajanih
  nacionalnih ukrepov
  kakor tudi stališče
  zadevnega dobavitelja. Organi za tržni nadzor
  morajo navesti
  zlasti, ali je
  razlog za neskladnost to
  ,
  da izdelek, povezan z energijo,
  ne izpolnjuje zahtev glede vidikov zaščite javnega interesa
  v skladu s to uredbo
  , ali
  pa
  pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz člena 9 v zvezi z domnevo o skladnosti. | 6.   
  Obvestilo
  iz odstavka 5
  vsebuje
  vse razpoložljive podatke, še zlasti podatke, potrebne za določitev neskladnega izdelka,
  o njegovem poreklu
  ,
  vrsti
  domnevne neskladnosti in
  tveganju
  ter
  o vrsti
  in
  trajanju sprejetih
  nacionalnih ukrepov
  in stališču
  zadevnega dobavitelja. Organi za tržni nadzor
  navedejo
  zlasti, ali je
  model izdelka neskladen zato
  ,
  ker
  ne izpolnjuje zahtev glede vidikov zaščite javnega interesa
  iz te uredbe
  , ali
  zaradi
  pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz člena 9 v zvezi z domnevo o skladnosti.
  V tem primeru Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   
  Informacije
  iz odstavka 5
  morajo vsebovati
  vse razpoložljive podatke, še zlasti podatke, potrebne za določitev neskladnega izdelka,
  povezanega z energijo
  ,
  njegovo poreklo, vrsto
  domnevne neskladnosti in
  tveganja
  ter
  vrsto
  in
  trajanje izvajanih
  nacionalnih ukrepov
  kakor tudi stališče
  zadevnega dobavitelja. Organi za tržni nadzor
  morajo navesti
  zlasti, ali je
  razlog za neskladnost to
  ,
  da izdelek, povezan z energijo,
  ne izpolnjuje zahtev glede vidikov zaščite javnega interesa
  v skladu s to uredbo
  , ali
  pa
  pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz člena 9 v zvezi z domnevo o skladnosti.

6.   
  Obvestilo
  iz odstavka 5
  vsebuje
  vse razpoložljive podatke, še zlasti podatke, potrebne za določitev neskladnega izdelka,
  o njegovem poreklu
  ,
  vrsti
  domnevne neskladnosti in
  tveganju
  ter
  o vrsti
  in
  trajanju sprejetih
  nacionalnih ukrepov
  in stališču
  zadevnega dobavitelja. Organi za tržni nadzor
  navedejo
  zlasti, ali je
  model izdelka neskladen zato
  ,
  ker
  ne izpolnjuje zahtev glede vidikov zaščite javnega interesa
  iz te uredbe
  , ali
  zaradi
  pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz člena 9 v zvezi z domnevo o skladnosti.
  V tem primeru Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Države članice, razen države članice, ki je začela postopek, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih razpoložljivih informacijah v zvezi z neskladnostjo zadevnega izdelka
  , povezanega z energijo
  , v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore. | 7.   Države članice, razen države članice, ki je začela postopek, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih razpoložljivih informacijah v zvezi z neskladnostjo zadevnega
  modela
  izdelka, v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.   Države članice, razen države članice, ki je začela postopek, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih razpoložljivih informacijah v zvezi z neskladnostjo zadevnega izdelka
  , povezanega z energijo
  , v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore.

7.   Države članice, razen države članice, ki je začela postopek, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih razpoložljivih informacijah v zvezi z neskladnostjo zadevnega
  modela
  izdelka, v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Kadar država članica ali Komisija v obdobju
  60 dni
  po prejemu
  informacij
  iz odstavka 5 ne predloži nobenega ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen. | 8.   Kadar država članica ali Komisija v obdobju
  štirih tednov
  po prejemu
  obvestila
  iz odstavka 5 ne predloži nobenega ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   Kadar država članica ali Komisija v obdobju
  60 dni
  po prejemu
  informacij
  iz odstavka 5 ne predloži nobenega ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen.

8.   Kadar država članica ali Komisija v obdobju
  štirih tednov
  po prejemu
  obvestila
  iz odstavka 5 ne predloži nobenega ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Države članice zagotovijo, da se glede zadevnega
  izdelka, povezanega z energijo,
  nemudoma izvedejo
  ustrezni
  omejevalni ukrepi,
  npr. umik izdelka s trga
  . | 9.   Države članice zagotovijo, da se glede zadevnega
  modela izdelka
  nemudoma izvedejo
  vzporedni
  omejevalni ukrepi,
  sorazmerni z njihovimi nacionalnimi razmerami, in o tem ustrezno obvestijo Komisijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9.   Države članice zagotovijo, da se glede zadevnega
  izdelka, povezanega z energijo,
  nemudoma izvedejo
  ustrezni
  omejevalni ukrepi,
  npr. umik izdelka s trga
  .

9.   Države članice zagotovijo, da se glede zadevnega
  modela izdelka
  nemudoma izvedejo
  vzporedni
  omejevalni ukrepi,
  sorazmerni z njihovimi nacionalnimi razmerami, in o tem ustrezno obvestijo Komisijo
  .

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.   Kadar so ob zaključku postopka iz odstavkov 4 in 5 vloženi ugovori proti nacionalnemu ukrepu države članice ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in dobaviteljem ter oceni nacionalni ukrep. Na podlagi
  izidov
  te ocene
  Komisija
  odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne. | 10.   Kadar so ob zaključku postopka iz odstavkov 4 in 5 vloženi ugovori proti nacionalnemu ukrepu države članice ali kadar Komisija meni, da je
  takšen
  nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in dobaviteljem ter oceni nacionalni ukrep, na podlagi te ocene
  pa
  odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne
  , in lahko predlaga ustrezen alternativen ukrep
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

10.   Kadar so ob zaključku postopka iz odstavkov 4 in 5 vloženi ugovori proti nacionalnemu ukrepu države članice ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in dobaviteljem ter oceni nacionalni ukrep. Na podlagi
  izidov
  te ocene
  Komisija
  odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne.

10.   Kadar so ob zaključku postopka iz odstavkov 4 in 5 vloženi ugovori proti nacionalnemu ukrepu države članice ali kadar Komisija meni, da je
  takšen
  nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in dobaviteljem ter oceni nacionalni ukrep, na podlagi te ocene
  pa
  odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne
  , in lahko predlaga ustrezen alternativen ukrep
  .

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 11.   Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in
  jo
  nemudoma
  sporoči državam članicam in dobavitelju
  . | 11.   Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in
  jih o njej
  nemudoma
  obvesti, poleg tega pa obvesti tudi zadevnega dobavitelja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

11.   Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in
  jo
  nemudoma
  sporoči državam članicam in dobavitelju
  .

11.   Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in
  jih o njej
  nemudoma
  obvesti, poleg tega pa obvesti tudi zadevnega dobavitelja
  .

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 12.   Če se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, vse države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za umik neskladnega
  izdelka, povezanega z energijo,
  s svojega trga, in o tem ustrezno obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, zadevna država članica ukrep umakne. | 12.   Če se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, vse države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za umik neskladnega
  modela izdelka
  s svojega
  nacionalnega
  trga, in o tem ustrezno obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, zadevna država članica ukrep umakne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

12.   Če se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, vse države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za umik neskladnega
  izdelka, povezanega z energijo,
  s svojega trga, in o tem ustrezno obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, zadevna država članica ukrep umakne.

12.   Če se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, vse države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za umik neskladnega
  modela izdelka
  s svojega
  nacionalnega
  trga, in o tem ustrezno obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, zadevna država članica ukrep umakne.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 13.   Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen,
  izdelek, povezan z energijo,
  pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz odstavka 6, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012. | 13.   Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen,
  model izdelka
  pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz odstavka 6, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

13.   Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen,
  izdelek, povezan z energijo,
  pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz odstavka 6, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.

13.   Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen,
  model izdelka
  pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz odstavka 6, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Če se dokaže, da proizvod ni v skladu z zahtevami iz te uredbe in njenih delegiranih aktov, ga lahko potrošniki brezplačno vrnejo prodajalcu, dobavitelj pa jim v celoti povrne znesek v višini prvotne nakupne cene. |
| | Dobavitelji si v sodelovanju z organi za tržni nadzor razumno prizadevajo, da v skladu z veljavnim pravom o varstvu potrošnikov stopijo v stik s prizadetimi potrošniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

13a.
     
  Če se dokaže, da proizvod ni v skladu z zahtevami iz te uredbe in njenih delegiranih aktov, ga lahko potrošniki brezplačno vrnejo prodajalcu, dobavitelj pa jim v celoti povrne znesek v višini prvotne nakupne cene.

Dobavitelji si v sodelovanju z organi za tržni nadzor razumno prizadevajo, da v skladu z veljavnim pravom o varstvu potrošnikov stopijo v stik s prizadetimi potrošniki.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 7 – naslov in odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Nalepke
  in prevrednotenje | Postopek za uvedbo
  in prevrednotenje
  nalepke |
| 1.   
  Komisija lahko z delegiranimi akti, sprejetimi
  v skladu s 
  členoma 12 in
  13
  , uvede nalepke ali prevrednoti obstoječe nalepke
  . | 1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom
  13
  za dopolnitev te direktive z uvedbo in prevrednotenjem nalepk
  . |
| | Nalepke, uvedene z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 10 Direktive 2010/30/EU pred 1. januarjem 2017, se obravnavajo kot nalepke za namene te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Nalepke
  in prevrednotenje

Postopek za uvedbo
  in prevrednotenje
  nalepke

1.   
  Komisija lahko z delegiranimi akti, sprejetimi
  v skladu s 
  členoma 12 in
  13
  , uvede nalepke ali prevrednoti obstoječe nalepke
  .

1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom
  13
  za dopolnitev te direktive z uvedbo in prevrednotenjem nalepk
  .

Nalepke, uvedene z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 10 Direktive 2010/30/EU pred 1. januarjem 2017, se obravnavajo kot nalepke za namene te uredbe.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Če zaradi izvedbenega ukrepa, sprejetega v skladu z Direktivo 2009/125/ES
  ,
  v določeni skupini izdelkov ni več dovoljeno dajati na trg izdelkov iz energijskih razredov D
  ,
  E, F ali G, se ta razred ali razredi ne prikazujejo več na nalepki
  . | 2.   
  Da bi zagotovili homogeno lestvico od A do G, Komisija pet let po začetku veljave te uredbe uvede prevrednotene nalepke za obstoječe skupine izdelkov, kot je navedeno v odstavku 1 in ob upoštevanju zahtev iz odstavka 4. |
| | Skupine izdelkov, ki jih urejata delegirani uredbi Komisije (EU) št. 811/2013

   (1a)

  in (EU) št. 812/2013

   (1b)

  , se z namenom prevrednotenja pregledajo šest let po začetku veljave te uredbe. |
| | Za skupine izdelkov, ki jih urejajo delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1059/2010

   (1c)

  , 1060/2010

   (1d)

  , 1061/2010

   (1e)

  , 1062/2010

   (1f)

  in 874/2012

   (1 g)

  , Komisija po končanih pripravljalnih študijah in najkasneje 21 mesecev po začetku veljave te uredbe uvede prevrednotene nalepke. |
| |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   
  Če zaradi izvedbenega ukrepa, sprejetega v skladu z Direktivo 2009/125/ES
  ,
  v določeni skupini izdelkov ni več dovoljeno dajati na trg izdelkov iz energijskih razredov D
  ,
  E, F ali G, se ta razred ali razredi ne prikazujejo več na nalepki
  .

2.   
  Da bi zagotovili homogeno lestvico od A do G, Komisija pet let po začetku veljave te uredbe uvede prevrednotene nalepke za obstoječe skupine izdelkov, kot je navedeno v odstavku 1 in ob upoštevanju zahtev iz odstavka 4.

Skupine izdelkov, ki jih urejata delegirani uredbi Komisije (EU) št. 811/2013

   (1a)

  in (EU) št. 812/2013

   (1b)

  , se z namenom prevrednotenja pregledajo šest let po začetku veljave te uredbe.

Za skupine izdelkov, ki jih urejajo delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1059/2010

   (1c)

  , 1060/2010

   (1d)

  , 1061/2010

   (1e)

  , 1062/2010

   (1f)

  in 874/2012

   (1 g)

  , Komisija po končanih pripravljalnih študijah in najkasneje 21 mesecev po začetku veljave te uredbe uvede prevrednotene nalepke.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija zagotovi, da
  so ob uvedbi ali prevrednotenju nalepke zahteve določene tako, da ni pričakovati, da bi bilo mogoče kakšen izdelek v času uvedbe
  nalepke
  uvrstiti v energijski razred A ali B
  ,
  in tako, da bo mogoče večino modelov v ta razred uvrstiti predvidoma vsaj 10 let pozneje. | 3.   Komisija zagotovi, da
  se vsako naknadno prevrednotenje za nove
  nalepke
  ali prevrednotene nalepke iz odstavka 2 začne
  ,
  ko so izpolnjeni naslednji pogoji, ki kažejo na ustrezen tehnološki napredek v ustrezni skupini izdelkov: |
| | (a) | 25 % izdelkov, prodanih na trgu Unije, dosega najvišji energijski razred A, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Komisija zagotovi, da
  so ob uvedbi ali prevrednotenju nalepke zahteve določene tako, da ni pričakovati, da bi bilo mogoče kakšen izdelek v času uvedbe
  nalepke
  uvrstiti v energijski razred A ali B
  ,
  in tako, da bo mogoče večino modelov v ta razred uvrstiti predvidoma vsaj 10 let pozneje.

3.   Komisija zagotovi, da
  se vsako naknadno prevrednotenje za nove
  nalepke
  ali prevrednotene nalepke iz odstavka 2 začne
  ,
  ko so izpolnjeni naslednji pogoji, ki kažejo na ustrezen tehnološki napredek v ustrezni skupini izdelkov:

(a)

25 % izdelkov, prodanih na trgu Unije, dosega najvišji energijski razred A, ali

| (b) | 50 % izdelkov, prodanih na trgu Unije, dosega najvišja energijska razreda A in B. |
| --- | --- |

(b)

50 % izdelkov, prodanih na trgu Unije, dosega najvišja energijska razreda A in B.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija z vključitvijo skupine izdelkov v delovni načrt v skladu s členom 11 zagotovi, da: |
| | (a) | je pripravljalna študija za prevrednotenje končana najpozneje 18 mesecev po izpolnitvi pogojev iz odstavka 3; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Komisija z vključitvijo skupine izdelkov v delovni načrt v skladu s členom 11 zagotovi, da:

(a)

je pripravljalna študija za prevrednotenje končana najpozneje 18 mesecev po izpolnitvi pogojev iz odstavka 3;

| (b) | je z revizijo in začetkom veljave ustreznega delegiranega akta v skladu s členom 13 prevrednotenje končano najpozneje tri leta po izpolnitvi pogojev iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

je z revizijo in začetkom veljave ustreznega delegiranega akta v skladu s členom 13 prevrednotenje končano najpozneje tri leta po izpolnitvi pogojev iz odstavka 3.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Nalepke se redno prevrednotijo
  . | 4.   
  Komisija določi zahteve za nove ali prevrednotene nalepke in si prizadeva za pričakovano veljavnost desetih let
  . |
| | Zato zagotovi, da ob uvedbi ali prevrednotenju nalepke ni pričakovati, da bi katerega od izdelkov v času uvedbe nalepke uvrstili v energijski razred A. |
| | Za skupine izdelkov, za katere pripravljalna študija iz točke (a) odstavka 3a kaže hiter tehnološki napredek, ni pričakovati, da bi katerega od izdelkov v času uvedbe nalepke uvrstili v energijska razreda A in B. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   
  Nalepke se redno prevrednotijo
  .

4.   
  Komisija določi zahteve za nove ali prevrednotene nalepke in si prizadeva za pričakovano veljavnost desetih let
  .

Zato zagotovi, da ob uvedbi ali prevrednotenju nalepke ni pričakovati, da bi katerega od izdelkov v času uvedbe nalepke uvrstili v energijski razred A.

Za skupine izdelkov, za katere pripravljalna študija iz točke (a) odstavka 3a kaže hiter tehnološki napredek, ni pričakovati, da bi katerega od izdelkov v času uvedbe nalepke uvrstili v energijska razreda A in B.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Ob prevrednotenju nalepke: | 5.   
  Če zaradi izvedbenega ukrepa za okoljsko primerno zasnovo, sprejetega v skladu z Direktivo 2009/125/ES, v določeni skupini izdelkov ni več dovoljeno dajati na trg izdelkov iz energijskih razredov Fali G, se ta razred ali razredi prikazujejo na nalepki s sivo barvo, kot je določeno v ustreznem delegiranem aktu. Standardni spekter od zelene do rdeče je na voljo za preostale višje razrede. Spremembe veljajo le za nove enote izdelka, dane na trg. |
| (a) | Dobavitelji v obdobju 6 mesecev pred datumom iz odstavka (b) trgovcem zagotavljajo sedanjo in prevrednoteno nalepko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   
  Ob prevrednotenju nalepke:

5.   
  Če zaradi izvedbenega ukrepa za okoljsko primerno zasnovo, sprejetega v skladu z Direktivo 2009/125/ES, v določeni skupini izdelkov ni več dovoljeno dajati na trg izdelkov iz energijskih razredov Fali G, se ta razred ali razredi prikazujejo na nalepki s sivo barvo, kot je določeno v ustreznem delegiranem aktu. Standardni spekter od zelene do rdeče je na voljo za preostale višje razrede. Spremembe veljajo le za nove enote izdelka, dane na trg.

(a)

Dobavitelji v obdobju 6 mesecev pred datumom iz odstavka (b) trgovcem zagotavljajo sedanjo in prevrednoteno nalepko.

| (b) | Trgovci obstoječe nalepke na razstavljenih izdelkih, vključno s tistimi na spletu, zamenjajo s prevrednotenimi nalepkami najpozneje teden dni od datuma, določenega v ustreznem delegiranem aktu. Pred tem datumom trgovci ne prikazujejo prevrednotenih nalepk. |
| --- | --- |

(b)

Trgovci obstoječe nalepke na razstavljenih izdelkih, vključno s tistimi na spletu, zamenjajo s prevrednotenimi nalepkami najpozneje teden dni od datuma, določenega v ustreznem delegiranem aktu. Pred tem datumom trgovci ne prikazujejo prevrednotenih nalepk.

Trgovcem se dovoli, da izdelke, povezane z energijo, prodajajo brez nalepke ali prevrednotene nalepke le, če (prevrednotena) nalepka za določen izdelek ni bila izdelana, dobavitelj izdelka pa ni več aktiven na trgu.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.
     
  Nalepke, ki so bile uvedene z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 10 Direktive 2010/30/EU, pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se obravnavajo kot nalepke za namene te uredbe. Komisija v petih letih od začetka veljavnosti te uredbe te nalepke pregleda z namenom prevrednotenja. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.
     
  Nalepke, ki so bile uvedene z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 10 Direktive 2010/30/EU, pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se obravnavajo kot nalepke za namene te uredbe. Komisija v petih letih od začetka veljavnosti te uredbe te nalepke pregleda z namenom prevrednotenja.

črtano

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zbirka podatkov o izdelkih | Zbirka podatkov o izdelkih |
| Komisija
  vzpostavi in vzdržuje zbirko podatkov o izdelkih,
  v kateri so zajeti podatki iz Priloge I. Informacije iz točke 1 Priloge I se javno objavijo
  . | 1.
     
  Komisija
  vzpostavi in vzdržuje zbirko podatkov o izdelkih,
  ki jo sestavljata dva različna vmesnika, javni vmesnik in vmesnik za preverjanje skladnosti
  . |
| | Javni vmesnik vsebuje informacije iz točke 1 Priloge I ob upoštevanju operativnih zahtev iz točke 3 Priloge I. |
| | Vmesnik za preverjanje skladnosti vsebuje informacije iz točke 2 Priloge I ob upoštevanju operativnih zahtev iz točke 4 Priloge I. |
| | 2.
     
  Po vnosu informacij v zbirko podatkov o izdelkih dobavitelji ohranijo pravico do dostopa in spreminjanja podatkov. Vse spremembe se opremijo z datumom in so jasno vidne organom za tržni nadzor. |
| | Podatki v vmesniku za preverjanje skladnosti se uporabljajo le za namene, povezane z izvrševanjem te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, nenamenska uporaba pa je prepovedana. |
| | Dobaviteljem se dovoli, da na svojih strežnikih hranijo tehnično dokumentacijo v skladu s točko (c) člena 3(1), poročila o testiranjih ali podobno dokumentacijo za oceno skladnosti, kot določa točka 2(a) Priloge I, ki ustreza testom, ki jih izvedejo dobavitelji sami in so dostopni le organom za tržni nadzor in Komisiji. |
| | Zbirka podatkov se vzpostavi v skladu z merili, ki omogočajo omejitev upravne obremenitve za dobavitelje in druge uporabnike zbirke podatkov. |
| | Zbirka proizvodov za izdelke ne nadomesti ali spremeni pristojnosti organov za tržni nadzor. |
| | 3.
     
  Komisija s podporo organov za tržni nadzor in dobaviteljev posebno pozornost posveča prehodu na polno uporabo javnega vmesnika in vmesnika za preverjanje skladnosti. |
| | 4.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 13 za dopolnitev te uredbe z določitvijo operativnih podrobnosti v zvezi z vzpostavitvijo zbirke podatkov o izdelkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Zbirka podatkov o izdelkih

Zbirka podatkov o izdelkih

Komisija
  vzpostavi in vzdržuje zbirko podatkov o izdelkih,
  v kateri so zajeti podatki iz Priloge I. Informacije iz točke 1 Priloge I se javno objavijo
  .

1.
     
  Komisija
  vzpostavi in vzdržuje zbirko podatkov o izdelkih,
  ki jo sestavljata dva različna vmesnika, javni vmesnik in vmesnik za preverjanje skladnosti
  .

Javni vmesnik vsebuje informacije iz točke 1 Priloge I ob upoštevanju operativnih zahtev iz točke 3 Priloge I.

Vmesnik za preverjanje skladnosti vsebuje informacije iz točke 2 Priloge I ob upoštevanju operativnih zahtev iz točke 4 Priloge I.

2.
     
  Po vnosu informacij v zbirko podatkov o izdelkih dobavitelji ohranijo pravico do dostopa in spreminjanja podatkov. Vse spremembe se opremijo z datumom in so jasno vidne organom za tržni nadzor.

Podatki v vmesniku za preverjanje skladnosti se uporabljajo le za namene, povezane z izvrševanjem te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, nenamenska uporaba pa je prepovedana.

Dobaviteljem se dovoli, da na svojih strežnikih hranijo tehnično dokumentacijo v skladu s točko (c) člena 3(1), poročila o testiranjih ali podobno dokumentacijo za oceno skladnosti, kot določa točka 2(a) Priloge I, ki ustreza testom, ki jih izvedejo dobavitelji sami in so dostopni le organom za tržni nadzor in Komisiji.

Zbirka podatkov se vzpostavi v skladu z merili, ki omogočajo omejitev upravne obremenitve za dobavitelje in druge uporabnike zbirke podatkov.

Zbirka proizvodov za izdelke ne nadomesti ali spremeni pristojnosti organov za tržni nadzor.

3.
     
  Komisija s podporo organov za tržni nadzor in dobaviteljev posebno pozornost posveča prehodu na polno uporabo javnega vmesnika in vmesnika za preverjanje skladnosti.

4.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 13 za dopolnitev te uredbe z določitvijo operativnih podrobnosti v zvezi z vzpostavitvijo zbirke podatkov o izdelkih.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če se pri ocenjevanju skladnosti izdelka uporabljajo taki harmonizirani standardi, se šteje, da
  izdelek
  izpolnjuje ustrezne zahteve za merjenje in izračunavanje iz delegiranega akta. | 2.
     Če se pri ocenjevanju skladnosti izdelka uporabljajo taki harmonizirani standardi, se šteje, da
  model izdelka
  izpolnjuje ustrezne zahteve za merjenje in izračunavanje iz delegiranega akta. |
| | 2a.
     
  Cilj harmoniziranih standardov je kar najbolje simulirati rabo v resničnem življenju in obenem ohraniti standardno metodo preskušanja brez ogrožanja primerljivosti znotraj skupine izdelka. |
| | 2b.
     
  Metode za merjenje in izračun, vključene v harmonizirane standarde, so zanesljive, točne in ponovljive ter v skladu z zahtevami iz člena 3(1a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Če se pri ocenjevanju skladnosti izdelka uporabljajo taki harmonizirani standardi, se šteje, da
  izdelek
  izpolnjuje ustrezne zahteve za merjenje in izračunavanje iz delegiranega akta.

2.
     Če se pri ocenjevanju skladnosti izdelka uporabljajo taki harmonizirani standardi, se šteje, da
  model izdelka
  izpolnjuje ustrezne zahteve za merjenje in izračunavanje iz delegiranega akta.

2a.
     
  Cilj harmoniziranih standardov je kar najbolje simulirati rabo v resničnem življenju in obenem ohraniti standardno metodo preskušanja brez ogrožanja primerljivosti znotraj skupine izdelka.

2b.
     
  Metode za merjenje in izračun, vključene v harmonizirane standarde, so zanesljive, točne in ponovljive ter v skladu z zahtevami iz člena 3(1a).

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  pri izvajanju dejavnosti
  na podlagi te uredbe zagotovi, da se v zvezi z vsakim delegiranim aktom upošteva
  ravnovesje med predstavniki držav članic in
  zainteresiranih strani
  , ki jih zadeva določena skupina izdelkov, na primer
  industrija
  , vključno z MSP, obrtjo, sindikati, trgovci na debelo in drobno, uvozniki, okoljevarstvenimi skupinami in organizacijami potrošnikov
  . Komisija v ta namen oblikuje posvetovalni forum
  ,
  v katerem se te strani sestajajo. Ta posvetovalni forum se lahko kombinira s posvetovalnim forumom iz člena 18 Direktive 2009/125/ES
  . | 1.
     
  Komisija
  pri izvajanju dejavnosti
  za uvedbo ali prevrednotenje nalepk iz člena 7 in za vzpostavitev zbirke podatkov iz člena 8 na podlagi te uredbe zagotovi
  ravnovesje med predstavniki držav članic
  , vključno z organi za tržni nadzor,
  in
  zainteresiranimi stranmi
  , ki jih zadeva določena skupina izdelkov, na primer
  industrijo
  , vključno z MSP, obrtjo, sindikati, trgovci na debelo in drobno, uvozniki, okoljevarstvenimi skupinami in organizacijami potrošnikov,
  ter udeležbo Evropskega parlamenta
  . |
| | 2.
     
  Komisija ustanovi posvetovalni forum, v okviru katerega se v ta namen sestajajo strani iz odstavka 1. Ta posvetovalni forum se lahko v celoti ali deloma kombinira s posvetovalnim forumom iz člena 18 Direktive 2009/125/ES. Zapisniki sestankov posvetovalnega foruma se objavijo na javnem vmesniku zbirke podatkov, vzpostavljene v skladu s členom 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija
  pri izvajanju dejavnosti
  na podlagi te uredbe zagotovi, da se v zvezi z vsakim delegiranim aktom upošteva
  ravnovesje med predstavniki držav članic in
  zainteresiranih strani
  , ki jih zadeva določena skupina izdelkov, na primer
  industrija
  , vključno z MSP, obrtjo, sindikati, trgovci na debelo in drobno, uvozniki, okoljevarstvenimi skupinami in organizacijami potrošnikov
  . Komisija v ta namen oblikuje posvetovalni forum
  ,
  v katerem se te strani sestajajo. Ta posvetovalni forum se lahko kombinira s posvetovalnim forumom iz člena 18 Direktive 2009/125/ES
  .

1.
     
  Komisija
  pri izvajanju dejavnosti
  za uvedbo ali prevrednotenje nalepk iz člena 7 in za vzpostavitev zbirke podatkov iz člena 8 na podlagi te uredbe zagotovi
  ravnovesje med predstavniki držav članic
  , vključno z organi za tržni nadzor,
  in
  zainteresiranimi stranmi
  , ki jih zadeva določena skupina izdelkov, na primer
  industrijo
  , vključno z MSP, obrtjo, sindikati, trgovci na debelo in drobno, uvozniki, okoljevarstvenimi skupinami in organizacijami potrošnikov,
  ter udeležbo Evropskega parlamenta
  .

2.
     
  Komisija ustanovi posvetovalni forum, v okviru katerega se v ta namen sestajajo strani iz odstavka 1. Ta posvetovalni forum se lahko v celoti ali deloma kombinira s posvetovalnim forumom iz člena 18 Direktive 2009/125/ES. Zapisniki sestankov posvetovalnega foruma se objavijo na javnem vmesniku zbirke podatkov, vzpostavljene v skladu s členom 8.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pred sprejetjem delegiranih aktov Komisija po potrebi preizkusi zasnovo in vsebino nalepk za določene skupine proizvodov pri
  potrošnikih
  , da zagotovi, da jih potrošniki dobro razumejo. | 3.
     Pred sprejetjem delegiranih aktov
  , sprejetih v skladu s to uredbo,
  Komisija po potrebi preizkusi zasnovo in vsebino nalepk za določene skupine proizvodov pri
  reprezentativnih skupinah potrošnikov Unije
  , da zagotovi, da jih potrošniki dobro razumejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pred sprejetjem delegiranih aktov Komisija po potrebi preizkusi zasnovo in vsebino nalepk za določene skupine proizvodov pri
  potrošnikih
  , da zagotovi, da jih potrošniki dobro razumejo.

3.
     Pred sprejetjem delegiranih aktov
  , sprejetih v skladu s to uredbo,
  Komisija po potrebi preizkusi zasnovo in vsebino nalepk za določene skupine proizvodov pri
  reprezentativnih skupinah potrošnikov Unije
  , da zagotovi, da jih potrošniki dobro razumejo.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  po posvetovanju
  v posvetovalnem forumu
  iz člena 10
  oblikuje delovni načrt, ki se javno objavi. Delovni načrt določi okvirni seznam skupin izdelkov, ki se pri sprejemanju delegiranih aktov obravnavajo prednostno.
   V 
  delovnem načrtu so določeni tudi načrti
  za
  pregled in prevrednotenje nalepk izdelkov ali skupin izdelkov. Delovni načrt lahko Komisija redno dopolnjuje po posvetu s posvetovalnim forumom. Ta delovni načrt se lahko kombinira z delovnim načrtom iz člena 16 Direktive 2009/125/ES
  . | 1.
     
  Komisija
  po posvetovanju
  s posvetovalnim forumom
  iz člena 10
  za dopolnitev te uredbe sprejme delegirane akte
  v 
  skladu s členom 13
  za
  oblikovanje dolgoročnega delovnega načrta, ki je javno objavljen, med drugim na javnem vmesniku zbirke podatkov, vzpostavljene v skladu s členom 8
  . |
| | 2.
     
  Komisija pripravi delovni načrt v delih, ki vsebujejo prednostne naloge za uvedbo energijskih nalepk v novih skupinah izdelkov, ter za prevrednotenje nalepk skupin izdelkov. |
| | Komisija zagotovi potrebne vire za izvedbo načrta in njegovo skladnost. |
| | Ta delovni načrt se lahko kombinira z delovnim načrtom za okoljsko primerno zasnovo iz člena 16 Direktive 2009/125/ES. |
| | Komisija po posvetovanju s posvetovalnim forumom načrt redno posodablja. Evropski parlament in Svet sta vsako leto obveščena o napredku in uradno seznanjena z vsemi spremembami načrta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija
  po posvetovanju
  v posvetovalnem forumu
  iz člena 10
  oblikuje delovni načrt, ki se javno objavi. Delovni načrt določi okvirni seznam skupin izdelkov, ki se pri sprejemanju delegiranih aktov obravnavajo prednostno.
   V 
  delovnem načrtu so določeni tudi načrti
  za
  pregled in prevrednotenje nalepk izdelkov ali skupin izdelkov. Delovni načrt lahko Komisija redno dopolnjuje po posvetu s posvetovalnim forumom. Ta delovni načrt se lahko kombinira z delovnim načrtom iz člena 16 Direktive 2009/125/ES
  .

1.
     
  Komisija
  po posvetovanju
  s posvetovalnim forumom
  iz člena 10
  za dopolnitev te uredbe sprejme delegirane akte
  v 
  skladu s členom 13
  za
  oblikovanje dolgoročnega delovnega načrta, ki je javno objavljen, med drugim na javnem vmesniku zbirke podatkov, vzpostavljene v skladu s členom 8
  .

2.
     
  Komisija pripravi delovni načrt v delih, ki vsebujejo prednostne naloge za uvedbo energijskih nalepk v novih skupinah izdelkov, ter za prevrednotenje nalepk skupin izdelkov.

Komisija zagotovi potrebne vire za izvedbo načrta in njegovo skladnost.

Ta delovni načrt se lahko kombinira z delovnim načrtom za okoljsko primerno zasnovo iz člena 16 Direktive 2009/125/ES.

Komisija po posvetovanju s posvetovalnim forumom načrt redno posodablja. Evropski parlament in Svet sta vsako leto obveščena o napredku in uradno seznanjena z vsemi spremembami načrta.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisija je pooblaščena
  za
  sprejetje
  delegiranih aktov v 
  zvezi
  s 
  podrobnimi zahtevami
  glede nalepk za določene skupine izdelkov, povezanih z energijo (v 
  nadaljevanju
  : posebne skupine izdelkov)
  , v skladu s členom 13
  . | 1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje
  delegiranih aktov v 
  skladu
  s 
  členom 13 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnih zahtev
  glede nalepk za določene skupine izdelkov, povezanih z energijo (v 
  nadaljnjem besedilu
  : posebne skupine izdelkov). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   
  Komisija je pooblaščena
  za
  sprejetje
  delegiranih aktov v 
  zvezi
  s 
  podrobnimi zahtevami
  glede nalepk za določene skupine izdelkov, povezanih z energijo (v 
  nadaljevanju
  : posebne skupine izdelkov)
  , v skladu s členom 13
  .

1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje
  delegiranih aktov v 
  skladu
  s 
  členom 13 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnih zahtev
  glede nalepk za določene skupine izdelkov, povezanih z energijo (v 
  nadaljnjem besedilu
  : posebne skupine izdelkov).

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Delegirani akti določajo skupine izdelkov, ki izpolnjujejo naslednja merila: | 2.   Delegirani akti določajo skupine izdelkov, ki izpolnjujejo naslednja merila: |
| (a) | z upoštevanjem
  najnovejših podatkov, ki so na voljo, in količine izdelkov, danih
  na
  trg
  Unije
  , ima skupina izdelkov
  velik potencial za prihranek energije in, kjer je primerno, drugih virov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Delegirani akti določajo skupine izdelkov, ki izpolnjujejo naslednja merila:

2.   Delegirani akti določajo skupine izdelkov, ki izpolnjujejo naslednja merila:

(a)

z upoštevanjem
  najnovejših podatkov, ki so na voljo, in količine izdelkov, danih
  na
  trg
  Unije
  , ima skupina izdelkov
  velik potencial za prihranek energije in, kjer je primerno, drugih virov;

| (a) | z upoštevanjem
  dejanskega deleža
  na
  trgu
  Unije
  obstaja
  velik potencial za prihranek energije in, kjer je primerno, drugih virov; |
| --- | --- |

(a)

z upoštevanjem
  dejanskega deleža
  na
  trgu
  Unije
  obstaja
  velik potencial za prihranek energije in, kjer je primerno, drugih virov;

| (b) | skupine
  izdelkov z enakovredno funkcionalnostjo
  se znatno razlikujejo na zadevnih ravneh
  učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

skupine
  izdelkov z enakovredno funkcionalnostjo
  se znatno razlikujejo na zadevnih ravneh
  učinkovitosti;

| (b) | znotraj skupine
  izdelkov
  imajo modeli
  z enakovredno funkcionalnostjo
  zelo različne ravni energijske
  učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

znotraj skupine
  izdelkov
  imajo modeli
  z enakovredno funkcionalnostjo
  zelo različne ravni energijske
  učinkovitosti;

| (c) | nimajo
  občutnega negativnega vpliva
  glede cenovne dostopnosti in stroškov izdelka
  v življenjskem ciklusu. |
| --- | --- |

(c)

nimajo
  občutnega negativnega vpliva
  glede cenovne dostopnosti in stroškov izdelka
  v življenjskem ciklusu.

| (c) | z vidika uporabnika nimajo
  občutnega negativnega vpliva
  na cenovno dostopnost, stroške
  v življenjskem ciklusu
  in funkcionalnost izdelka. |
| --- | --- |

(c)

z vidika uporabnika nimajo
  občutnega negativnega vpliva
  na cenovno dostopnost, stroške
  v življenjskem ciklusu
  in funkcionalnost izdelka.

Spremembi 73 in 98

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Delegirani akti, ki zadevajo določene skupine izdelkov, določajo zlasti: | 3.   Delegirani akti, ki zadevajo določene skupine izdelkov,
  za posamezno skupino izdelkov
  določajo zlasti: |
| (a) | opredelitev
  določenih skupin
  izdelkov,
  za katere velja opredelitev pojma „izdelek, povezan
  z 
  energijo“ iz člena 2(11)
  , ki jih akt zadeva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Delegirani akti, ki zadevajo določene skupine izdelkov, določajo zlasti:

3.   Delegirani akti, ki zadevajo določene skupine izdelkov,
  za posamezno skupino izdelkov
  določajo zlasti:

(a)

opredelitev
  določenih skupin
  izdelkov,
  za katere velja opredelitev pojma „izdelek, povezan
  z 
  energijo“ iz člena 2(11)
  , ki jih akt zadeva;

| (a) | opredelitev izdelkov,
  povezanih
  z 
  energijo
  , ki jih akt zadeva; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev izdelkov,
  povezanih
  z 
  energijo
  , ki jih akt zadeva;

| (b) | obliko in vsebino nalepke,
  vključno z lestvico za prikaz porabe energije od A do G, ki mora imeti, kolikor je mogoče
  ,
  enotne oblikovne značilnosti za vse skupine izdelkov in mora biti
  v 
  vsakem primeru jasna in čitljiva. |
| --- | --- |

(b)

obliko in vsebino nalepke,
  vključno z lestvico za prikaz porabe energije od A do G, ki mora imeti, kolikor je mogoče
  ,
  enotne oblikovne značilnosti za vse skupine izdelkov in mora biti
  v 
  vsakem primeru jasna in čitljiva.

| (b) | obliko
  , velikost
  in vsebino nalepke,
  ki mora biti v vsakem primeru jasna in čitljiva, pri čemer je treba upoštevati potrebe slabovidnih potrošnikov
  ,
  ter mora imeti na vidnem mestu naslednje informacije, določene
  v 
  skladu z ustreznim delegiranim aktom: |
| --- | --- |

(b)

obliko
  , velikost
  in vsebino nalepke,
  ki mora biti v vsakem primeru jasna in čitljiva, pri čemer je treba upoštevati potrebe slabovidnih potrošnikov
  ,
  ter mora imeti na vidnem mestu naslednje informacije, določene
  v 
  skladu z ustreznim delegiranim aktom:

| | (i) | lestvico od A do G, ki prikazuje energijski razred modela izdelka, ki mora imeti, kolikor je mogoče, enotne oblikovne značilnosti za vse skupine izdelkov; |
| --- | --- | --- |

(i)

lestvico od A do G, ki prikazuje energijski razred modela izdelka, ki mora imeti, kolikor je mogoče, enotne oblikovne značilnosti za vse skupine izdelkov;

| | (ii) | absolutno porabo energije v kWh na leto ali katero koli ustrezno obdobje; |
| --- | --- | --- |

(ii)

absolutno porabo energije v kWh na leto ali katero koli ustrezno obdobje;

| (c) | kjer je ustrezno, uporabo drugih virov in dodatnih informacij v zvezi z izdelki, povezanimi z energijo, v tem primeru pa mora biti na nalepki poudarjena energijska učinkovitost izdelka; |
| --- | --- |

(c)

kjer je ustrezno, uporabo drugih virov in dodatnih informacij v zvezi z izdelki, povezanimi z energijo, v tem primeru pa mora biti na nalepki poudarjena energijska učinkovitost izdelka;

| (c) | kjer je ustrezno, uporabo drugih virov in dodatnih informacij v zvezi z izdelki, povezanimi z energijo, v tem primeru pa mora biti na nalepki poudarjena energijska učinkovitost izdelka; |
| --- | --- |

(c)

kjer je ustrezno, uporabo drugih virov in dodatnih informacij v zvezi z izdelki, povezanimi z energijo, v tem primeru pa mora biti na nalepki poudarjena energijska učinkovitost izdelka;

| (ca) | po potrebi vključitev reference na nalepki, ki potrošnikom omogoča, da prepoznajo izdelke s funkcijo povezljivosti (npr. pametne naprave); |
| --- | --- |

(ca)

po potrebi vključitev reference na nalepki, ki potrošnikom omogoča, da prepoznajo izdelke s funkcijo povezljivosti (npr. pametne naprave);

| (d) | mesta, na katerih mora biti nalepka, npr. pritrjena na izdelek, natisnjena na embalažo, zagotovljena v elektronski obliki ali prikazana na spletu; |
| --- | --- |

(d)

mesta, na katerih mora biti nalepka, npr. pritrjena na izdelek, natisnjena na embalažo, zagotovljena v elektronski obliki ali prikazana na spletu;

| (d) | mesta, na katerih mora biti nalepka, npr. pritrjena na izdelek
  tako, da ni poškodovan
  , natisnjena na embalažo, zagotovljena v elektronski obliki ali prikazana na spletu; |
| --- | --- |

(d)

mesta, na katerih mora biti nalepka, npr. pritrjena na izdelek
  tako, da ni poškodovan
  , natisnjena na embalažo, zagotovljena v elektronski obliki ali prikazana na spletu;

| (e) | kjer je ustrezno, elektronska sredstva za označevanje izdelka z nalepko; |
| --- | --- |

(e)

kjer je ustrezno, elektronska sredstva za označevanje izdelka z nalepko;

| (e) | kjer je ustrezno, elektronska sredstva za označevanje izdelka z nalepko; |
| --- | --- |

(e)

kjer je ustrezno, elektronska sredstva za označevanje izdelka z nalepko;

| (f) | način, na katerega se nalepka in tehnične informacije zagotovijo v primeru prodaje na daljavo; |
| --- | --- |

(f)

način, na katerega se nalepka in tehnične informacije zagotovijo v primeru prodaje na daljavo;

| (f) | način, na katerega se nalepka in tehnične informacije zagotovijo v primeru prodaje na daljavo; |
| --- | --- |

(f)

način, na katerega se nalepka in tehnične informacije zagotovijo v primeru prodaje na daljavo;

| (g) | vsebino
  in, kjer je ustrezno, format in druge podrobnosti v zvezi
  s tehnično dokumentacijo in informacijskim listom proizvoda
  ; |
| --- | --- |

(g)

vsebino
  in, kjer je ustrezno, format in druge podrobnosti v zvezi
  s tehnično dokumentacijo in informacijskim listom proizvoda
  ;

| (g) | zahtevano vsebino
  in, kjer je ustrezno, format in druge podrobnosti v zvezi
  z informacijskim listom izdelka in tehnično dokumentacijo
  ; |
| --- | --- |

(g)

zahtevano vsebino
  in, kjer je ustrezno, format in druge podrobnosti v zvezi
  z informacijskim listom izdelka in tehnično dokumentacijo
  ;

| (h) | da se ob preverjanju skladnosti upoštevajo samo tista dovoljena odstopanja, ki so določena v delegiranih aktih; |
| --- | --- |

(h)

da se ob preverjanju skladnosti upoštevajo samo tista dovoljena odstopanja, ki so določena v delegiranih aktih;

| (h) | da se ob preverjanju skladnosti upoštevajo samo tista dovoljena odstopanja, ki so določena v delegiranih aktih; |
| --- | --- |

(h)

da se ob preverjanju skladnosti upoštevajo samo tista dovoljena odstopanja, ki so določena v delegiranih aktih;

| (i) | obveznosti dobaviteljev in trgovcev v zvezi z zbirko podatkov o izdelkih; |
| --- | --- |

(i)

obveznosti dobaviteljev in trgovcev v zvezi z zbirko podatkov o izdelkih;

| (i) | obveznosti dobaviteljev in trgovcev v zvezi z zbirko podatkov o izdelkih; |
| --- | --- |

(i)

obveznosti dobaviteljev in trgovcev v zvezi z zbirko podatkov o izdelkih;

| (j) | posebno navedbo energijskega razreda za uporabo v oglaševanju in tehničnem promocijskem gradivu, vključno z zahtevami, da mora biti ta navedba čitljiva in na vidnem mestu; |
| --- | --- |

(j)

posebno navedbo energijskega razreda za uporabo v oglaševanju in tehničnem promocijskem gradivu, vključno z zahtevami, da mora biti ta navedba čitljiva in na vidnem mestu;

| (j) | kjer je ustrezno,
  posebno navedbo energijskega razreda za uporabo v oglaševanju in tehničnem promocijskem gradivu, vključno z zahtevami, da mora biti ta navedba čitljiva in na vidnem mestu; |
| --- | --- |

(j)

kjer je ustrezno,
  posebno navedbo energijskega razreda za uporabo v oglaševanju in tehničnem promocijskem gradivu, vključno z zahtevami, da mora biti ta navedba čitljiva in na vidnem mestu;

| (k) | postopke ocenjevanja skladnosti ter metode merjenja in izračunavanja, s katerimi se določijo informacije za navedbo na nalepki in v informacijskem listu izdelka; |
| --- | --- |

(k)

postopke ocenjevanja skladnosti ter metode merjenja in izračunavanja, s katerimi se določijo informacije za navedbo na nalepki in v informacijskem listu izdelka;

| (k) | postopke ocenjevanja skladnosti ter metode merjenja in izračunavanja
  iz člena 9
  , s katerimi se določijo informacije za navedbo na nalepki in v informacijskem listu izdelka
  , vključno z opredelitvijo indeksa energijske učinkovitosti ali enakovrednega parametra ter stopnjami od A do G, s katerimi so opredeljeni energijski razredi
  ; |
| --- | --- |

(k)

postopke ocenjevanja skladnosti ter metode merjenja in izračunavanja
  iz člena 9
  , s katerimi se določijo informacije za navedbo na nalepki in v informacijskem listu izdelka
  , vključno z opredelitvijo indeksa energijske učinkovitosti ali enakovrednega parametra ter stopnjami od A do G, s katerimi so opredeljeni energijski razredi
  ;

| (l) | ali je pri večjih aparatih za dosego danega energijskega razreda potrebna višja raven energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(l)

ali je pri večjih aparatih za dosego danega energijskega razreda potrebna višja raven energijske učinkovitosti;

| (l) | ali je pri večjih aparatih za dosego danega energijskega razreda potrebna višja raven energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(l)

ali je pri večjih aparatih za dosego danega energijskega razreda potrebna višja raven energijske učinkovitosti;

| (m) | obliko dodatnih sklicev na nalepki, s pomočjo katerih lahko stranka po elektronski poti dobi dostop do podrobnejših informacij o učinkovitosti izdelka, ki so zajete v informacijskem listu izdelka; |
| --- | --- |

(m)

obliko dodatnih sklicev na nalepki, s pomočjo katerih lahko stranka po elektronski poti dobi dostop do podrobnejših informacij o učinkovitosti izdelka, ki so zajete v informacijskem listu izdelka;

| (m) | obliko dodatnih sklicev na nalepki, s pomočjo katerih lahko stranka po elektronski poti dobi dostop do podrobnejših informacij o učinkovitosti izdelka, ki so zajete v informacijskem listu izdelka; |
| --- | --- |

(m)

obliko dodatnih sklicev na nalepki, s pomočjo katerih lahko stranka po elektronski poti dobi dostop do podrobnejših informacij o učinkovitosti izdelka, ki so zajete v informacijskem listu izdelka;

| (n) | ali in kako bi bili energijski razredi, s katerimi je opisana poraba energije izdelka med uporabo, prikazani na pametnih števcih ali na interaktivnem zaslonu izdelka; |
| --- | --- |

(n)

ali in kako bi bili energijski razredi, s katerimi je opisana poraba energije izdelka med uporabo, prikazani na pametnih števcih ali na interaktivnem zaslonu izdelka;

| (n) | ali in kako bi bili energijski razredi, s katerimi je opisana poraba energije izdelka med uporabo, prikazani na pametnih števcih ali na interaktivnem zaslonu izdelka; |
| --- | --- |

(n)

ali in kako bi bili energijski razredi, s katerimi je opisana poraba energije izdelka med uporabo, prikazani na pametnih števcih ali na interaktivnem zaslonu izdelka;

| (o) | datum za oceno in morebitni pregled delegiranega akta. |
| --- | --- |

(o)

datum za oceno in morebitni pregled delegiranega akta.

| (o) | datum za oceno in morebitni pregled delegiranega akta. |
| --- | --- |

(o)

datum za oceno in morebitni pregled delegiranega akta.

V vsebini nalepke iz točke (b) prvega pododstavka stopnje A–G ustrezajo občutnim energijskim in stroškovnim prihrankom z vidika stranke.

Sklici iz točke (
  m
  ) prvega pododstavka so lahko v obliki naslova spletne strani, hitroodzivne kode (QR), povezave na spletno nalepko ali drugega ustreznega sredstva, usmerjenega k potrošniku.

Sklici iz točke (
  m
  ) prvega pododstavka so lahko v obliki naslova spletne strani,
  dinamične
  hitroodzivne kode (QR), povezave na spletno nalepko ali drugega ustreznega sredstva, usmerjenega k potrošniku
  , ki zagotavlja povezavo na javni vmesnik zbirke podatkov, vzpostavljene v skladu s členom 8
  .

Uvedba nalepke za izdelek
  ,
  zajet
  v 
  delegiranem aktu
  ,
  z vidika uporabnika nima občutnega negativnega vpliva
  na
  funkcionalnost
  izdelka.

Informacijski list izdelka iz točke (g) prvega pododstavka zagotavlja neposredno povezavo na javni vmesnik zbirke podatkov
  ,
  vzpostavljene
  v 
  skladu s členom 8
  ,
  in je potrošnikom na voljo v vseh uradnih jezikih Unije
  na
  nacionalnih trgih, kjer je model
  izdelka
  na voljo
  .

Komisija je pooblaščena
  za
  sprejetje
  delegiranih aktov
  glede
  operativnih podrobnosti v zvezi z zbirko podatkov o izdelkih, vključno z obveznostmi dobaviteljev in trgovcev
  v skladu s členom 13
  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje
  delegiranih aktov
  v skladu s členom 13 za dopolnitev te uredbe z določitvijo
  operativnih podrobnosti v zvezi z zbirko podatkov o izdelkih, vključno z obveznostmi dobaviteljev in trgovcev.

Da bi v zvezi z informacijami iz točke (g) prvega pododstavka zagotovili ustrezno zaščito zaupnih informacij in tehnične dokumentacije, navedeni delegirani akti določajo informacije, ki se naložijo v zbirko podatkov, in katere informacije naj bodo na zahtevo nacionalnih organov in Komisije na voljo.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija vodi posodobljen popis vseh delegiranih aktov, ki dopolnjujejo to uredbo, in delegiranih aktov k direktivi o okoljsko primerni zasnovi (2009/125/ES) s popolnimi sklici na vse harmonizirane standarde, ki zadostujejo ustreznim metodam merjenja in izračunavanja, kot to določa člen 9, in ta popis objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Komisija vodi posodobljen popis vseh delegiranih aktov, ki dopolnjujejo to uredbo, in delegiranih aktov k direktivi o okoljsko primerni zasnovi (2009/125/ES) s popolnimi sklici na vse harmonizirane standarde, ki zadostujejo ustreznim metodam merjenja in izračunavanja, kot to določa člen 9, in ta popis objavi.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz členov 
  7
  in 12 se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od
  datuma začetka veljavnosti te uredbe
  . | 2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz
  člena 7,
  členov
  8(4)
  in
  11(1) ter člena
  12 se prenese na Komisijo za
  obdobje šestih let
  od
  1. januarja 2017
  . |
| | Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem šestletnega obdobja. |
| | Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pooblastilo iz členov 
  7
  in 12 se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od
  datuma začetka veljavnosti te uredbe
  .

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz
  člena 7,
  členov
  8(4)
  in
  11(1) ter člena
  12 se prenese na Komisijo za
  obdobje šestih let
  od
  1. januarja 2017
  .

Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem šestletnega obdobja.

Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  To pooblastilo
  iz
  členov
   7 in 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz
  te uredbe
  . Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   
  Prenos pooblastila
  iz
  člena
   7
  , členov 8(4)
  in
  11(1) ter člena
   12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz
  navedenega sklepa
  . Sklep začne učinkovati dan po
  njegovi
  objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  To pooblastilo
  iz
  členov
   7 in 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz
  te uredbe
  . Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   
  Prenos pooblastila
  iz
  člena
   7
  , členov 8(4)
  in
  11(1) ter člena
   12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz
  navedenega sklepa
  . Sklep začne učinkovati dan po
  njegovi
  objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, sprejet
  v skladu s členoma
   7 in 12, začne veljati
  samo
  , če mu niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotujeta
  v 
  obdobju
  dveh mesecev od uradnega obvestila o tem aktu ali če pred iztekom
  navedenega
  roka
  oba
  obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala.
  Navedeni
  rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta
  lahko
  podaljša za dva meseca. | 5.   Delegirani akt, sprejet
  na podlagi člena
   7
  , členov 8(4)
  in
  11(1) ter člena
   12, začne veljati
  le
  , če mu niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotuje
  v 
  roku
  dveh mesecev od uradnega obvestila
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  o tem aktu ali če pred iztekom
  tega
  roka
  tako Evropski parlament kot Svet
  obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala.
  Ta
  rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Delegirani akt, sprejet
  v skladu s členoma
   7 in 12, začne veljati
  samo
  , če mu niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotujeta
  v 
  obdobju
  dveh mesecev od uradnega obvestila o tem aktu ali če pred iztekom
  navedenega
  roka
  oba
  obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala.
  Navedeni
  rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta
  lahko
  podaljša za dva meseca.

5.   Delegirani akt, sprejet
  na podlagi člena
   7
  , členov 8(4)
  in
  11(1) ter člena
   12, začne veljati
  le
  , če mu niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotuje
  v 
  roku
  dveh mesecev od uradnega obvestila
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  o tem aktu ali če pred iztekom
  tega
  roka
  tako Evropski parlament kot Svet
  obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala.
  Ta
  rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Najpozneje osem
  let po začetku veljavnosti
  Komisija
  oceni uporabo te uredbe in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo vsebuje oceno o tem, kako uspešno
  je
  uredba
  omogočila strankam
  , da izberejo učinkovitejše izdelke, ob upoštevanju
  njenih vplivov
  na poslovanje. | Komisija do ... [šest
  let po začetku veljavnosti
  te uredbe]
  oceni uporabo te uredbe in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo vsebuje oceno o tem, kako uspešno
  so
  uredba
  in njeni delegirani akti omogočili potrošnikom
  , da izberejo
  energijsko
  učinkovitejše izdelke, ob upoštevanju
  meril, kot so vplivi uredbe
  na poslovanje
  , porabo energije, emisije toplogrednih plinov in dejavnosti tržnega nadzora, ter stroškov za vzpostavitev in vzdrževanje zbirke podatkov
  . |
| | Pri ocenjevanju, opravljenem v skladu s prvim odstavkom, se izrecno uporabijo letna poročila o nadaljnjih ukrepih v zvezi z izvrševanjem in tržnim nadzorom iz člena 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Najpozneje osem
  let po začetku veljavnosti
  Komisija
  oceni uporabo te uredbe in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo vsebuje oceno o tem, kako uspešno
  je
  uredba
  omogočila strankam
  , da izberejo učinkovitejše izdelke, ob upoštevanju
  njenih vplivov
  na poslovanje.

Komisija do ... [šest
  let po začetku veljavnosti
  te uredbe]
  oceni uporabo te uredbe in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo vsebuje oceno o tem, kako uspešno
  so
  uredba
  in njeni delegirani akti omogočili potrošnikom
  , da izberejo
  energijsko
  učinkovitejše izdelke, ob upoštevanju
  meril, kot so vplivi uredbe
  na poslovanje
  , porabo energije, emisije toplogrednih plinov in dejavnosti tržnega nadzora, ter stroškov za vzpostavitev in vzdrževanje zbirke podatkov
  .

Pri ocenjevanju, opravljenem v skladu s prvim odstavkom, se izrecno uporabijo letna poročila o nadaljnjih ukrepih v zvezi z izvrševanjem in tržnim nadzorom iz člena 5.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar se člen
   3(1)
  (d)
  uporablja
  od
  1. januarja 
  2019. | Točka (d) člena
   3(1)
  pa se
  uporablja
  takoj po zagotovitvi polnega delovanja javnega vmesnika zbirke podatkov, vzpostavljenega v skladu s členom 8, in v vsakem primeru najpozneje
  1. januarja
  2018. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Vendar se člen
   3(1)
  (d)
  uporablja
  od
  1. januarja 
  2019.

Točka (d) člena
   3(1)
  pa se
  uporablja
  takoj po zagotovitvi polnega delovanja javnega vmesnika zbirke podatkov, vzpostavljenega v skladu s členom 8, in v vsakem primeru najpozneje
  1. januarja
  2018.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Priloga I – naslov in točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podatki za vpis v zbirko podatkov o izdelkih | Podatki za vpis v zbirko podatkov o izdelkih
  in funkcionalne zahteve |
| 1. | Javno dostopni podatki o izdelku
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Podatki za vpis v zbirko podatkov o izdelkih

Podatki za vpis v zbirko podatkov o izdelkih
  in funkcionalne zahteve

1.

Javno dostopni podatki o izdelku
  :

| 1. | Podatki za vpis v javni vmesnik zbirke podatkov
  : |
| --- | --- |

1.

Podatki za vpis v javni vmesnik zbirke podatkov
  :

| (a) | ime ali blagovna znamka
  proizvajalca ali
  dobavitelja; |
| --- | --- |

(a)

ime ali blagovna znamka
  proizvajalca ali
  dobavitelja;

| (a) | ime ali blagovna znamka
  , naslov in kontaktni podatki
  dobavitelja
  ter drugi podatki o pravnem subjektu
  ; |
| --- | --- |

(a)

ime ali blagovna znamka
  , naslov in kontaktni podatki
  dobavitelja
  ter drugi podatki o pravnem subjektu
  ;

| (aa) | kontaktni podatki organov za tržni nadzor v državah članicah; |
| --- | --- |

(aa)

kontaktni podatki organov za tržni nadzor v državah članicah;

| (b) | identifikacijske oznake modela, vključno z oznakami vseh enakovrednih modelov; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijske oznake modela, vključno z oznakami vseh enakovrednih modelov;

| (b) | identifikacijske oznake modela, vključno z oznakami vseh enakovrednih modelov; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijske oznake modela, vključno z oznakami vseh enakovrednih modelov;

| (c) | nalepka v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(c)

nalepka v elektronski obliki;

| (c) | nalepka v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(c)

nalepka v elektronski obliki;

| (d) | razredi in drugi parametri na nalepki; |
| --- | --- |

(d)

razredi in drugi parametri na nalepki;

| (d) | razredi
  energijske učinkovitosti
  in drugi parametri na nalepki; |
| --- | --- |

(d)

razredi
  energijske učinkovitosti
  in drugi parametri na nalepki;

| (e) | informacijski list
  izdelka v elektronski obliki. |
| --- | --- |

(e)

informacijski list
  izdelka v elektronski obliki.

| (e) | parametri informacijskega lista
  izdelka v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(e)

parametri informacijskega lista
  izdelka v elektronski obliki;

| (ea) | izobraževalne in informacijske kampanje v državah članicah iz člena 4(4); |
| --- | --- |

(ea)

izobraževalne in informacijske kampanje v državah članicah iz člena 4(4);

| (eb) | delovni načrt Komisije iz člena 11; |
| --- | --- |

(eb)

delovni načrt Komisije iz člena 11;

| (ec) | zapisnik posvetovalnega foruma; |
| --- | --- |

(ec)

zapisnik posvetovalnega foruma;

| (ed) | popis veljavnih delegiranih aktov in harmoniziranih standardov. |
| --- | --- |

(ed)

Sprememba 82

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | Podatki
  o skladnosti
  ,
  do katerih imajo dostop samo organi za tržni nadzor v državah članicah in Komisija
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.

Podatki
  o skladnosti
  ,
  do katerih imajo dostop samo organi za tržni nadzor v državah članicah in Komisija
  :

| 2. | Podatki,
  ki se vključijo v vmesnik zbirke podatkov za preverjanje skladnosti
  : |
| --- | --- |

2.

Podatki,
  ki se vključijo v vmesnik zbirke podatkov za preverjanje skladnosti
  :

| (a) | tehnična dokumentacija
  ,
  navedena v veljavnem delegiranem aktu
  ; |
| --- | --- |

(a)

tehnična dokumentacija
  ,
  navedena v veljavnem delegiranem aktu
  ;

| (a) | poročilo o preskusu ali podoben dokument o oceni skladnosti, na podlagi katerega je mogoče oceniti skladnost z vsemi zahtevami iz ustreznega delegiranega akta
  ,
  tudi preskusne metode in niz meritev
  ; |
| --- | --- |

(a)

poročilo o preskusu ali podoben dokument o oceni skladnosti, na podlagi katerega je mogoče oceniti skladnost z vsemi zahtevami iz ustreznega delegiranega akta
  ,
  tudi preskusne metode in niz meritev
  ;

| (b) | poročilo o preskusu ali podobno tehnično dokazilo
  ,
  na podlagi katerega je mogoče oceniti skladnost z vsemi zahtevami iz delegiranega akta
  ; |
| --- | --- |

(b)

poročilo o preskusu ali podobno tehnično dokazilo
  ,
  na podlagi katerega je mogoče oceniti skladnost z vsemi zahtevami iz delegiranega akta
  ;

| (b) | začasni ukrepi, sprejeti v okviru tržnega nadzora
  ,
  povezanega s to uredbo
  ; |
| --- | --- |

(b)

začasni ukrepi, sprejeti v okviru tržnega nadzora
  ,
  povezanega s to uredbo
  ;

| (c) | ime in naslov dobavitelja; |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov dobavitelja;

| (c) | tehnična dokumentacija iz točke (c) člena 3(1): |
| --- | --- |

(c)

tehnična dokumentacija iz točke (c) člena 3(1):

| (ca) | neposredni kontaktni podatki organov za tržni nadzor v državah članicah in usklajevalnih služb Komisije; |
| --- | --- |

(ca)

neposredni kontaktni podatki organov za tržni nadzor v državah članicah in usklajevalnih služb Komisije;

| (cb) | rezultati pregleda skladnosti, ki ga opravijo države članice in Komisija, ter po potrebi korektivni in omejevalni ukrepi, ki jih sprejmejo organi za tržni nadzor v skladu s členoma 5 in 6. |
| --- | --- |

(cb)

rezultati pregleda skladnosti, ki ga opravijo države članice in Komisija, ter po potrebi korektivni in omejevalni ukrepi, ki jih sprejmejo organi za tržni nadzor v skladu s členoma 5 in 6.

| (d) | kontaktni podatki predstavnika dobavitelja. |
| --- | --- |

(d)

kontaktni podatki predstavnika dobavitelja.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | Funkcionalne zahteve za javni vmesnik zbirke podatkov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.

| (a) | za vsak model izdelka se vodi ločena evidenca; |
| --- | --- |

(a)

za vsak model izdelka se vodi ločena evidenca;

| (b) | potrošnikom omogoča, da za vsako skupino izdelkov enostavno ugotovijo, kateri izdelki so razvrščeni v najvišji energijski razred, tako da lahko primerjajo značilnosti modelov in izberejo energijsko najučinkovitejše izdelke; |
| --- | --- |

(b)

potrošnikom omogoča, da za vsako skupino izdelkov enostavno ugotovijo, kateri izdelki so razvrščeni v najvišji energijski razred, tako da lahko primerjajo značilnosti modelov in izberejo energijsko najučinkovitejše izdelke;

| (c) | na njem je mogoče za vsak izdelek dobiti energijsko nalepko kot posamično vidno in natisljivo datoteko in jezikovne različice vsega informacijskega lista izdelka, ki zajemajo vse uradne jezike Unije; |
| --- | --- |

(c)

na njem je mogoče za vsak izdelek dobiti energijsko nalepko kot posamično vidno in natisljivo datoteko in jezikovne različice vsega informacijskega lista izdelka, ki zajemajo vse uradne jezike Unije;

| (d) | podatke je mogoče brezplačno strojno prebirati, razvrščati in iskati, pri čemer se upoštevajo odprti standardi za uporabo s strani tretjih oseb; |
| --- | --- |

(d)

podatke je mogoče brezplačno strojno prebirati, razvrščati in iskati, pri čemer se upoštevajo odprti standardi za uporabo s strani tretjih oseb;

| (e) | odvečna registracija se samodejno prepreči; |
| --- | --- |

(e)

odvečna registracija se samodejno prepreči;

| (f) | vzpostavi in vzdržuje se spletna služba za pomoč uporabnikom, ki je na vmesniku jasno navedena. |
| --- | --- |

(f)

vzpostavi in vzdržuje se spletna služba za pomoč uporabnikom, ki je na vmesniku jasno navedena.

Sprememba 84

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b. | Funkcionalne zahteve za vmesnik zbirke podatkov za preverjanje skladnosti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.

| (a) | zagotovi se stroga varnostna ureditev za varovanje zaupnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi se stroga varnostna ureditev za varovanje zaupnih podatkov;

| (b) | pravice do dostopa temeljijo na načelu potrebe po seznanitvi s podatki; |
| --- | --- |

(b)

pravice do dostopa temeljijo na načelu potrebe po seznanitvi s podatki;

| (c) | zagotovi se povezava na informacijski in komunikacijski sistem za tržni nadzor (ICSMS). |
| --- | --- |

(c)

zagotovi se povezava na informacijski in komunikacijski sistem za tržni nadzor (ICSMS).

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0213/2016).

(1a)  
  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

(21)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

(21)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

(1a)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 811/2013 z dne 18. februarja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov prostorov, kombiniranih grelnikov, kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ter kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave (UL L 239, 6.9.2013, str. 1).

(1b)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 812/2013 z dne 18. februarja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah glede energijskega označevanja grelnikov vode, hranilnikov tople vode ter kompletov grelnika vode in sončne naprave (UL L 239, 6.9.2013, str. 83).

(1c)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1059/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2010/30/EU glede zahtev za energijsko označevanje gospodinjskih pomivalnih strojev (UL L 314, 30.11.2010, str. 1).

(1d)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1060/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih hladilnih aparatov (UL L 314, 30.11.2010, str. 17).

(1e)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1061/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralnih strojev (UL L 314, 30.11.2010, str. 47).

(1f)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za energijsko označevanje televizijskih sprejemnikov (UL L 314, 30.11.2010, str. 64).

(1 g)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 874/2012 z dne 12. julija 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z označevanjem električnih sijalk in svetilk z energijskimi nalepkami (UL L 258, 26.9.2012, str. 1).

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/222 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/222

---

P8_TA(2016)0305

Evropska mejna in obalna straža ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2007/2004, Uredbe (ES) št. 863/2007 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 101/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0671), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0671),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter točk (b) in (d) člena 77(2) in točke (c) člena 79(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0408/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter točk (b) in (d) člena 77(2) in točke (c) člena 79(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0408/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za ribištvo (A8-0200/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za ribištvo (A8-0200/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0310

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mejni in obalni straži spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1624.)

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/223

---

P8_TA(2016)0306

Evropska agencija za pomorsko varnost ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 101/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0667), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0667),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0404/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0404/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora dne 16. marca 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora dne 16. marca 2016 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0215/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0215/2016),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0313

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1625.)

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/224 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/224

---

P8_TA(2016)0307

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 101/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0669), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0669),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0406/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0406/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko- socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko- socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0068/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0068/2016),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0308

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1626.)

---

| 16.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/225 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/225

---

P8_TA(2016)0308

Sekretariat nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sekretariata nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 101/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0113), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0113),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0109/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0109/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 5. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 5. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0188/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 150, 27.4.2016, str. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0064

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sekretariata nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/2030.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije

Komisija je v celoti zavezana neodvisnemu delovanju sekretariata nadzornega odbora urada OLAF. Glavni namen predlagane spremembe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 je dopolniti jamstva za neodvisnost sekretariata. V doseganje tega cilja bo usmerjeno izvajanje spremenjene uredbe.

Kot je v pismu predsedniku nadzornega odbora z dne 20. maja 2016 potrdila podpredsednica Georgieva, namerava Komisija sekretariat nadzornega odbora z dnem začetka uporabe spremenjene uredbe priključiti Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO). Priključitev bo zgolj upravne narave, da bi bili na ta način poenostavljeni nekateri organizacijski in proračunski vidiki. Priključitev ne bo vplivala na neodvisno delovanje sekretariata.

Kot je še navedeno v pismu, upravna priključitev sekretariata uradu PMO ne bo vplivala na trenutno število zaposlenih in na proračunska sredstva. Vodja sekretariata bo odgovoren za vodenje in ocenjevanje zaposlenih. Ocena vodje sekretariata bo osnovana na poročilu nadzornega odbora.

Komisija bo po posvetovanju z nadzornim odborom pripravila ustrezna notranja pravila o mobilnosti, s katerimi bo omejila čas trajanja napotitve na delo v sekretariatu, čeprav bo hkrati zagotovljena kontinuiteta, potrebna za dejansko neodvisnost, in bo storjeno vse, da se prepreči nasprotje interesov ali pojav vrtljivih vrat z uradom OLAF.

Sprememba uredbe ne vpliva na dostop do podatkov nadzornega odbora, kot so podatki v informacijskih sistemih, zbirkah podatkov in dokumentih urada OLAF.

Prostori uslužbencev sekretariata nadzornega odbora bodo še naprej v stavbi, kjer ima prostore urad OLAF; na ta način bo zaščitena neodvisnost nadzornega odbora in urada OLAF, stiki med njimi pa bodo enostavni.

---