# Europeiska unionens C 164/8 ma

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 164 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången8 maj 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 164

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången8 maj 2018

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/01 | Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2018 inför den gemensamma förklaringen om EU:s lagstiftningsprioriteringar för 2018 | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/02 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union fram till 2025 | 7 |
| 2018/C 164/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförandet av de makroregionala strategierna | 11 |
| 2018/C 164/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport om EU-medborgarskapet 2017 | 19 |
| 2018/C 164/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Modernisering av skolor och högre utbildning | 24 |
| 2018/C 164/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Det lokala och regionala perspektivet på främjandet av innovation inom den offentliga sektorn genom digitala lösningar | 34 |
| 2018/C 164/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Avinstitutionalisering i vårdsystem på lokal och regional nivå | 39 |
| 2018/C 164/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förnyelse av landsbygdsområden genom smarta byar | 45 |
| 2018/C 164/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport från kommissionen om konkurrenspolitiken 2016 | 50 |
| 2018/C 164/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot en europeisk agenda för bostäder | 57 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/01

Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2018 inför den gemensamma förklaringen om EU:s lagstiftningsprioriteringar för 2018

1

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/02

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union fram till 2025

7

2018/C 164/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförandet av de makroregionala strategierna

11

2018/C 164/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport om EU-medborgarskapet 2017

19

2018/C 164/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Modernisering av skolor och högre utbildning

24

2018/C 164/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Det lokala och regionala perspektivet på främjandet av innovation inom den offentliga sektorn genom digitala lösningar

34

2018/C 164/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Avinstitutionalisering i vårdsystem på lokal och regional nivå

39

2018/C 164/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förnyelse av landsbygdsområden genom smarta byar

45

2018/C 164/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport från kommissionen om konkurrenspolitiken 2016

50

2018/C 164/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot en europeisk agenda för bostäder

57

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/11 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare | 62 |
| 2018/C 164/12 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin | 73 |
| 2018/C 164/13 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet – Uppnå smart och hållbar tillväxt för alla | 77 |
| 2018/C 164/14 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll | 82 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/11

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare

62

2018/C 164/12

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin

73

2018/C 164/13

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet – Uppnå smart och hållbar tillväxt för alla

77

2018/C 164/14

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll

82

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/1

---

Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2018 inför den gemensamma förklaringen om EU:s lagstiftningsprioriteringar för 2018

(2018/C 164/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN (ReK) HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

| — | kommissionens arbetsprogram 2018 (COM(2017) 650 final), |
| --- | --- |

—

kommissionens arbetsprogram 2018 (COM(2017) 650 final),

| — | sin resolution av den 22 mars 2017 om bidraget till kommissionens arbetsprogram 2018, |
| --- | --- |

—

sin resolution av den 22 mars 2017 om bidraget till kommissionens arbetsprogram 2018,

| — | samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012. |
| --- | --- |

—

samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012.

Sysselsättning, tillväxt, investeringar och sammanhållningspolitik

| 1. | Europeiska regionkommittén betonar det brådskande behovet av en långsiktig EU-strategi som ska följa på Europa 2020-strategin, i syfte att säkerställa hållbar och motståndskraftig tillväxt för alla, och ge riktlinjer för EU:s fleråriga budgetram, den europeiska planeringsterminen och EU:s politik inom ramen för ett heltäckande tillvägagångssätt. Med tanke på att Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling tillhandahåller ramen för en sådan strategi, föreslår kommittén att EU:s övergripande strategi för genomförandet av målen för hållbar utveckling ska läggas fram i nära anslutning till förslagen om den fleråriga budgetramen. ReK understryker i detta avseende den viktiga roll som EU-agendan för städer spelar för genomförandet av målen för hållbar utveckling, och uppmanar kommissionen att beakta ReK:s relevanta rekommendationer. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén betonar det brådskande behovet av en långsiktig EU-strategi som ska följa på Europa 2020-strategin, i syfte att säkerställa hållbar och motståndskraftig tillväxt för alla, och ge riktlinjer för EU:s fleråriga budgetram, den europeiska planeringsterminen och EU:s politik inom ramen för ett heltäckande tillvägagångssätt. Med tanke på att Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling tillhandahåller ramen för en sådan strategi, föreslår kommittén att EU:s övergripande strategi för genomförandet av målen för hållbar utveckling ska läggas fram i nära anslutning till förslagen om den fleråriga budgetramen. ReK understryker i detta avseende den viktiga roll som EU-agendan för städer spelar för genomförandet av målen för hållbar utveckling, och uppmanar kommissionen att beakta ReK:s relevanta rekommendationer.

| 2. | Kommittén betonar att EU:s framtida budget bör kunna reagera på nya utmaningar och upprätthålla traditionell EU-politik med bevisat europeiskt mervärde. ReK motsätter sig scenarier såsom de som läggs fram i diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser, där volymen på EU:s budget, i relativa termer och med beaktande av konsekvenserna av brexit, förväntas minska eller förbli stabil samtidigt som nya utmaningar måste antas. Vi förväntar oss därför att kommissionen kommer att lägga fram ett mer konkret förslag om EU:s egna medel i sitt förslag till nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

2.

Kommittén betonar att EU:s framtida budget bör kunna reagera på nya utmaningar och upprätthålla traditionell EU-politik med bevisat europeiskt mervärde. ReK motsätter sig scenarier såsom de som läggs fram i diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser, där volymen på EU:s budget, i relativa termer och med beaktande av konsekvenserna av brexit, förväntas minska eller förbli stabil samtidigt som nya utmaningar måste antas. Vi förväntar oss därför att kommissionen kommer att lägga fram ett mer konkret förslag om EU:s egna medel i sitt förslag till nästa fleråriga budgetram.

| 3. | Tillsammans med partnerna i #CohesionAlliance betonar kommittén vikten av en stark och ändamålsenlig sammanhållningspolitik för hela EU:s framtid, med tanke på att sammanhållningens tre dimensioner (den ekonomiska, den sociala och den territoriella) utgör en integrerad del av EU:s politiska mål. En förbättrad sammanhållningspolitik bör därför bibehållas som EU:s viktigaste investeringspolitik för alla regioner, med tillräckliga resurser efter 2020 och i samma förhållande som i dag. ReK upprepar i detta avseende att sammanhållningspolitiken måste bli flexiblare och enklare under nästa finansieringsperiod utan att äventyra den strategiska inriktningen och planeringssäkerheten för de regionala och lokala myndigheterna, i syfte att garantera ett fungerande flernivåstyre, partnerskapsprincipen och nedifrån och upp-strategin genom delad förvaltning, och att man i grunden måste se över kraven på förvaltnings- och kontrollsystemen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). |
| --- | --- |

3.

Tillsammans med partnerna i #CohesionAlliance betonar kommittén vikten av en stark och ändamålsenlig sammanhållningspolitik för hela EU:s framtid, med tanke på att sammanhållningens tre dimensioner (den ekonomiska, den sociala och den territoriella) utgör en integrerad del av EU:s politiska mål. En förbättrad sammanhållningspolitik bör därför bibehållas som EU:s viktigaste investeringspolitik för alla regioner, med tillräckliga resurser efter 2020 och i samma förhållande som i dag. ReK upprepar i detta avseende att sammanhållningspolitiken måste bli flexiblare och enklare under nästa finansieringsperiod utan att äventyra den strategiska inriktningen och planeringssäkerheten för de regionala och lokala myndigheterna, i syfte att garantera ett fungerande flernivåstyre, partnerskapsprincipen och nedifrån och upp-strategin genom delad förvaltning, och att man i grunden måste se över kraven på förvaltnings- och kontrollsystemen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna).

| 4. | När det gäller de ESI-fondsrelaterade lagstiftningsförslagen för programperioden efter 2020 upprepar kommittén att BNP-indikatorn bör kompletteras med regionala indikatorer (för bl.a. demografi, social delaktighet, tillgänglighet och klimatförändringar) och att systemet för att genomföra ESI-fonderna bör förenklas radikalt. Vi stöder en gemensam uppsättning regler för ESI-fonderna för att minska lagstiftningens komplexitet, och anser att Europeiska socialfonden bör kvarstå inom ESI-fondsstrukturen. |
| --- | --- |

4.

När det gäller de ESI-fondsrelaterade lagstiftningsförslagen för programperioden efter 2020 upprepar kommittén att BNP-indikatorn bör kompletteras med regionala indikatorer (för bl.a. demografi, social delaktighet, tillgänglighet och klimatförändringar) och att systemet för att genomföra ESI-fonderna bör förenklas radikalt. Vi stöder en gemensam uppsättning regler för ESI-fonderna för att minska lagstiftningens komplexitet, och anser att Europeiska socialfonden bör kvarstå inom ESI-fondsstrukturen.

| 5. | ReK betonar att Efsi 2.0 och den reviderade samlingsförordningen måste genomföras snabbt, särskilt i syfte att göra det enklare att kombinera ESI-fonderna och Efsi. Vi anser även att Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020 bör samordnas bättre med övriga fonder, och beklagar dessa instruments förfarandemässiga komplexitet. |
| --- | --- |

5.

ReK betonar att Efsi 2.0 och den reviderade samlingsförordningen måste genomföras snabbt, särskilt i syfte att göra det enklare att kombinera ESI-fonderna och Efsi. Vi anser även att Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020 bör samordnas bättre med övriga fonder, och beklagar dessa instruments förfarandemässiga komplexitet.

| 6. | Kommittén efterlyser en uppgradering av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, genom att dess budget ses över, trösklarna för utnyttjande av fonden sänks betydligt och synergierna med ESI-fonderna förbättras. |
| --- | --- |

6.

Kommittén efterlyser en uppgradering av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, genom att dess budget ses över, trösklarna för utnyttjande av fonden sänks betydligt och synergierna med ESI-fonderna förbättras.

Ekonomisk politik och EU:s sociala dimension

| 7. | Kommittén understryker de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i den europeiska planeringsterminen, då över 60 % av de landsspecifika rekommendationerna är direkt riktade till dem. Vi uppmanar därför på nytt kommissionen att samarbeta med Europaparlamentet och rådet om en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i den europeiska planeringsterminen på grundval av ReK:s förslag. |
| --- | --- |

7.

Kommittén understryker de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i den europeiska planeringsterminen, då över 60 % av de landsspecifika rekommendationerna är direkt riktade till dem. Vi uppmanar därför på nytt kommissionen att samarbeta med Europaparlamentet och rådet om en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i den europeiska planeringsterminen på grundval av ReK:s förslag.

| 8. | ReK understryker att alla nivåer inom offentliga myndigheter, arbetsmarknadens parter och det civila samhället har ett gemensamt ansvar för och intresse av att arbeta för ett mer välmående och framtidssäkrat Europa, där ekonomisk och social utveckling går hand i hand. |
| --- | --- |

8.

ReK understryker att alla nivåer inom offentliga myndigheter, arbetsmarknadens parter och det civila samhället har ett gemensamt ansvar för och intresse av att arbeta för ett mer välmående och framtidssäkrat Europa, där ekonomisk och social utveckling går hand i hand.

| 9. | Kommittén anser att överenskommelsen från januari 2015 om flexibilitetsmarginalerna inom stabilitets- och tillväxtpakten bör införlivas i primärrätten. ReK efterlyser också på nytt ytterligare åtgärder för att främja offentliga investeringar, särskilt genom att man undantar nationell, regional eller lokal medfinansiering inom ramen för ESI-fonderna från stabilitets- och tillväxtpaktens redovisning, såsom redan föreskrivs för medfinansiering inom ramen för Efsi, och genom att man föreslår att en indikator för investeringsnivån ska införas i den makroekonomiska resultattavlan. |
| --- | --- |

9.

Kommittén anser att överenskommelsen från januari 2015 om flexibilitetsmarginalerna inom stabilitets- och tillväxtpakten bör införlivas i primärrätten. ReK efterlyser också på nytt ytterligare åtgärder för att främja offentliga investeringar, särskilt genom att man undantar nationell, regional eller lokal medfinansiering inom ramen för ESI-fonderna från stabilitets- och tillväxtpaktens redovisning, såsom redan föreskrivs för medfinansiering inom ramen för Efsi, och genom att man föreslår att en indikator för investeringsnivån ska införas i den makroekonomiska resultattavlan.

| 10. | ReK uppmuntrar kommissionen att trappa upp kampen mot skatteundandragande bortom inrättandet av en svart lista över skatteparadis eller momsreformen genom att föreslå att det införs omröstning med kvalificerad majoritet om skattefrågor för att påskynda en beslutsprocess i rådet. |
| --- | --- |

10.

ReK uppmuntrar kommissionen att trappa upp kampen mot skatteundandragande bortom inrättandet av en svart lista över skatteparadis eller momsreformen genom att föreslå att det införs omröstning med kvalificerad majoritet om skattefrågor för att påskynda en beslutsprocess i rådet.

| 11. | Kommittén välkomnar kommissionens insatser för att fastställa regler som gör det möjligt att beskatta de vinster som multinationella företag gör genom den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar kommissionens insatser för att fastställa regler som gör det möjligt att beskatta de vinster som multinationella företag gör genom den digitala ekonomin.

| 12. | ReK betonar att EU:s sociala dimension måste förbättras genom att den europeiska pelaren för sociala rättigheter kompletteras med en kraftfull europeisk social agenda, som bl.a. skulle omfatta en förstärkt roll för sociala indikatorer i den europeiska planeringsterminen och reallönekonvergens i linje med produktiviteten. |
| --- | --- |

12.

ReK betonar att EU:s sociala dimension måste förbättras genom att den europeiska pelaren för sociala rättigheter kompletteras med en kraftfull europeisk social agenda, som bl.a. skulle omfatta en förstärkt roll för sociala indikatorer i den europeiska planeringsterminen och reallönekonvergens i linje med produktiviteten.

| 13. | Kommittén har för avsikt att ägna särskild uppmärksamhet åt de nya lagstiftningsförslag som syftar till att skapa konvergens mellan medlemsstaterna i riktning mot bättre arbets- och levnadsvillkor, t.ex. förslaget om att inrätta en gemensam arbetsmarknadsmyndighet, och de planerade förslagen om att modernisera reglerna om anställningsavtal och att garantera tillgång till social trygghet för alla. |
| --- | --- |

13.

Kommittén har för avsikt att ägna särskild uppmärksamhet åt de nya lagstiftningsförslag som syftar till att skapa konvergens mellan medlemsstaterna i riktning mot bättre arbets- och levnadsvillkor, t.ex. förslaget om att inrätta en gemensam arbetsmarknadsmyndighet, och de planerade förslagen om att modernisera reglerna om anställningsavtal och att garantera tillgång till social trygghet för alla.

Strategin för den inre marknaden, små och medelstora företag, konkurrens, industri och den digitala inre marknaden

| 14. | Kommittén förespråkar ytterligare förenkling av reglerna om statligt stöd, särskilt när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, genom en grundlig översyn av det berörda beslutet och ramverket (det s.k. Almuniapaketet). Vi uppmanar också kommissionen att undersöka om de ekonomiska störningar som Storbritanniens avsikt att utträda ur EU orsakar bör leda till en utvidgning av de allmänna gruppundantagsförordningarna och en tillfällig lättnad eller ett tillfälligt upphävande av reglerna om statligt stöd för de företag och sektorer som sannolikt kommer att påverkas mest. |
| --- | --- |

14.

Kommittén förespråkar ytterligare förenkling av reglerna om statligt stöd, särskilt när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, genom en grundlig översyn av det berörda beslutet och ramverket (det s.k. Almuniapaketet). Vi uppmanar också kommissionen att undersöka om de ekonomiska störningar som Storbritanniens avsikt att utträda ur EU orsakar bör leda till en utvidgning av de allmänna gruppundantagsförordningarna och en tillfällig lättnad eller ett tillfälligt upphävande av reglerna om statligt stöd för de företag och sektorer som sannolikt kommer att påverkas mest.

| 15. | Kommittén framhåller vikten av en industristrategi som ökar konkurrenskraften, och bekräftar sitt åtagande att betona de lokala och regionala myndigheternas roll i denna strategi. |
| --- | --- |

15.

Kommittén framhåller vikten av en industristrategi som ökar konkurrenskraften, och bekräftar sitt åtagande att betona de lokala och regionala myndigheternas roll i denna strategi.

| 16. | ReK uppmanar kommissionen att uppdatera ”Small Business Act” och bibehålla dess enhetlighet efter kommissionens förslag om initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag. |
| --- | --- |

16.

ReK uppmanar kommissionen att uppdatera ”Small Business Act” och bibehålla dess enhetlighet efter kommissionens förslag om initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag.

| 17. | ReK beklagar att dess uppmaning om att formellt och systematiskt inkludera regionala och lokala företrädare för små och medelstora företag i nätverket av företrädare för små och medelstora företag inte har beaktats i kommissionens arbetsprogram. |
| --- | --- |

17.

ReK beklagar att dess uppmaning om att formellt och systematiskt inkludera regionala och lokala företrädare för små och medelstora företag i nätverket av företrädare för små och medelstora företag inte har beaktats i kommissionens arbetsprogram.

| 18. | Kommittén välkomnar lanseringen av den delaktighetsbaserade bredbandsplattformen mellan kommissionen och ReK och den pågående dialogen om behovet av en bättre utbyggnad av bredbandsinfrastrukturen i EU, särskilt med tanke på nästa programperiod, och av en ordentlig uppföljning av initiativet för smarta byar. I detta syfte uppmanar ReK till att erkänna investeringar i digital utveckling på landsbygden och i glesbefolkade områden – som syftar till att säkerställa bredbandstillgång till ett överkomligt pris i de regioner där marknaden kommer till korta – som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och till att tillämpa reglerna om statligt stöd i enlighet med detta. |
| --- | --- |

18.

Kommittén välkomnar lanseringen av den delaktighetsbaserade bredbandsplattformen mellan kommissionen och ReK och den pågående dialogen om behovet av en bättre utbyggnad av bredbandsinfrastrukturen i EU, särskilt med tanke på nästa programperiod, och av en ordentlig uppföljning av initiativet för smarta byar. I detta syfte uppmanar ReK till att erkänna investeringar i digital utveckling på landsbygden och i glesbefolkade områden – som syftar till att säkerställa bredbandstillgång till ett överkomligt pris i de regioner där marknaden kommer till korta – som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och till att tillämpa reglerna om statligt stöd i enlighet med detta.

Jordbruk, blå ekonomi, folkhälsa, demografi

| 19. | Kommittén anser att EU:s gemensamma jordbrukspolitik bör utvecklas till en jordbrukspolitik som är rättvis och hållbar och bygger på solidaritet till förmån för jordbrukarna, regionerna, konsumenterna och allmänheten, och förespråkar ett tak för och en justering av direktstödet per förvärvsarbetande inom jordbruket samt en harmonisering av det mellan medlemsstaterna inom ramen för första pelaren. Vi framhåller vikten av att fortsätta att se över den gemensamma jordbrukspolitiken för att ge både jordbrukarna och livsmedelstillverkarna incitament att producera hållbart. |
| --- | --- |

19.

Kommittén anser att EU:s gemensamma jordbrukspolitik bör utvecklas till en jordbrukspolitik som är rättvis och hållbar och bygger på solidaritet till förmån för jordbrukarna, regionerna, konsumenterna och allmänheten, och förespråkar ett tak för och en justering av direktstödet per förvärvsarbetande inom jordbruket samt en harmonisering av det mellan medlemsstaterna inom ramen för första pelaren. Vi framhåller vikten av att fortsätta att se över den gemensamma jordbrukspolitiken för att ge både jordbrukarna och livsmedelstillverkarna incitament att producera hållbart.

| 20. | ReK uttrycker sin besvikelse över avsaknaden i kommissionens arbetsprogram av ett förslag om en EU-strategi för landsbygden, vilket förvärrar minskningen av EU:s sammantagna ekonomiska stöd till landsbygdsutveckling jämfört med föregående programperiod. |
| --- | --- |

20.

ReK uttrycker sin besvikelse över avsaknaden i kommissionens arbetsprogram av ett förslag om en EU-strategi för landsbygden, vilket förvärrar minskningen av EU:s sammantagna ekonomiska stöd till landsbygdsutveckling jämfört med föregående programperiod.

| 21. | Kommissionen uppmanas åter att förtydliga tjänstedirektivets tillämpningsområde i delnings-/samverkansekonomin och att lägga fram förslag på hur arbetstagarnas rättigheter ska tillvaratas med avseende på de nya anställningsförhållanden som är specifika för delnings-/samverkansekonomin. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen uppmanas åter att förtydliga tjänstedirektivets tillämpningsområde i delnings-/samverkansekonomin och att lägga fram förslag på hur arbetstagarnas rättigheter ska tillvaratas med avseende på de nya anställningsförhållanden som är specifika för delnings-/samverkansekonomin.

| 22. | Kommittén uppmanar kommissionen att förtydliga de befintliga begränsningarna i dess regler om offentlig upphandling för att enklare tillämpa hållbarhetskriterier. Det är oroande att det enligt EU-lagstiftningen för närvarande är förbjudet att ange territoriella preferenser (t.ex. lokala livsmedel) i offentliga upphandlingar. |
| --- | --- |

22.

Kommittén uppmanar kommissionen att förtydliga de befintliga begränsningarna i dess regler om offentlig upphandling för att enklare tillämpa hållbarhetskriterier. Det är oroande att det enligt EU-lagstiftningen för närvarande är förbjudet att ange territoriella preferenser (t.ex. lokala livsmedel) i offentliga upphandlingar.

| 23. | ReK uppmanar kommissionen att ge ny stimulans åt den europeiska blå ekonomin genom att lägga fram en vitbok om ”Havet i hjärtat av Europa”, inrätta en investeringsmekanism för den blå ekonomin och inrätta en politisk plattform för världshavsförvaltning. ReK efterlyser också på nytt en särskild kunskaps- och innovationsgrupp för den blå ekonomin för att förbättra överföringen av idéer från havsforskningen till den privata sektorn. |
| --- | --- |

23.

ReK uppmanar kommissionen att ge ny stimulans åt den europeiska blå ekonomin genom att lägga fram en vitbok om ”Havet i hjärtat av Europa”, inrätta en investeringsmekanism för den blå ekonomin och inrätta en politisk plattform för världshavsförvaltning. ReK efterlyser också på nytt en särskild kunskaps- och innovationsgrupp för den blå ekonomin för att förbättra överföringen av idéer från havsforskningen till den privata sektorn.

| 24. | I linje med det gällande interinstitutionella avtalet begär kommittén att en gemensam strukturerad dialog om världshavsförvaltning regelbundet ska anordnas av kommissionen, rådet, parlamentet och ReK i syfte att tillsammans utveckla nya politiska initiativ som rör havet. |
| --- | --- |

24.

I linje med det gällande interinstitutionella avtalet begär kommittén att en gemensam strukturerad dialog om världshavsförvaltning regelbundet ska anordnas av kommissionen, rådet, parlamentet och ReK i syfte att tillsammans utveckla nya politiska initiativ som rör havet.

| 25. | Kommittén begär att få bli delaktig i de frivilliga utbyten som planeras som ett led i ”Hälsotillståndet i EU”-processen under 2018. |
| --- | --- |

25.

Kommittén begär att få bli delaktig i de frivilliga utbyten som planeras som ett led i ”Hälsotillståndet i EU”-processen under 2018.

| 26. | ReK anser att hälsa bör vara en av de prioriterade frågorna inom ramen för EU-agendan för städer, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att under 2018 intensifiera sina insatser för att lansera ett partnerskap för hälsa. |
| --- | --- |

26.

ReK anser att hälsa bör vara en av de prioriterade frågorna inom ramen för EU-agendan för städer, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att under 2018 intensifiera sina insatser för att lansera ett partnerskap för hälsa.

| 27. | Kommittén förväntar sig att kommissionen och rådets ordförandeskap under 2018–2019 grundligt kommer att följa upp slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) från december 2017 om avinstitutionalisering, och uttrycker sitt stöd för övergången från institutionsvård till nära vård, med respekt för nationella och regionala omsorgs- och vårdsystem samt samhällspreferenser. |
| --- | --- |

27.

Kommittén förväntar sig att kommissionen och rådets ordförandeskap under 2018–2019 grundligt kommer att följa upp slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) från december 2017 om avinstitutionalisering, och uttrycker sitt stöd för övergången från institutionsvård till nära vård, med respekt för nationella och regionala omsorgs- och vårdsystem samt samhällspreferenser.

| 28. | ReK påminner kommissionen om behovet av en EU-strategi för demografi. |
| --- | --- |

28.

ReK påminner kommissionen om behovet av en EU-strategi för demografi.

Turism och kultur

| 29. | Kommittén uppmanar på nytt kommissionen att grundligt se över sin turismstrategi från 2010 med ett tydligt flerårigt arbetsprogram och sörja för en särskild budgetpost för att finansiera europeiska turismprojekt efter 2020. I detta sammanhang stöder vi inrättandet under 2018 av en interinstitutionell kontaktgrupp för turism i anslutning till Europaåret för kulturarv. |
| --- | --- |

29.

Kommittén uppmanar på nytt kommissionen att grundligt se över sin turismstrategi från 2010 med ett tydligt flerårigt arbetsprogram och sörja för en särskild budgetpost för att finansiera europeiska turismprojekt efter 2020. I detta sammanhang stöder vi inrättandet under 2018 av en interinstitutionell kontaktgrupp för turism i anslutning till Europaåret för kulturarv.

| 30. | ReK beklagar att kommissionen inte föreslår en fullfjädrad EU-strategi för internationella kulturella förbindelser och utveckling av kulturdiplomatin och att man inte nämner Europaåret för kulturarv 2018 i sitt arbetsprogram, och upprepar sitt åtagande att aktivt bidra till uppmärksammandet av året på europeisk, nationell, regional och lokal nivå för att lyfta fram den kulturella och språkliga mångfalden på vår kontinent. |
| --- | --- |

30.

ReK beklagar att kommissionen inte föreslår en fullfjädrad EU-strategi för internationella kulturella förbindelser och utveckling av kulturdiplomatin och att man inte nämner Europaåret för kulturarv 2018 i sitt arbetsprogram, och upprepar sitt åtagande att aktivt bidra till uppmärksammandet av året på europeisk, nationell, regional och lokal nivå för att lyfta fram den kulturella och språkliga mångfalden på vår kontinent.

Energiunionen, klimatpolitik och miljö

| 31. | Kommissionen uppmanas att göra kommittén delaktig i utarbetandet av EU:s framtida klimat- och energipolitik i syfte att uppnå målen i Parisavtalet, som kommer att kräva högre ambitioner på EU-nivå. Vi vill i sammanhanget erinra om den väsentliga roll som de lokala och regionala myndigheterna har i både begränsning av och anpassning till klimatförändringar och framhåller vårt stöd för idén om ett system med lokalt fastställda bidrag som ett komplement till de nationellt fastställda bidrag till minskningen av koldioxidutsläppen som ska tas fram. |
| --- | --- |

31.

Kommissionen uppmanas att göra kommittén delaktig i utarbetandet av EU:s framtida klimat- och energipolitik i syfte att uppnå målen i Parisavtalet, som kommer att kräva högre ambitioner på EU-nivå. Vi vill i sammanhanget erinra om den väsentliga roll som de lokala och regionala myndigheterna har i både begränsning av och anpassning till klimatförändringar och framhåller vårt stöd för idén om ett system med lokalt fastställda bidrag som ett komplement till de nationellt fastställda bidrag till minskningen av koldioxidutsläppen som ska tas fram.

| 32. | När det gäller styrningen av energiunionen uppmanar ReK kommissionen att arbeta tillsammans med kommittén för att utarbeta rekommendationer till medlemsstaterna om hur lokala och regionala komponenter på lämpligt sätt kan införlivas i den nationella planeringen, övervakningen och rapporteringen av framsteg, och påminner om att kommittén bör vara företrädd i den framtida energiunionskommitté som ska inrättas enligt den nya förordningen om styrning. |
| --- | --- |

32.

När det gäller styrningen av energiunionen uppmanar ReK kommissionen att arbeta tillsammans med kommittén för att utarbeta rekommendationer till medlemsstaterna om hur lokala och regionala komponenter på lämpligt sätt kan införlivas i den nationella planeringen, övervakningen och rapporteringen av framsteg, och påminner om att kommittén bör vara företrädd i den framtida energiunionskommitté som ska inrättas enligt den nya förordningen om styrning.

| 33. | Kommittén förväntar sig att kommissionen i samarbete med EIB och den privata sektorn kommer att intensifiera insatserna för att utveckla initiativet om smart finansiering för smarta byggnader och öka insynen i denna process, se till att dess rekommendationer i detta hänseende beaktas samt sörja för synergier mellan de olika finansieringskällor som står till den lokala och regionala nivåns förfogande, bl.a. fortsatt tekniskt stöd till småskaliga lokala projekt för hållbar energi i syfte att underlätta sammanslagning av projekt för att göra dem finansiellt gångbara. |
| --- | --- |

33.

Kommittén förväntar sig att kommissionen i samarbete med EIB och den privata sektorn kommer att intensifiera insatserna för att utveckla initiativet om smart finansiering för smarta byggnader och öka insynen i denna process, se till att dess rekommendationer i detta hänseende beaktas samt sörja för synergier mellan de olika finansieringskällor som står till den lokala och regionala nivåns förfogande, bl.a. fortsatt tekniskt stöd till småskaliga lokala projekt för hållbar energi i syfte att underlätta sammanslagning av projekt för att göra dem finansiellt gångbara.

| 34. | Med tanke på att tillgången till finansiering är viktig för en framgångsrik energiomställning uppmanar ReK kommissionen att utarbeta en klassificering av hållbara tillgångar som omfattar tydliga och bindande definitioner av de olika typerna av ”klimatfinansiering” för att göra det lättare att införa nya instrument såsom gröna obligationer och gemensam borgen. Vi betonar att miljö- och klimatinvesteringar måste göras mer operativa inom ramen för EU:s regler om statligt stöd och/eller de europeiska redovisningsreglerna för offentliga organ. |
| --- | --- |

34.

Med tanke på att tillgången till finansiering är viktig för en framgångsrik energiomställning uppmanar ReK kommissionen att utarbeta en klassificering av hållbara tillgångar som omfattar tydliga och bindande definitioner av de olika typerna av ”klimatfinansiering” för att göra det lättare att införa nya instrument såsom gröna obligationer och gemensam borgen. Vi betonar att miljö- och klimatinvesteringar måste göras mer operativa inom ramen för EU:s regler om statligt stöd och/eller de europeiska redovisningsreglerna för offentliga organ.

| 35. | Kommittén uppmanar kommissionen att trygga representationen av olika subnationella strukturer av varierande storlek i det globala borgmästaravtalets strukturer och att där bevara principerna om partnerskap och flernivåstyre. |
| --- | --- |

35.

Kommittén uppmanar kommissionen att trygga representationen av olika subnationella strukturer av varierande storlek i det globala borgmästaravtalets strukturer och att där bevara principerna om partnerskap och flernivåstyre.

| 36. | ReK anser att de lokala och regionala myndigheterna bör inkluderas formellt i UNFCCC:s styrningsmekanismer, och uppmanar kommissionen att prioritera den lokala och regionala dimensionen i den kommande översynen av EU:s strategi för klimatanpassning. |
| --- | --- |

36.

ReK anser att de lokala och regionala myndigheterna bör inkluderas formellt i UNFCCC:s styrningsmekanismer, och uppmanar kommissionen att prioritera den lokala och regionala dimensionen i den kommande översynen av EU:s strategi för klimatanpassning.

| 37. | Kommittén står redo att sörja för en större medverkan av de lokala och regionala myndigheterna under hela granskningscykeln i samband med genomförandet av miljölagstiftningen och att bidra till översynerna av viktiga miljödirektiv, särskilt om minimikvalitetsnormer för återanvänt vatten och kontrollen av dricksvattendirektivets ändamålsenlighet. Kommittén förväntar sig i synnerhet att den kommer att få delta aktivt i den framtida övervakningsramen för den cirkulära ekonomin och övriga initiativ för att underlätta ett snabbt genomförande av paketet om cirkulär ekonomi. ReK planerar också att bidra till miljöhandlingsprogrammet för perioden efter 2020, och samtidigt utvärdera det nuvarande sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

37.

Kommittén står redo att sörja för en större medverkan av de lokala och regionala myndigheterna under hela granskningscykeln i samband med genomförandet av miljölagstiftningen och att bidra till översynerna av viktiga miljödirektiv, särskilt om minimikvalitetsnormer för återanvänt vatten och kontrollen av dricksvattendirektivets ändamålsenlighet. Kommittén förväntar sig i synnerhet att den kommer att få delta aktivt i den framtida övervakningsramen för den cirkulära ekonomin och övriga initiativ för att underlätta ett snabbt genomförande av paketet om cirkulär ekonomi. ReK planerar också att bidra till miljöhandlingsprogrammet för perioden efter 2020, och samtidigt utvärdera det nuvarande sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 38. | Kommittén stöder genomförandet av handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet, planerar ett fortsatt samarbete om utmärkelsen Natura 2000 och utmärkelserna Europas miljöhuvudstad/European Green Leaf, och förväntar sig ett fortsatt samarbete om förberedelserna av Gröna veckan. |
| --- | --- |

38.

Kommittén stöder genomförandet av handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet, planerar ett fortsatt samarbete om utmärkelsen Natura 2000 och utmärkelserna Europas miljöhuvudstad/European Green Leaf, och förväntar sig ett fortsatt samarbete om förberedelserna av Gröna veckan.

| 39. | ReK betonar att alla EU-projekt som rör uppbyggnad av ny infrastruktur (oavsett om de genomförs genom ESI-fonderna eller Efsi) bör vara förenliga med EU:s åtaganden om hållbarhet inom ramen för målen för hållbar utveckling och därmed bl.a. katastroftåliga. Denna princip bör uttryckligen nämnas i fondernas genomförandebestämmelser. Vi uppmanar också kommissionen att lägga fram en handlingsplan för jordbävningssäkring av befintliga byggnader som en prioritering i medlemsstaternas operativa program för regional utveckling. |
| --- | --- |

39.

ReK betonar att alla EU-projekt som rör uppbyggnad av ny infrastruktur (oavsett om de genomförs genom ESI-fonderna eller Efsi) bör vara förenliga med EU:s åtaganden om hållbarhet inom ramen för målen för hållbar utveckling och därmed bl.a. katastroftåliga. Denna princip bör uttryckligen nämnas i fondernas genomförandebestämmelser. Vi uppmanar också kommissionen att lägga fram en handlingsplan för jordbävningssäkring av befintliga byggnader som en prioritering i medlemsstaternas operativa program för regional utveckling.

Rättvisa, säkerhet, grundläggande rättigheter och migration

| 40. | Kommittén noterar förslagen om att fullborda den europeiska säkerhetsunionen, och erinrar om behovet av en avvägning mellan säkerhetsaspekter och individuella grundläggande rättigheter, bl.a. uppgiftsskydd. Kommissionen uppmanas på nytt att stödja de lokala och regionala myndigheternas arbete med problemet med radikalisering som leder till våldsbejakande extremism genom att utfärda riktlinjer för lokala och regionala myndigheter om upprättandet av förebyggande strategier för att motverka radikalisering. ReK uppmanar också kommissionen att anta en strategi som omfattar flera myndigheter beträffande de olika aspekterna av radikalisering och extremism, öka öppenheten beträffande de tillgängliga finansieringsmöjligheterna på detta område och engagera den privata sektorn och offentliga företag. |
| --- | --- |

40.

Kommittén noterar förslagen om att fullborda den europeiska säkerhetsunionen, och erinrar om behovet av en avvägning mellan säkerhetsaspekter och individuella grundläggande rättigheter, bl.a. uppgiftsskydd. Kommissionen uppmanas på nytt att stödja de lokala och regionala myndigheternas arbete med problemet med radikalisering som leder till våldsbejakande extremism genom att utfärda riktlinjer för lokala och regionala myndigheter om upprättandet av förebyggande strategier för att motverka radikalisering. ReK uppmanar också kommissionen att anta en strategi som omfattar flera myndigheter beträffande de olika aspekterna av radikalisering och extremism, öka öppenheten beträffande de tillgängliga finansieringsmöjligheterna på detta område och engagera den privata sektorn och offentliga företag.

| 41. | Kommittén uppmanar kommissionen att skyndsamt föreslå en reviderad gemensam och effektiv EU-mekanism för rättsstaten, som bör integrera de befintliga instrumenten för att skydda demokrati och grundläggande rättigheter och vara tillämplig på alla myndighetsnivåer. |
| --- | --- |

41.

Kommittén uppmanar kommissionen att skyndsamt föreslå en reviderad gemensam och effektiv EU-mekanism för rättsstaten, som bör integrera de befintliga instrumenten för att skydda demokrati och grundläggande rättigheter och vara tillämplig på alla myndighetsnivåer.

| 42. | ReK uppmanar medlemsstaterna att senast i juni 2018 komma överens med Europaparlamentet om reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet, med beaktande av den stora inverkan på kommunerna och regionerna i fråga om mottagandet av migranter och integrationen av flyktingar samt de rekommendationer som ReK redan lagt fram. Kommittén uppmanar medlemsstaterna och parlamentet att basera eventuella nya regler på principerna om respekt för mänskliga rättigheter och internationella förpliktelser, solidaritet och ömsesidighet. I samband med översynen av den europeiska migrationsagendan förväntar vi oss också att man kommer att genomföra kommissionens förslag om att förstärka de lagliga vägarna för personer som behöver internationellt skydd för att därigenom återfå full kontroll över migrationsvägarna. |
| --- | --- |

42.

ReK uppmanar medlemsstaterna att senast i juni 2018 komma överens med Europaparlamentet om reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet, med beaktande av den stora inverkan på kommunerna och regionerna i fråga om mottagandet av migranter och integrationen av flyktingar samt de rekommendationer som ReK redan lagt fram. Kommittén uppmanar medlemsstaterna och parlamentet att basera eventuella nya regler på principerna om respekt för mänskliga rättigheter och internationella förpliktelser, solidaritet och ömsesidighet. I samband med översynen av den europeiska migrationsagendan förväntar vi oss också att man kommer att genomföra kommissionens förslag om att förstärka de lagliga vägarna för personer som behöver internationellt skydd för att därigenom återfå full kontroll över migrationsvägarna.

| 43. | Kommittén uppmanar kommissionen att ytterligare förenkla och påskynda finansieringsförfarandena och att underlätta regionernas och kommunernas tillgång till finansiella resurser för att hantera humanitära kriser och integrera flyktingar. |
| --- | --- |

43.

Kommittén uppmanar kommissionen att ytterligare förenkla och påskynda finansieringsförfarandena och att underlätta regionernas och kommunernas tillgång till finansiella resurser för att hantera humanitära kriser och integrera flyktingar.

Extern politik

| 44. | Kommittén uppmanar kommissionen att se till att den lokala och regionala dimensionen av EU:s handelspolitik beaktas i förhandlingarna om nya handelsavtal och begär fortsatt tillgång till relevanta förhandlingsdokument genom läsesalsförfarandet. |
| --- | --- |

44.

Kommittén uppmanar kommissionen att se till att den lokala och regionala dimensionen av EU:s handelspolitik beaktas i förhandlingarna om nya handelsavtal och begär fortsatt tillgång till relevanta förhandlingsdokument genom läsesalsförfarandet.

| 45. | ReK framhåller sitt engagemang för kommissionens mål att främja stabilitet och välstånd utanför EU, genom sina gemensamma rådgivande kommittéer och arbetsgrupper med kandidatländer och potentiella kandidatländer samt genom församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap), ReK:s arbetsgrupp för Ukraina, programmet för lokalt självbestämmande, ansvarighet och utveckling i Ukraina och Nicosiainitiativet för libyska kommuner. |
| --- | --- |

45.

ReK framhåller sitt engagemang för kommissionens mål att främja stabilitet och välstånd utanför EU, genom sina gemensamma rådgivande kommittéer och arbetsgrupper med kandidatländer och potentiella kandidatländer samt genom församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap), ReK:s arbetsgrupp för Ukraina, programmet för lokalt självbestämmande, ansvarighet och utveckling i Ukraina och Nicosiainitiativet för libyska kommuner.

| 46. | Kommittén betonar anslutningsstrategiernas territoriella dimension och vikten av att göra de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i utarbetandet av de berörda strategierna. |
| --- | --- |

46.

Kommittén betonar anslutningsstrategiernas territoriella dimension och vikten av att göra de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i utarbetandet av de berörda strategierna.

| 47. | ReK konstaterar att det behövs en kontinuerlig offentlig diskussion om EU:s utvidgning på alla myndighetsnivåer för att se till att utsikterna till EU-anslutning kan fortsätta att främja subsidiaritet, demokrati, skydd av de nationella minoriteternas rättigheter och säkerhet. I detta avseende uppmanar vi på nytt kommissionen att tillsammans med ReK anordna den årliga Utvidgningsdagen för att ge information och politiskt stöd till de lokala och regionala myndigheterna i utvidgningsländerna. |
| --- | --- |

47.

ReK konstaterar att det behövs en kontinuerlig offentlig diskussion om EU:s utvidgning på alla myndighetsnivåer för att se till att utsikterna till EU-anslutning kan fortsätta att främja subsidiaritet, demokrati, skydd av de nationella minoriteternas rättigheter och säkerhet. I detta avseende uppmanar vi på nytt kommissionen att tillsammans med ReK anordna den årliga Utvidgningsdagen för att ge information och politiskt stöd till de lokala och regionala myndigheterna i utvidgningsländerna.

| 48. | Kommittén förväntar sig att kommissionens strategi för västra Balkan, som aviserats till början av 2018, kommer att ha ett starkt fokus på dess lokala och regionala dimension. |
| --- | --- |

48.

Kommittén förväntar sig att kommissionens strategi för västra Balkan, som aviserats till början av 2018, kommer att ha ett starkt fokus på dess lokala och regionala dimension.

| 49. | ReK uppmanar kommissionen att erkänna de libyska lokala myndigheternas roll när det gäller att stabilisera landet och begränsa utnyttjandet av migrationsvägarna till Europa, och anser att Libyen, mot bakgrund av de åtaganden som landet måste uppfylla i fråga om respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, bör inkluderas i EU-programmen för Medelhavsområdet, t.ex. CBC-Med. Kommittén föreslår att innovativa rättsliga instrument såsom EGTS ska användas för att ge libyska städer möjlighet att delta i gränsöverskridande samarbetsåtgärder och direkta partnerskap med städer och regioner i EU. Kommittén uppmanar kommissionen att involvera ReK och de lokala och regionala myndigheter som kommittén företräder i planering, genomförande och uppföljning av Europeiska unionens program i Latinamerika och i synnerhet i de program som syftar till att främja samarbete för en hållbar utveckling och social sammanhållning. |
| --- | --- |

49.

ReK uppmanar kommissionen att erkänna de libyska lokala myndigheternas roll när det gäller att stabilisera landet och begränsa utnyttjandet av migrationsvägarna till Europa, och anser att Libyen, mot bakgrund av de åtaganden som landet måste uppfylla i fråga om respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, bör inkluderas i EU-programmen för Medelhavsområdet, t.ex. CBC-Med. Kommittén föreslår att innovativa rättsliga instrument såsom EGTS ska användas för att ge libyska städer möjlighet att delta i gränsöverskridande samarbetsåtgärder och direkta partnerskap med städer och regioner i EU. Kommittén uppmanar kommissionen att involvera ReK och de lokala och regionala myndigheter som kommittén företräder i planering, genomförande och uppföljning av Europeiska unionens program i Latinamerika och i synnerhet i de program som syftar till att främja samarbete för en hållbar utveckling och social sammanhållning.

| 50. | Kommissionen uppmanas att genom ReK göra de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i genomförandet av Agenda 2030 och det nya samförståndet om utveckling, och att främja samordningen mellan alla aktörer i det decentraliserade utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

50.

Kommissionen uppmanas att genom ReK göra de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i genomförandet av Agenda 2030 och det nya samförståndet om utveckling, och att främja samordningen mellan alla aktörer i det decentraliserade utvecklingssamarbetet.

| 51. | ReK upprepar att EU:s befintliga finansieringssystem, särskilt Taiex och partnersamverkan, bör anpassas ytterligare så att de inriktas på de regionala och lokala aktörernas behov. |
| --- | --- |

51.

ReK upprepar att EU:s befintliga finansieringssystem, särskilt Taiex och partnersamverkan, bör anpassas ytterligare så att de inriktas på de regionala och lokala aktörernas behov.

| 52. | Kommittén betonar att de regionala och lokala myndigheterna måste göras faktiskt delaktiga i genomförandet av Europeiska fonden för hållbar utveckling, och stöder kommissionens avsikt att agera snabbt för att stödja lokala projekt genom fonden. |
| --- | --- |

52.

Kommittén betonar att de regionala och lokala myndigheterna måste göras faktiskt delaktiga i genomförandet av Europeiska fonden för hållbar utveckling, och stöder kommissionens avsikt att agera snabbt för att stödja lokala projekt genom fonden.

Medborgarskap, styrning och bättre lagstiftning

| 53. | Kommittén understryker sin beredvillighet att genom sina tre företrädare i arbetsgruppen om subsidiaritet och proportionalitet bidra med sin sakkunskap, i synnerhet på grundval av sitt nätverk för övervakning av subsidiaritetsprincipen, och sitt långvariga arbete med dessa frågor. Vi välkomnar i sammanhanget att arbetsgruppens mandat uttryckligen hänvisar till frågan om hur de regionala och lokala myndigheterna ska kunna involveras på ett bättre sätt i utarbetandet och uppföljningen av EU:s politik, och betonar att detta kräver en debatt inte bara om en eventuell återdelegering av vissa befogenheter till medlemsstatsnivå, utan också om en övergripande strategi för flernivåstyre i EU. |
| --- | --- |

53.

Kommittén understryker sin beredvillighet att genom sina tre företrädare i arbetsgruppen om subsidiaritet och proportionalitet bidra med sin sakkunskap, i synnerhet på grundval av sitt nätverk för övervakning av subsidiaritetsprincipen, och sitt långvariga arbete med dessa frågor. Vi välkomnar i sammanhanget att arbetsgruppens mandat uttryckligen hänvisar till frågan om hur de regionala och lokala myndigheterna ska kunna involveras på ett bättre sätt i utarbetandet och uppföljningen av EU:s politik, och betonar att detta kräver en debatt inte bara om en eventuell återdelegering av vissa befogenheter till medlemsstatsnivå, utan också om en övergripande strategi för flernivåstyre i EU.

| 54. | Kommittén vill fästa uppmärksamhet på sitt bidrag till den demokratiska och inkluderande debatten om EU:s framtid, som ReK också kommer att bidra till genom ett yttrande i oktober 2018, särskilt genom en bred diskussion med hjälp av en nedifrån och upp-strategi som kommittén har inlett och som involverar allmänheten och lokala och regionala aktörer i syfte att kartlägga de viktigaste utmaningarna för EU-medborgarna och konkreta förslag om vilken väg EU bör slå in på i framtiden för att öka sin legitimitet. I det sammanhanget vill kommittén rikta uppmärksamheten på de förslag om hur detta ska uppnås som ReK framför i sitt yttrande om rapporten om EU-medborgarskapet 2017, som antogs vid ReK:s plenarsession i november. |
| --- | --- |

54.

Kommittén vill fästa uppmärksamhet på sitt bidrag till den demokratiska och inkluderande debatten om EU:s framtid, som ReK också kommer att bidra till genom ett yttrande i oktober 2018, särskilt genom en bred diskussion med hjälp av en nedifrån och upp-strategi som kommittén har inlett och som involverar allmänheten och lokala och regionala aktörer i syfte att kartlägga de viktigaste utmaningarna för EU-medborgarna och konkreta förslag om vilken väg EU bör slå in på i framtiden för att öka sin legitimitet. I det sammanhanget vill kommittén rikta uppmärksamheten på de förslag om hur detta ska uppnås som ReK framför i sitt yttrande om rapporten om EU-medborgarskapet 2017, som antogs vid ReK:s plenarsession i november.

| 55. | ReK ser fram emot meddelandet om hur unionen kan göras mer enad, starkare och mer demokratisk i fråga om kommunikation, och upprepar sin beredvillighet att bidra till utarbetandet av decentraliserade kommunikationsstrategier och kommunikationsinsatser i nära samarbete med övriga EU-institutioner och de lokala och regionala myndigheterna i hela EU. |
| --- | --- |

55.

ReK ser fram emot meddelandet om hur unionen kan göras mer enad, starkare och mer demokratisk i fråga om kommunikation, och upprepar sin beredvillighet att bidra till utarbetandet av decentraliserade kommunikationsstrategier och kommunikationsinsatser i nära samarbete med övriga EU-institutioner och de lokala och regionala myndigheterna i hela EU.

| 56. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, det estniska och det bulgariska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd samt till Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

56.

Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, det estniska och det bulgariska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd samt till Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 1 december 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/7

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union fram till 2025

(2018/C 164/02)

| Föredragande: | Christophe Rouillon (FR–PES), borgmästare, Coulaines |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union
  COM(2017) 291 final |

Föredragande:

Christophe Rouillon (FR–PES), borgmästare, Coulaines

Referensdokument:

Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union

COM(2017) 291 final

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK anser att bristen på konvergens och sammanhållning inom EU och den ekonomiska sårbarheten samt bankernas sårbarhet, som får särskilt stora konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna, inte minst mot bakgrund av de ökade sociala utgifterna p.g.a. krisen, deras begränsade investeringskapacitet och kravet på att bibehålla en tillfredsställande nivå i fråga om offentliga tjänster, gör det nödvändigt att mycket snabbt åtgärda de strukturella bristerna i Ekonomiska och monetära unionen (EMU) innan en kris inträffar igen. |
| --- | --- |

1.

ReK anser att bristen på konvergens och sammanhållning inom EU och den ekonomiska sårbarheten samt bankernas sårbarhet, som får särskilt stora konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna, inte minst mot bakgrund av de ökade sociala utgifterna p.g.a. krisen, deras begränsade investeringskapacitet och kravet på att bibehålla en tillfredsställande nivå i fråga om offentliga tjänster, gör det nödvändigt att mycket snabbt åtgärda de strukturella bristerna i Ekonomiska och monetära unionen (EMU) innan en kris inträffar igen.

| 2. | Vi efterlyser därför ett kvalitativt steg framåt mot ett förbättrat EMU med inriktning på att stärka motståndskraften mot ekonomiska och sociala chocker och på att stödja ekonomisk konvergens med hänsyn tagen till de lokala och regionala myndigheternas roll. Den kommande utvecklingen av EMU bör genomföras i flera faser fram till 2025 genom att identifiera åtgärder som omedelbart kan vidtas i enlighet med de aktuella fördragen och åtgärder som, med finanspaktens införlivande i primärrätten i en första omgång, kräver en ändring av fördragen. |
| --- | --- |

2.

Vi efterlyser därför ett kvalitativt steg framåt mot ett förbättrat EMU med inriktning på att stärka motståndskraften mot ekonomiska och sociala chocker och på att stödja ekonomisk konvergens med hänsyn tagen till de lokala och regionala myndigheternas roll. Den kommande utvecklingen av EMU bör genomföras i flera faser fram till 2025 genom att identifiera åtgärder som omedelbart kan vidtas i enlighet med de aktuella fördragen och åtgärder som, med finanspaktens införlivande i primärrätten i en första omgång, kräver en ändring av fördragen.

| 3. | ReK välkomnar även att man i diskussionsunderlaget identifierar EMU som en av de prioriterade frågorna för att driva medborgardebatten om Europas framtid (1). 73 % av medborgarna i euroområdet och 60 % av medborgarna i EU är för EMU (2), men stödet för denna gemensamma tillgång som euron har utvecklat sig till går hand i hand med starka önskemål om att reformera euroområdet (3) så att euron kan bli en stark och stabil valuta så att man kan införa en verkligt demokratisk styrning av den ekonomiska politiken och penningpolitiken. ReK anser därför att reformen av EMU bör vara ett av de prioriterade områdena för de demokratiska konvent som kan sammankallas på ett decentraliserat sätt i Europas regioner och städer från och med 2018 för att engagera medborgarna i EU:s reformprocess. |
| --- | --- |

3.

ReK välkomnar även att man i diskussionsunderlaget identifierar EMU som en av de prioriterade frågorna för att driva medborgardebatten om Europas framtid (1). 73 % av medborgarna i euroområdet och 60 % av medborgarna i EU är för EMU (2), men stödet för denna gemensamma tillgång som euron har utvecklat sig till går hand i hand med starka önskemål om att reformera euroområdet (3) så att euron kan bli en stark och stabil valuta så att man kan införa en verkligt demokratisk styrning av den ekonomiska politiken och penningpolitiken. ReK anser därför att reformen av EMU bör vara ett av de prioriterade områdena för de demokratiska konvent som kan sammankallas på ett decentraliserat sätt i Europas regioner och städer från och med 2018 för att engagera medborgarna i EU:s reformprocess.

| 4. | Kommittén beklagar dock att man i diskussionsunderlaget inte i tillräcklig mån erkänner hur brådskande det är att åtgärda euroområdets ursprungliga svagheter med tanke på det ekonomiska och finansiella läget. Den förnyade tillväxten i EU bygger faktiskt på det konjunkturstöd som tillhandahålls av Europeiska centralbankens (ECB) penningpolitik, som sedan 2008 bland annat har gjort det möjligt att minska de offentliga myndigheternas räntebetalningar med 1 000 miljarder euro och att i många medlemsstater hålla räntorna särskilt låga. De offentliga myndigheterna och euroområdets finansiella aktörer måste dock förbereda sig på en gradvis minskning av ECB:s penningpolitiska stöd och en höjning av de långfristiga räntorna. Samtidigt befinner sig EU i ett skede då den strategiska betydelsen av euroområdet måste bekräftas genom ett påvisbart ekonomiskt mervärde. |
| --- | --- |

4.

Kommittén beklagar dock att man i diskussionsunderlaget inte i tillräcklig mån erkänner hur brådskande det är att åtgärda euroområdets ursprungliga svagheter med tanke på det ekonomiska och finansiella läget. Den förnyade tillväxten i EU bygger faktiskt på det konjunkturstöd som tillhandahålls av Europeiska centralbankens (ECB) penningpolitik, som sedan 2008 bland annat har gjort det möjligt att minska de offentliga myndigheternas räntebetalningar med 1 000 miljarder euro och att i många medlemsstater hålla räntorna särskilt låga. De offentliga myndigheterna och euroområdets finansiella aktörer måste dock förbereda sig på en gradvis minskning av ECB:s penningpolitiska stöd och en höjning av de långfristiga räntorna. Samtidigt befinner sig EU i ett skede då den strategiska betydelsen av euroområdet måste bekräftas genom ett påvisbart ekonomiskt mervärde.

| 5. | ReK noterar att de flesta av de konkreta förslag som tas upp i diskussionsunderlaget avser åtgärder med koppling till kapitalmarknadsunionen och bankunionen som redan har inletts, såsom inrättandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem, om vilket man hoppas nå en överenskommelse före slutet av 2019, så att det kan genomföras under 2025. ReK beklagar att EMU-relaterade frågor däremot förvisas till slutet av diskussionsunderlaget och att man bara lägger fram möjliga alternativ och inte konkreta förslag som kommissionen åtar sig att genomföra. Som en följd av detta innehåller diskussionsunderlaget få nya inslag jämfört med de fyra ordförandenas rapport (december 2012) (4) och de fem ordförandenas rapport (juni 2015) (5) samt ett antal resolutioner från Europaparlamentet, bland annat resolutionen av den 16 februari 2017 om budgetkapacitet för euroområdet. |
| --- | --- |

5.

ReK noterar att de flesta av de konkreta förslag som tas upp i diskussionsunderlaget avser åtgärder med koppling till kapitalmarknadsunionen och bankunionen som redan har inletts, såsom inrättandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem, om vilket man hoppas nå en överenskommelse före slutet av 2019, så att det kan genomföras under 2025. ReK beklagar att EMU-relaterade frågor däremot förvisas till slutet av diskussionsunderlaget och att man bara lägger fram möjliga alternativ och inte konkreta förslag som kommissionen åtar sig att genomföra. Som en följd av detta innehåller diskussionsunderlaget få nya inslag jämfört med de fyra ordförandenas rapport (december 2012) (4) och de fem ordförandenas rapport (juni 2015) (5) samt ett antal resolutioner från Europaparlamentet, bland annat resolutionen av den 16 februari 2017 om budgetkapacitet för euroområdet.

| 6. | ReK anser att det är en prioritet att stärka den strukturella tillväxten i alla medlemsstater och att stödja skapandet av förutsättningar för konvergens inom euroområdet, så att det blir mer motståndskraftigt mot chocker till följd av framtida finanskriser. Man kan alltså konstatera att tillväxttakten i de olika medlemsstaterna på det hela taget har konvergerats, men att deras inkomstnivåer per capita fortfarande är mycket olika. EU lider dessutom av en brist på konkurrenskraft inom en rad ekonomiska sektorer, en otillräcklig inhemsk efterfrågan och låga privata och offentliga investeringar. Samtidigt är det oroande att notera att den reala ekonomin i slutändan tycks dra mycket lite fördel av penningpolitiken, eftersom utvecklingen av det produktiva kapitalet stagnerat, samtidigt som värdet av ekonomiska tillgångar och fastigheter ökar oproportionerligt mycket. |
| --- | --- |

6.

ReK anser att det är en prioritet att stärka den strukturella tillväxten i alla medlemsstater och att stödja skapandet av förutsättningar för konvergens inom euroområdet, så att det blir mer motståndskraftigt mot chocker till följd av framtida finanskriser. Man kan alltså konstatera att tillväxttakten i de olika medlemsstaterna på det hela taget har konvergerats, men att deras inkomstnivåer per capita fortfarande är mycket olika. EU lider dessutom av en brist på konkurrenskraft inom en rad ekonomiska sektorer, en otillräcklig inhemsk efterfrågan och låga privata och offentliga investeringar. Samtidigt är det oroande att notera att den reala ekonomin i slutändan tycks dra mycket lite fördel av penningpolitiken, eftersom utvecklingen av det produktiva kapitalet stagnerat, samtidigt som värdet av ekonomiska tillgångar och fastigheter ökar oproportionerligt mycket.

| 7. | ReK stöder därför en konvergensstrategi som kompletterar befintlig EU-politik för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och som bygger på följande förslag: |
| --- | --- |

7.

ReK stöder därför en konvergensstrategi som kompletterar befintlig EU-politik för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och som bygger på följande förslag:

| 7.1 | Att skapa en finanspolitisk kapacitet för euroområdet, som inbegriper en del med inriktning på förberedelse för anslutning till euroområdet, för att vidta initiativ som stimulerar den makroekonomiska och sociala konvergensen och förmågan att hantera globaliseringen. I detta sammanhang betonar ReK att mer uppmärksamhet bör ägnas åt de lokala och regionala myndigheternas roll i skattefrågor och understryker i detta sammanhang att många lokala och regionala myndigheter redan har skattemässiga befogenheter. Förslag på EU-nivå bör därför respektera dessa befogenheter. |
| --- | --- |

7.1

Att skapa en finanspolitisk kapacitet för euroområdet, som inbegriper en del med inriktning på förberedelse för anslutning till euroområdet, för att vidta initiativ som stimulerar den makroekonomiska och sociala konvergensen och förmågan att hantera globaliseringen. I detta sammanhang betonar ReK att mer uppmärksamhet bör ägnas åt de lokala och regionala myndigheternas roll i skattefrågor och understryker i detta sammanhang att många lokala och regionala myndigheter redan har skattemässiga befogenheter. Förslag på EU-nivå bör därför respektera dessa befogenheter.

| 7.2 | Att omvandla en del av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) till ett integrerat icke-monetärt europeiskt instrument som är EU-institutionernas ansvar, har ett tydligt fastställt mandat och en in- och utlåningskapacitet på 100 till 200 miljarder euro för att möjliggöra insatser på kort och medellång sikt i händelse av en plötslig ekonomisk kris och asymmetriska chocker. |
| --- | --- |

7.2

Att omvandla en del av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) till ett integrerat icke-monetärt europeiskt instrument som är EU-institutionernas ansvar, har ett tydligt fastställt mandat och en in- och utlåningskapacitet på 100 till 200 miljarder euro för att möjliggöra insatser på kort och medellång sikt i händelse av en plötslig ekonomisk kris och asymmetriska chocker.

| 7.3 | Att upprätta en konvergenskod som kompletteras med ett system med incitament för strukturreformer, vars räckvidd skulle fastställas utifrån deras europeiska mervärde och som särskilt kan omfatta finanspolitisk konvergens, åtgärder för att göra arbetsmarknaden mer dynamisk genom utbildning, digitalisering och en stärkt social sammanhållning, med särskild hänsyn tagen till de utmaningar som hänger samman med demografiska förändringar. I detta sammanhang vill kommittén uppmärksamma att tekniskt bistånd redan kan stödjas genom stödprogrammet för strukturreformer. |
| --- | --- |

7.3

Att upprätta en konvergenskod som kompletteras med ett system med incitament för strukturreformer, vars räckvidd skulle fastställas utifrån deras europeiska mervärde och som särskilt kan omfatta finanspolitisk konvergens, åtgärder för att göra arbetsmarknaden mer dynamisk genom utbildning, digitalisering och en stärkt social sammanhållning, med särskild hänsyn tagen till de utmaningar som hänger samman med demografiska förändringar. I detta sammanhang vill kommittén uppmärksamma att tekniskt bistånd redan kan stödjas genom stödprogrammet för strukturreformer.

| 8. | Kommittén upprepar i detta sammanhang sin uppmaning






  — | att nationell, regional och lokal medfinansiering inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna undantas från stabilitets- och tillväxtpaktens redovisningsmekanism på samma sätt som medfinansiering till Europeiska fonden för strategiska investeringar, |
| --- | --- | --- |

8.

Kommittén upprepar i detta sammanhang sin uppmaning

—

att nationell, regional och lokal medfinansiering inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna undantas från stabilitets- och tillväxtpaktens redovisningsmekanism på samma sätt som medfinansiering till Europeiska fonden för strategiska investeringar,

| — | att en typologi på EU-nivå fastställs för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna i förhållande till deras långsiktiga effekter, |
| --- | --- |

—

att en typologi på EU-nivå fastställs för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna i förhållande till deras långsiktiga effekter,

| — | att metoden för beräkning av det ”strukturella underskottet” ses över för att ta hänsyn till de nationella ekonomiernas inneboende egenskaper och de strukturella skillnaderna i de offentliga utgifterna och |
| --- | --- |

—

att metoden för beräkning av det ”strukturella underskottet” ses över för att ta hänsyn till de nationella ekonomiernas inneboende egenskaper och de strukturella skillnaderna i de offentliga utgifterna och

| — | att en indikator för investeringsnivån tas med i den makroekonomiska resultattavlan. |
| --- | --- |

—

att en indikator för investeringsnivån tas med i den makroekonomiska resultattavlan.

| 9. | ReK efterlyser verklig demokratisk medverkan från Europaparlamentets sida och ett samråd med ReK och med arbetsmarknadens parter före antagandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, i synnerhet för att säkerställa att de landsspecifika rekommendationerna är helt i linje med subsidiaritetsprincipen och inte bygger på en grund av potentiella makroekonomiska obalanser som stöder sig på enbart nationella siffror utan hänsyn till deras regionala och/eller lokala relevans. |
| --- | --- |

9.

ReK efterlyser verklig demokratisk medverkan från Europaparlamentets sida och ett samråd med ReK och med arbetsmarknadens parter före antagandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, i synnerhet för att säkerställa att de landsspecifika rekommendationerna är helt i linje med subsidiaritetsprincipen och inte bygger på en grund av potentiella makroekonomiska obalanser som stöder sig på enbart nationella siffror utan hänsyn till deras regionala och/eller lokala relevans.

| 10. | Kommittén förespråkar att man stärker euroområdets demokratiska funktionssätt genom att Europaparlamentet och de nationella parlamenten ges en förstärkt roll, särskilt när det gäller kontrollen av ESM och dess framtida utvidgning i form av en europeisk fond. ReK avvisar dock idén om att inrätta nya parlamentariska strukturer, med tanke på att Europaparlamentet redan är euroområdets parlament, eftersom euron enligt fördragen är den gemensamma valutan i Europeiska unionen. Däremot skulle man på sikt och i förekommande fall i samband med en översyn av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) kunna införa omröstningsförfaranden i Europaparlamentet som motsvarar dem i artikel 138 i EUF-fördraget angående rådet för att ta hänsyn till att Europaparlamentets ledamöter kan väljas i stater som inte är medlemmar i euroområdet. |
| --- | --- |

10.

Kommittén förespråkar att man stärker euroområdets demokratiska funktionssätt genom att Europaparlamentet och de nationella parlamenten ges en förstärkt roll, särskilt när det gäller kontrollen av ESM och dess framtida utvidgning i form av en europeisk fond. ReK avvisar dock idén om att inrätta nya parlamentariska strukturer, med tanke på att Europaparlamentet redan är euroområdets parlament, eftersom euron enligt fördragen är den gemensamma valutan i Europeiska unionen. Däremot skulle man på sikt och i förekommande fall i samband med en översyn av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) kunna införa omröstningsförfaranden i Europaparlamentet som motsvarar dem i artikel 138 i EUF-fördraget angående rådet för att ta hänsyn till att Europaparlamentets ledamöter kan väljas i stater som inte är medlemmar i euroområdet.

| 11. | ReK stöder sammanslagningen av funktionerna för Eurogruppens ordförande och kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor så att euroområdets allmänna intresse företräds inom Eurogruppen. |
| --- | --- |

11.

ReK stöder sammanslagningen av funktionerna för Eurogruppens ordförande och kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor så att euroområdets allmänna intresse företräds inom Eurogruppen.

| 12. | Europeiska regionkommittén anser att det är nödvändigt att fastställa formella verksamhetsregler för eurogruppen i syfte att främja insyn. |
| --- | --- |

12.

Europeiska regionkommittén anser att det är nödvändigt att fastställa formella verksamhetsregler för eurogruppen i syfte att främja insyn.

| 13. | ReK betonar att fullbordandet av EMU, i linje med den färdplan som Europeiska rådet antog i december 2012, bör kompletteras med en reell social pelare i syfte att inkludera sysselsättning och sociala normer, som harmoniserats i uppåtgående riktning, bland de makroekonomiska prioriteringarna (6). |
| --- | --- |

13.

ReK betonar att fullbordandet av EMU, i linje med den färdplan som Europeiska rådet antog i december 2012, bör kompletteras med en reell social pelare i syfte att inkludera sysselsättning och sociala normer, som harmoniserats i uppåtgående riktning, bland de makroekonomiska prioriteringarna (6).

| 14. | ReK föreslår att man kompletterar de fyra vägledande principer som kommissionen föreslår för fördjupningen av EMU med en femte princip om bidraget till hållbar utveckling och till genomförandet av målen för klimatkonferensen i Paris. |
| --- | --- |

14.

ReK föreslår att man kompletterar de fyra vägledande principer som kommissionen föreslår för fördjupningen av EMU med en femte princip om bidraget till hållbar utveckling och till genomförandet av målen för klimatkonferensen i Paris.

| 15. | Kommittén upprepar även sin övertygelse om att storleken på den nuvarande EU-budgeten, som bara motsvarar 1 % av BNP, är otillräcklig för att den ska kunna ha en makroekonomiskt konjunkturdämpande effekt på EU-nivå. ReK understryker emellertid att de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) trots sin relativt ringa storlek (0,37 % av bruttonationalinkomsten (BNI) i EU) är ett viktigt verktyg för att stimulera lokala investeringar och bidra till att konvergera ekonomierna i EU:s i framtiden 27 medlemsstater. ReK förespråkar därför att sammanhållningspolitiken efter 2020 får tillräckliga resurser som uppgår till minst en tredjedel av EU:s framtida budget. |
| --- | --- |

15.

Kommittén upprepar även sin övertygelse om att storleken på den nuvarande EU-budgeten, som bara motsvarar 1 % av BNP, är otillräcklig för att den ska kunna ha en makroekonomiskt konjunkturdämpande effekt på EU-nivå. ReK understryker emellertid att de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) trots sin relativt ringa storlek (0,37 % av bruttonationalinkomsten (BNI) i EU) är ett viktigt verktyg för att stimulera lokala investeringar och bidra till att konvergera ekonomierna i EU:s i framtiden 27 medlemsstater. ReK förespråkar därför att sammanhållningspolitiken efter 2020 får tillräckliga resurser som uppgår till minst en tredjedel av EU:s framtida budget.

| 16. | ReK betonar att det är nödvändigt att komplettera EU:s nästa budgetram för perioden efter 2020 med nya typer av egna medel (7). Syftet med detta förslag bör vara att förbättra den demokratiska förvaltningen av EU:s budget och göra den mer begriplig, samt att öka effektiviteten i budgetförvaltningen. De nya egna medlen skulle särskilt kunna bygga på en europeisk bolagsskatt baserad på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och på en europeisk skatt på vinster och/eller omsättning i den digitala ekonomin, en skatt på finansiella transaktioner och en koldioxidskatt som incitament för minskade CO2-utsläpp, för vilka kommissionen, i linje med sitt meddelande av den 21 september 2017, bör lägga fram förslag senast under våren 2018. |
| --- | --- |

16.

ReK betonar att det är nödvändigt att komplettera EU:s nästa budgetram för perioden efter 2020 med nya typer av egna medel (7). Syftet med detta förslag bör vara att förbättra den demokratiska förvaltningen av EU:s budget och göra den mer begriplig, samt att öka effektiviteten i budgetförvaltningen. De nya egna medlen skulle särskilt kunna bygga på en europeisk bolagsskatt baserad på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och på en europeisk skatt på vinster och/eller omsättning i den digitala ekonomin, en skatt på finansiella transaktioner och en koldioxidskatt som incitament för minskade CO2-utsläpp, för vilka kommissionen, i linje med sitt meddelande av den 21 september 2017, bör lägga fram förslag senast under våren 2018.

| 17. | Kommittén invänder mot att euroområdets finanspolitiska kapacitet tar formen av en budgetpost för euroområdet inom EU:s budget, så länge som taket för egna medel fastställs till 1,23 % av EU:s BNI. En integration av euroområdets finanspolitiska kapacitet i EU:s budget skulle nämligen betyda att den skulle uppnå högst 30 miljarder euro per år, vilket är helt otillräckligt för att uppfylla de funktioner som kommissionen planerar, nämligen: 1) tillhandahålla stöd för strukturreformer, 2) ha en stabiliserande funktion, 3) utgöra en säkerhetsmekanism eller ”backstop” för bankunionen och 4) fungera som ett instrument för föranslutningsstöd för medlemsstater som inte använder euron. Dessutom skulle en integration av den finanspolitiska kapaciteten inom ramen för EU-budgeten innebära en risk för en utträngningseffekt (”crowding out”) för finansieringen av unionens politik, såsom ESI-fonderna. |
| --- | --- |

17.

Kommittén invänder mot att euroområdets finanspolitiska kapacitet tar formen av en budgetpost för euroområdet inom EU:s budget, så länge som taket för egna medel fastställs till 1,23 % av EU:s BNI. En integration av euroområdets finanspolitiska kapacitet i EU:s budget skulle nämligen betyda att den skulle uppnå högst 30 miljarder euro per år, vilket är helt otillräckligt för att uppfylla de funktioner som kommissionen planerar, nämligen: 1) tillhandahålla stöd för strukturreformer, 2) ha en stabiliserande funktion, 3) utgöra en säkerhetsmekanism eller ”backstop” för bankunionen och 4) fungera som ett instrument för föranslutningsstöd för medlemsstater som inte använder euron. Dessutom skulle en integration av den finanspolitiska kapaciteten inom ramen för EU-budgeten innebära en risk för en utträngningseffekt (”crowding out”) för finansieringen av unionens politik, såsom ESI-fonderna.

| 18. | ReK anser att det innan man inför konvergensmekanismer för att få länder att ansluta sig till euroområdet behövs ett förtydligande av deras omfattning i förhållande till ESI-fonderna och särskilt Sammanhållningsfonden (8). |
| --- | --- |

18.

ReK anser att det innan man inför konvergensmekanismer för att få länder att ansluta sig till euroområdet behövs ett förtydligande av deras omfattning i förhållande till ESI-fonderna och särskilt Sammanhållningsfonden (8).

| 19. | ReK noterar att diskussionsunderlaget tar upp möjligheten att stärka kopplingen mellan strukturreformer och EU:s budget, antingen genom en särskild fond som syftar till att uppmuntra medlemsstaterna att genomföra reformer, eller genom att koppla samman utbetalningar från struktur- och investeringsfonderna (helt eller delvis) till de framsteg som gjorts i genomförandet av konkreta reformer för att främja konvergens. Reformernas genomförande skulle övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Kommittén erinrar i detta sammanhang om sitt konsekventa motstånd mot alla former av makroekonomisk villkorlighet, där ESI-fonderna används som en avskräckning eller bestraffning. Kommittén är också bekymrad över att man inom ramen för den europeiska planeringsterminen lägger mycket mer tyngd på minskningen av de nationella budgetunderskotten som en åtgärd för att begränsa eller minska den höga skuldkvoten, än på åtgärder för att öka tillväxten. Slutligen är kommittén besviken över att de lokala och regionala myndigheternas deltagande i styrningen av den europeiska planeringsterminen fortfarande är mycket otillfredsställande, trots att mer än tre fjärdedelar av de landsspecifika rekommendationerna för 2017 har koppling till regionerna, eftersom ansvaret för deras genomförande ligger på de lokala och regionala styresnivåerna. |
| --- | --- |

19.

ReK noterar att diskussionsunderlaget tar upp möjligheten att stärka kopplingen mellan strukturreformer och EU:s budget, antingen genom en särskild fond som syftar till att uppmuntra medlemsstaterna att genomföra reformer, eller genom att koppla samman utbetalningar från struktur- och investeringsfonderna (helt eller delvis) till de framsteg som gjorts i genomförandet av konkreta reformer för att främja konvergens. Reformernas genomförande skulle övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Kommittén erinrar i detta sammanhang om sitt konsekventa motstånd mot alla former av makroekonomisk villkorlighet, där ESI-fonderna används som en avskräckning eller bestraffning. Kommittén är också bekymrad över att man inom ramen för den europeiska planeringsterminen lägger mycket mer tyngd på minskningen av de nationella budgetunderskotten som en åtgärd för att begränsa eller minska den höga skuldkvoten, än på åtgärder för att öka tillväxten. Slutligen är kommittén besviken över att de lokala och regionala myndigheternas deltagande i styrningen av den europeiska planeringsterminen fortfarande är mycket otillfredsställande, trots att mer än tre fjärdedelar av de landsspecifika rekommendationerna för 2017 har koppling till regionerna, eftersom ansvaret för deras genomförande ligger på de lokala och regionala styresnivåerna.

| 20. | ReK anser att rådets överenskommelse från februari 2016 om en flexibel tillämpning av stabilitets- och tillväxtpakten också bör bekräftas i EU:s primärrätt. ReK erinrar i detta sammanhang om sin uppmaning om att de lokala och regionala myndigheternas offentliga investeringar inte ska räknas in i det strukturella underskottet för det medelfristiga mål som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten och i finanspakten, samt att medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas medfinansiering av ESI-fonderna inte ska ingå i de strukturella utgifterna. Denna medfinansiering är per definition investeringar av allmänt europeiskt intresse och har en erkänd hävstångseffekt på den ekonomiska tillväxten (9). |
| --- | --- |

20.

ReK anser att rådets överenskommelse från februari 2016 om en flexibel tillämpning av stabilitets- och tillväxtpakten också bör bekräftas i EU:s primärrätt. ReK erinrar i detta sammanhang om sin uppmaning om att de lokala och regionala myndigheternas offentliga investeringar inte ska räknas in i det strukturella underskottet för det medelfristiga mål som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten och i finanspakten, samt att medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas medfinansiering av ESI-fonderna inte ska ingå i de strukturella utgifterna. Denna medfinansiering är per definition investeringar av allmänt europeiskt intresse och har en erkänd hävstångseffekt på den ekonomiska tillväxten (9).

| 21. | I syfte att fullborda bankunionen betonar ReK vikten av att utveckla en samordnad europeisk strategi om nödlidande lån (10), som i slutet av 2016 utgjorde cirka 1 000 miljarder euro, vilket motsvarar ungefär 6,7 % av EU:s BNP och 5,1 % av bankernas totala utlåning, och för vilka man kan konstatera avsevärda skillnader inom EU, med procentsatser på mellan 1 % och 46 % och med en stor spridning bland ekonomiska sektorer. ReK uttrycker därför sitt stöd för den handlingsplan som godkändes av rådet den 11 juli 2017 och som syftar till att åtgärda problemet med nödlidande lån inom banksektorn genom ett antal initiativ på området banktillsyn, reform av regelverken för insolvens och skuldindrivning, utveckling av andrahandsmarknader för nödlidande lån och omstrukturering av banksektorn. |
| --- | --- |

21.

I syfte att fullborda bankunionen betonar ReK vikten av att utveckla en samordnad europeisk strategi om nödlidande lån (10), som i slutet av 2016 utgjorde cirka 1 000 miljarder euro, vilket motsvarar ungefär 6,7 % av EU:s BNP och 5,1 % av bankernas totala utlåning, och för vilka man kan konstatera avsevärda skillnader inom EU, med procentsatser på mellan 1 % och 46 % och med en stor spridning bland ekonomiska sektorer. ReK uttrycker därför sitt stöd för den handlingsplan som godkändes av rådet den 11 juli 2017 och som syftar till att åtgärda problemet med nödlidande lån inom banksektorn genom ett antal initiativ på området banktillsyn, reform av regelverken för insolvens och skuldindrivning, utveckling av andrahandsmarknader för nödlidande lån och omstrukturering av banksektorn.

| 22. | Kommittén är fortfarande tveksam till förslaget om att skapa värdepapperiserade finansiella produkter som skulle kunna emitteras av en kommersiell enhet eller institution, som köper en portfölj av statsobligationer från euroområdet och emitterar egna obligationer med säkerhet i denna portfölj (värdepapper med statsobligationer som säkerhet), som kan jämföras med amerikanska statsobligationer. Visserligen skulle sådana värdepapper göra det möjligt att bryta kopplingen mellan banker och statliga låntagare och att avskaffa prioriteringen av statsobligationer samtidigt som man undviker ett ömsesidigt ansvar för skulder och moraliska risker. Samtidigt gör värdepapperisering det möjligt för bankerna att sprida de finansiella riskerna till oreglerade finansiella aktörer. Dessutom kan värdepapper med statsobligationer som säkerhet öka räntedifferensen mellan statsobligationer (s.k. spread) i perioder av ekonomisk stress. |
| --- | --- |

22.

Kommittén är fortfarande tveksam till förslaget om att skapa värdepapperiserade finansiella produkter som skulle kunna emitteras av en kommersiell enhet eller institution, som köper en portfölj av statsobligationer från euroområdet och emitterar egna obligationer med säkerhet i denna portfölj (värdepapper med statsobligationer som säkerhet), som kan jämföras med amerikanska statsobligationer. Visserligen skulle sådana värdepapper göra det möjligt att bryta kopplingen mellan banker och statliga låntagare och att avskaffa prioriteringen av statsobligationer samtidigt som man undviker ett ömsesidigt ansvar för skulder och moraliska risker. Samtidigt gör värdepapperisering det möjligt för bankerna att sprida de finansiella riskerna till oreglerade finansiella aktörer. Dessutom kan värdepapper med statsobligationer som säkerhet öka räntedifferensen mellan statsobligationer (s.k. spread) i perioder av ekonomisk stress.

Bryssel den 30 november 2017

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Efter att den 12 maj 2017 ha antagit en resolution med titeln ”Europeiska kommissionens vitbok om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025” inledde ReK ett samråd om reflektionsprocessen, vars slutsatser kommer att ingå i ett yttrande som ska antas i mitten av 2018.

1

(2)  Se s. 34 och 35 i den senaste Standard Eurobarometer 87, våren 2017.

2

(3)  Se eupinions #2016/4: ”A European Finance Minister with Budget Autonomy? Need for reforms of the Eurozone and their potential, given public opinion in Europe”, Bertelsmann Stiftung.

3

(4)  http://www2.consilium.europa.eu/media/26310/132525.pdf

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/sv/policies/emu-report-2015/

5

(6)  Se ReK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen – Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension”, COM(2013) 690, utarbetat av Jean-Louis Destans (FR–PES), som antogs den 31 januari 2014, ECOS-V-050. ReK kommer också att den 11 eller den 12 oktober 2017 anta ett yttrande utarbetat av Mauro D’Attis (IT–EPP) om ”Förslag till interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och diskussionsunderlag om EU:s sociala dimension”, SEDEC-VI/027.

6

(7)  Se punkt 35 i yttrandet av den 7 februari 2017 av Carl Fredrik Graf (SE–EPP) om ”Finanspolitisk kapacitet och automatiska stabilisatorer i EMU”.

7

(8)  Se punkt 35 i yttrandet av den 7 februari 2017 av Carl Fredrik Graf (SE–EPP) om ”Finanspolitisk kapacitet och automatiska stabilisatorer i EMU”.

8

(9)  Se punkterna 52 och 54 i yttrandet av den 8 februari 2017 av Markku Markkula (FI–EPP) om ”Att överbrygga investeringsgapet: Hur ska utmaningarna hanteras?”.

9

(10)  Nödlidande lån är banklån som inte har betalats tillbaka i tid eller vars betalning sannolikt kommer att kräva försäljning av säkerheter. Om mängden nödlidande lån är hög under lång tid skapas problem, eftersom de hämmar bankernas lönsamhet på grund av administrativa kostnader och ökade finansieringskostnader. Finansieringsbehoven uttömmer bankernas kapitalbas och dessa lån hotar stabiliteten hos banker med stora mängder nödlidande lån.

10

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/11

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförandet av de makroregionala strategierna

(2018/C 164/03)

| Föredragande: | Raffaele Cattaneo (IT–EPP), ledamot och ordförande, regionfullmäktige, Lombardiet |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av EU:s makroregionala strategier –
  COM(2016) 805 final |

Föredragande:

Raffaele Cattaneo (IT–EPP), ledamot och ordförande, regionfullmäktige, Lombardiet

Referensdokument:

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av EU:s makroregionala strategier –

COM(2016) 805 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén betonar att de makroregionala strategierna utgör en funktionell och i grunden europeisk vision, och välkomnar kommissionens första samlade rapport någonsin om genomförandet av EU:s makroregionala strategier. EU behöver en territoriell vision (1) som sträcker sig över gränserna för att utveckla ett ”globalt synsätt”. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén betonar att de makroregionala strategierna utgör en funktionell och i grunden europeisk vision, och välkomnar kommissionens första samlade rapport någonsin om genomförandet av EU:s makroregionala strategier. EU behöver en territoriell vision (1) som sträcker sig över gränserna för att utveckla ett ”globalt synsätt”.

| 2. | Trots att de makroregionala strategierna bara har funnits sedan kort tid (2) har de blivit ett etablerat nedifrån och upp-riktat och platsbaserat instrument för ett effektivare utnyttjande av makroregionernas gemensamma potential genom att bättre genomföra och samordna de politiska svaren på olika utmaningar såsom ekonomisk tillväxt, innovation, transporter, energi, miljö och klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.

Trots att de makroregionala strategierna bara har funnits sedan kort tid (2) har de blivit ett etablerat nedifrån och upp-riktat och platsbaserat instrument för ett effektivare utnyttjande av makroregionernas gemensamma potential genom att bättre genomföra och samordna de politiska svaren på olika utmaningar såsom ekonomisk tillväxt, innovation, transporter, energi, miljö och klimatförändringar.

| 3. | Makroregionala strategier är avgörande för att EU:s strategiska mål ska kunna uppnås och utgör en viktig del av EU:s struktur för flernivåstyre. De spelar en viktig roll för att stimulera utvecklingsprocesserna också i mindre utvecklade regioner. De spelar också en nyckelroll i övergångs- och anslutningsländerna samt länder utanför EU såsom grannskapsländerna. |
| --- | --- |

3.

Makroregionala strategier är avgörande för att EU:s strategiska mål ska kunna uppnås och utgör en viktig del av EU:s struktur för flernivåstyre. De spelar en viktig roll för att stimulera utvecklingsprocesserna också i mindre utvecklade regioner. De spelar också en nyckelroll i övergångs- och anslutningsländerna samt länder utanför EU såsom grannskapsländerna.

| 4. | Kommittén framhåller vikten av makroregionala strategier för att stödja klimatbekämpningsåtgärder i sårbara områden. Strategierna kan t.ex. användas effektivt i kampen mot översvämningar och bränder i gränsområden. |
| --- | --- |

4.

Kommittén framhåller vikten av makroregionala strategier för att stödja klimatbekämpningsåtgärder i sårbara områden. Strategierna kan t.ex. användas effektivt i kampen mot översvämningar och bränder i gränsområden.

| 5. | Makroregionala strategier och andra EU-instrument för gränsöverskridande och transnationellt samarbete, t.ex. EGTS, andra strukturer för territoriellt samarbete, såsom arbetsgemenskaperna, och Interreg-programmen, är grundläggande byggstenar i det framtida EU. |
| --- | --- |

5.

Makroregionala strategier och andra EU-instrument för gränsöverskridande och transnationellt samarbete, t.ex. EGTS, andra strukturer för territoriellt samarbete, såsom arbetsgemenskaperna, och Interreg-programmen, är grundläggande byggstenar i det framtida EU.

| 6. | Kommittén ställer sig mycket positiv till tanken på en samlad rapport om genomförandet av fyra makroregionala strategier och ser fram emot de genomföranderapporter som kommissionen ska utarbeta i slutet av 2018. |
| --- | --- |

6.

Kommittén ställer sig mycket positiv till tanken på en samlad rapport om genomförandet av fyra makroregionala strategier och ser fram emot de genomföranderapporter som kommissionen ska utarbeta i slutet av 2018.

| 7. | ReK understryker de makroregionala strategiernas potentiella roll i integrerad utveckling utanför EU:s gränser och särskilt mot bakgrund av att Förenade kungariket är på väg att lämna EU. Vi föreslår därför att man undersöker hur de makroregionala strategierna skulle kunna bidra till att bygga upp de framtida förbindelserna mellan Förenade kungariket och EU, och vi vill se ett starkt deltagande av de lokala och regionala myndigheterna på båda sidor i den framtida diskussionen i denna fråga. |
| --- | --- |

7.

ReK understryker de makroregionala strategiernas potentiella roll i integrerad utveckling utanför EU:s gränser och särskilt mot bakgrund av att Förenade kungariket är på väg att lämna EU. Vi föreslår därför att man undersöker hur de makroregionala strategierna skulle kunna bidra till att bygga upp de framtida förbindelserna mellan Förenade kungariket och EU, och vi vill se ett starkt deltagande av de lokala och regionala myndigheterna på båda sidor i den framtida diskussionen i denna fråga.

| 8. | ReK hänvisar till sina tidigare yttranden i frågan för särskilda kommentarer om varje makroregional strategi (3) och bygger vidare på de synpunkterna för att lämna allmänna kommentarer i detta yttrande som är tillämpliga på alla makroregionala strategier. Vi vill fästa uppmärksamheten vid vikten av ökad effektivitet och prioritering av resultaten samt en mer praktisk inriktning på genomförandet av makroregionala strategier. |
| --- | --- |

8.

ReK hänvisar till sina tidigare yttranden i frågan för särskilda kommentarer om varje makroregional strategi (3) och bygger vidare på de synpunkterna för att lämna allmänna kommentarer i detta yttrande som är tillämpliga på alla makroregionala strategier. Vi vill fästa uppmärksamheten vid vikten av ökad effektivitet och prioritering av resultaten samt en mer praktisk inriktning på genomförandet av makroregionala strategier.

| 9. | Fördelen med makroregionala strategier är att nationella, regionala och lokala aktörer samlas inom en gemensam ram för att utarbeta en övergripande strategi och gemensamma programplaneringsprocesser som bidrar till uppnåendet av EU-fördragets mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och som effektivt tillgodoser lokala behov. Makroregionala strategier bidrar dessutom till att engagera medborgarna i EU-projektet och överbrygga klyftan mellan beslutsfattandet på EU-nivå och lokal nivå. |
| --- | --- |

9.

Fördelen med makroregionala strategier är att nationella, regionala och lokala aktörer samlas inom en gemensam ram för att utarbeta en övergripande strategi och gemensamma programplaneringsprocesser som bidrar till uppnåendet av EU-fördragets mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och som effektivt tillgodoser lokala behov. Makroregionala strategier bidrar dessutom till att engagera medborgarna i EU-projektet och överbrygga klyftan mellan beslutsfattandet på EU-nivå och lokal nivå.

| 10. | De makroregionala strategierna befinner sig emellertid i en kritisk fas, där deras potential erkänns alltmer men deras praktiska genomförande måste förbättras ytterligare för att man ska kunna dra full nytta av dem. Genom att framhålla det lokala och regionala perspektivet på de makroregionala strategierna har detta yttrande ett bredare strategiskt syfte mot bakgrund av de pågående förberedelserna inför nästa programperiod och EU:s framtid mer generellt. |
| --- | --- |

10.

De makroregionala strategierna befinner sig emellertid i en kritisk fas, där deras potential erkänns alltmer men deras praktiska genomförande måste förbättras ytterligare för att man ska kunna dra full nytta av dem. Genom att framhålla det lokala och regionala perspektivet på de makroregionala strategierna har detta yttrande ett bredare strategiskt syfte mot bakgrund av de pågående förberedelserna inför nästa programperiod och EU:s framtid mer generellt.

| 11. | Kommittén stöder framväxande initiativ för att inrätta nya makroregionala strategier. Man bör dock anta ett mer systematiskt tillvägagångssätt där funktionella behov fastställs i en nedifrån och upp-process. Inom befintliga och etablerade strukturer för territoriellt samarbete bör man fundera över om makroregionala strategier kan ge ett mervärde och erbjuda nya möjligheter att förbättra de befintliga strukturerna för territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

11.

Kommittén stöder framväxande initiativ för att inrätta nya makroregionala strategier. Man bör dock anta ett mer systematiskt tillvägagångssätt där funktionella behov fastställs i en nedifrån och upp-process. Inom befintliga och etablerade strukturer för territoriellt samarbete bör man fundera över om makroregionala strategier kan ge ett mervärde och erbjuda nya möjligheter att förbättra de befintliga strukturerna för territoriellt samarbete.

| 12. | Dessutom bör det noteras att de befintliga makroregionala strategierna möjliggör partnerskap mellan många EU-länder. Man bör dock även göra det möjligt att inrätta makroregionala strategier som omfattar färre länder, men flera regioner, som i denna territoriella strategi finner ett lämpligt och effektivt sätt att lösa gemensamma problem, med särskild hänsyn till de regioner som lider av naturbetingade nackdelar, öregioner och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

12.

Dessutom bör det noteras att de befintliga makroregionala strategierna möjliggör partnerskap mellan många EU-länder. Man bör dock även göra det möjligt att inrätta makroregionala strategier som omfattar färre länder, men flera regioner, som i denna territoriella strategi finner ett lämpligt och effektivt sätt att lösa gemensamma problem, med särskild hänsyn till de regioner som lider av naturbetingade nackdelar, öregioner och de yttersta randområdena.

| 13. | Det civila samhället och starka lokala aktörer, regioner och kommuner kan bidra starkt till att den europeiska tanken konsolideras och den nödvändiga hävstångseffekten uppnås. Därför måste de huvudansvariga för genomförandet av de makroregionala strategierna och det civila samhället göras delaktiga i utformningen av strategiska program. På så sätt kommer vi att kunna förbättra EU:s subsidiaritetsresultat, inte bara i förbindelserna mellan politiska beslutsfattare och institutioner, utan även i förbindelserna med ekonomiska och sociala aktörer på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

13.

Det civila samhället och starka lokala aktörer, regioner och kommuner kan bidra starkt till att den europeiska tanken konsolideras och den nödvändiga hävstångseffekten uppnås. Därför måste de huvudansvariga för genomförandet av de makroregionala strategierna och det civila samhället göras delaktiga i utformningen av strategiska program. På så sätt kommer vi att kunna förbättra EU:s subsidiaritetsresultat, inte bara i förbindelserna mellan politiska beslutsfattare och institutioner, utan även i förbindelserna med ekonomiska och sociala aktörer på lokal och regional nivå.

II.   BAKGRUND OCH FINANSIERING

| 14. | De makroregionala strategierna är i grunden ett politiskt instrument för att samordna genomförandet av en lång rad politikområden. Deras omfattning är mycket bredare än målet om europeiskt territoriellt samarbete: Å ena sidan bidrar olika politikområden till genomförandet av de makroregionala strategierna, och å andra sidan skulle all EU-politik gynnas av bättre samordning genom makroregionala strategier. |
| --- | --- |

14.

De makroregionala strategierna är i grunden ett politiskt instrument för att samordna genomförandet av en lång rad politikområden. Deras omfattning är mycket bredare än målet om europeiskt territoriellt samarbete: Å ena sidan bidrar olika politikområden till genomförandet av de makroregionala strategierna, och å andra sidan skulle all EU-politik gynnas av bättre samordning genom makroregionala strategier.

| 15. | De makroregionala strategiernas mål måste på ett samordnat sätt införlivas i EU:s övergripande strategi efter 2020 för att på så sätt skapa en sammanhängande ram för alla program, vilket skulle göra att de makroregionala strategierna beaktas i den strategiska planeringen av all politik som påverkar den regionala utvecklingen. Detta gäller politik i alla former och på alla nivåer, inbegripet politikområden med delad förvaltning, och även politikområden som förvaltas direkt av kommissionen samt nationell regionalpolitik. |
| --- | --- |

15.

De makroregionala strategiernas mål måste på ett samordnat sätt införlivas i EU:s övergripande strategi efter 2020 för att på så sätt skapa en sammanhängande ram för alla program, vilket skulle göra att de makroregionala strategierna beaktas i den strategiska planeringen av all politik som påverkar den regionala utvecklingen. Detta gäller politik i alla former och på alla nivåer, inbegripet politikområden med delad förvaltning, och även politikområden som förvaltas direkt av kommissionen samt nationell regionalpolitik.

| 16. | Kommittén beklagar att de makroregionala strategiernas mervärde för närvarande inte avspeglas tillräckligt i sektorspolitikområdena och deras finansieringsprogram. Detta leder till praktiska problem när projekt måste uppfylla de strategiska krav som ställs inom både den makroregionala strategin och sektorspolitiken, som tillhandahåller finansieringen, och kan skilja sig åt betydligt. Det gör att det tar längre tid att förbereda projekt som omfattas av en makroregional strategi och att de därför är mindre konkurrenskraftiga än ”vanliga” sektorspolitiska projekt. |
| --- | --- |

16.

Kommittén beklagar att de makroregionala strategiernas mervärde för närvarande inte avspeglas tillräckligt i sektorspolitikområdena och deras finansieringsprogram. Detta leder till praktiska problem när projekt måste uppfylla de strategiska krav som ställs inom både den makroregionala strategin och sektorspolitiken, som tillhandahåller finansieringen, och kan skilja sig åt betydligt. Det gör att det tar längre tid att förbereda projekt som omfattas av en makroregional strategi och att de därför är mindre konkurrenskraftiga än ”vanliga” sektorspolitiska projekt.

| 17. | För att säkra tillgången till finansiella medel under programperioden efter 2020 bör all EU-politik (inbegripet sammanhållningspolitiken) omfatta särskilda genomföranderegler för projekt som bidrar till en makroregional strategi som skulle underlätta tillgången till finansiering och minska de administrativa kraven. Genomförandet av EU-programmen måste förenklas snarast. |
| --- | --- |

17.

För att säkra tillgången till finansiella medel under programperioden efter 2020 bör all EU-politik (inbegripet sammanhållningspolitiken) omfatta särskilda genomföranderegler för projekt som bidrar till en makroregional strategi som skulle underlätta tillgången till finansiering och minska de administrativa kraven. Genomförandet av EU-programmen måste förenklas snarast.

| 18. | Kommittén efterlyser förstärkta kopplingar mellan de makroregionala strategierna och EU:s finansieringskällor under både utformningen och genomförandet av sektorspolitiken. Dubblering av förfaranden och rapportering måste undvikas. Principiellt måste medlen följa politiken och inte tvärtom. Tyvärr tycks för närvarande det motsatta vara fallet, eftersom makroregionala strategier måste begära stöd från finansieringsprogram. |
| --- | --- |

18.

Kommittén efterlyser förstärkta kopplingar mellan de makroregionala strategierna och EU:s finansieringskällor under både utformningen och genomförandet av sektorspolitiken. Dubblering av förfaranden och rapportering måste undvikas. Principiellt måste medlen följa politiken och inte tvärtom. Tyvärr tycks för närvarande det motsatta vara fallet, eftersom makroregionala strategier måste begära stöd från finansieringsprogram.

| 19. | Medlemsstaterna uppmanas att inleda diskussioner om hur de makroregionala strategierna bör integreras i EU:s fleråriga budgetram efter 2020 med respekt för de grundläggande principerna för de makroregionala strategierna. När det gäller nästa generations finansieringsprogram bör kommissionen säkra tillräcklig finansiering för de transnationella program som motsvarar makroregionala strategier och utveckla en mekanism som ger prioritet åt stödberättigade projekt som betraktas som strategiska av en makroregional strategi. Detta bör ske på ett sätt som kompletterar finansieringen av projekt inom ramen för andra EU-instrument för gränsöverskridande och transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

19.

Medlemsstaterna uppmanas att inleda diskussioner om hur de makroregionala strategierna bör integreras i EU:s fleråriga budgetram efter 2020 med respekt för de grundläggande principerna för de makroregionala strategierna. När det gäller nästa generations finansieringsprogram bör kommissionen säkra tillräcklig finansiering för de transnationella program som motsvarar makroregionala strategier och utveckla en mekanism som ger prioritet åt stödberättigade projekt som betraktas som strategiska av en makroregional strategi. Detta bör ske på ett sätt som kompletterar finansieringen av projekt inom ramen för andra EU-instrument för gränsöverskridande och transnationellt samarbete.

| 20. | ReK uppmanar samordnarna av makroregionala strategier att inte låta någon tid gå förlorad när det gäller att utarbeta strategidokument för hur olika politikområden bör bidra till genomförandet av de makroregionala strategierna. Med tanke på utarbetandet av lagstiftningsakter för programperioden efter 2020 skulle sådana strategidokument uppmuntra EU:s beslutsfattare att anpassa lagstiftningen till de makroregionala strategiernas behov. Dessutom skulle strategidokumenten bidra direkt till programplaneringsfasen och utgöra grunden för utformningen av operativa program. |
| --- | --- |

20.

ReK uppmanar samordnarna av makroregionala strategier att inte låta någon tid gå förlorad när det gäller att utarbeta strategidokument för hur olika politikområden bör bidra till genomförandet av de makroregionala strategierna. Med tanke på utarbetandet av lagstiftningsakter för programperioden efter 2020 skulle sådana strategidokument uppmuntra EU:s beslutsfattare att anpassa lagstiftningen till de makroregionala strategiernas behov. Dessutom skulle strategidokumenten bidra direkt till programplaneringsfasen och utgöra grunden för utformningen av operativa program.

| 21. | Kommissionen uppmanas att i samarbete med Interact-programmet, de makroregionala strategiernas tematiska och nationella samordnare och berörda parter i befintliga och framtida makroregionala strategier stödja denna process genom att anordna och finansiera särskilda workshoppar med syftet att utarbeta sådana strategidokument. Kommissionen uppmanas att i samarbete med Interact-programmet främja utbytet av erfarenheter mellan de fyra makroregionala strategierna i fråga om både strategiernas tematiska prioriteringar och allmänna aspekter av deras genomförande. Utarbetandet av nya makroregionala strategier bör få också metodologiskt stöd. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen uppmanas att i samarbete med Interact-programmet, de makroregionala strategiernas tematiska och nationella samordnare och berörda parter i befintliga och framtida makroregionala strategier stödja denna process genom att anordna och finansiera särskilda workshoppar med syftet att utarbeta sådana strategidokument. Kommissionen uppmanas att i samarbete med Interact-programmet främja utbytet av erfarenheter mellan de fyra makroregionala strategierna i fråga om både strategiernas tematiska prioriteringar och allmänna aspekter av deras genomförande. Utarbetandet av nya makroregionala strategier bör få också metodologiskt stöd.

| 22. | Kommissionen borde spela en större och mer proaktiv roll för att samordna och främja samarbetet inom ramen för de makroregionala strategierna. Utöver GD Regional- och stadspolitik bör också kommissionens andra generaldirektorat delta mer aktivt för att stödja genomförandet av de makroregionala strategiernas strategiska mål. De makroregionala strategierna bör vara bättre kopplade till alla EU:s politikområden och instrument i syfte att säkerställa ett större bidrag till EU:s övergripande mål. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen borde spela en större och mer proaktiv roll för att samordna och främja samarbetet inom ramen för de makroregionala strategierna. Utöver GD Regional- och stadspolitik bör också kommissionens andra generaldirektorat delta mer aktivt för att stödja genomförandet av de makroregionala strategiernas strategiska mål. De makroregionala strategierna bör vara bättre kopplade till alla EU:s politikområden och instrument i syfte att säkerställa ett större bidrag till EU:s övergripande mål.

| 23. | Kommittén efterlyser en möjlighet att införa incitament, bl.a. ekonomiska, för regionerna och medlemsstaterna med stöd av kommissionen i syfte att underlätta nya metoder för att genomföra EU:s politik och lagstiftning inom ramen för makroregionala strategier. Sådana nya metoder skulle till exempel kunna bestå i att prova möjliga framtida europeiska standarder eller politiska åtgärder eller underlätta genomförandet av EU:s lagar och politik som redan antagits (en möjlighet att snabbare uppnå vissa mål – t.ex. klimat, energi och transporter – eller att gå längre än målen i EU-lagstiftningen i kvalitativa och kvantitativa termer genom att fastställa mer ambitiösa mål). Denna incitamentsmekanism skulle kunna uppnås genom att makroregionala partner och kommissionen sammanförs på frivillig basis i ett ”programavtal” där syftena, villkoren och de mål som ska uppnås fastställs och som ger incitament till att förbinda sig till ett snabbare genomförande. |
| --- | --- |

23.

Kommittén efterlyser en möjlighet att införa incitament, bl.a. ekonomiska, för regionerna och medlemsstaterna med stöd av kommissionen i syfte att underlätta nya metoder för att genomföra EU:s politik och lagstiftning inom ramen för makroregionala strategier. Sådana nya metoder skulle till exempel kunna bestå i att prova möjliga framtida europeiska standarder eller politiska åtgärder eller underlätta genomförandet av EU:s lagar och politik som redan antagits (en möjlighet att snabbare uppnå vissa mål – t.ex. klimat, energi och transporter – eller att gå längre än målen i EU-lagstiftningen i kvalitativa och kvantitativa termer genom att fastställa mer ambitiösa mål). Denna incitamentsmekanism skulle kunna uppnås genom att makroregionala partner och kommissionen sammanförs på frivillig basis i ett ”programavtal” där syftena, villkoren och de mål som ska uppnås fastställs och som ger incitament till att förbinda sig till ett snabbare genomförande.

De makroregionala strategierna och sammanhållningspolitiken

| 24. | Sammanhållningspolitiken är inte bara EU:s regionala utvecklingspolitik som syftar till att minska skillnaderna, utan också dess viktigaste investeringsverktyg. Det behövs ett bättre och direkt samband mellan de makroregionala strategierna och de sammanhållningspolitiska åtgärderna så att dessa strategier kan dra nytta av ett integrerat och specifikt tillvägagångssätt inom ramen för de operativa programmen. |
| --- | --- |

24.

Sammanhållningspolitiken är inte bara EU:s regionala utvecklingspolitik som syftar till att minska skillnaderna, utan också dess viktigaste investeringsverktyg. Det behövs ett bättre och direkt samband mellan de makroregionala strategierna och de sammanhållningspolitiska åtgärderna så att dessa strategier kan dra nytta av ett integrerat och specifikt tillvägagångssätt inom ramen för de operativa programmen.

| 25. | Sammanhållningspolitiken erbjuder ett viktigt stöd till de makroregionala strategierna. Dels ger sammanhållningspolitiken ett väsentligt ekonomiskt stöd till projekt som bidrar till genomförandet av de makroregionala strategierna, dels kan den säkerställa strategiernas dagliga funktion genom att tillhandahålla tekniskt stöd till deras styrmekanismer. |
| --- | --- |

25.

Sammanhållningspolitiken erbjuder ett viktigt stöd till de makroregionala strategierna. Dels ger sammanhållningspolitiken ett väsentligt ekonomiskt stöd till projekt som bidrar till genomförandet av de makroregionala strategierna, dels kan den säkerställa strategiernas dagliga funktion genom att tillhandahålla tekniskt stöd till deras styrmekanismer.

| 26. | Sammanhållningspolitiken fungerar genom nationella anslag och är således främst inriktad på nationella prioriteringar. I praktiken innebär detta att även om ett land/en region beslutar att stödja projekt inom ramen för en makroregional strategi finns det ingen garanti för att det andra landet/den andra regionen kommer att göra det som krävs för att också stödja genomförandet. I sådana fall minskas tyvärr projekts effektivitet och den makroregionala strategins mervärde försvagas. Vid programplaneringen av sammanhållningspolitiken bör medlemsstaterna ta hänsyn till de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

26.

Sammanhållningspolitiken fungerar genom nationella anslag och är således främst inriktad på nationella prioriteringar. I praktiken innebär detta att även om ett land/en region beslutar att stödja projekt inom ramen för en makroregional strategi finns det ingen garanti för att det andra landet/den andra regionen kommer att göra det som krävs för att också stödja genomförandet. I sådana fall minskas tyvärr projekts effektivitet och den makroregionala strategins mervärde försvagas. Vid programplaneringen av sammanhållningspolitiken bör medlemsstaterna ta hänsyn till de makroregionala strategierna.

| 27. | Kommittén förespråkar därför en ytterligare förstärkning av det europeiska territoriella samarbetet inom sammanhållningspolitiken i framtiden, samtidigt som man ökar den transnationella dimensionen i konventionella operativa program – som utgör ca 95 % av sammanhållningspolitiken – och i förekommande fall anpassar dem till de makroregionala strategierna. Man bör också förbättra synergierna mellan ESI-fondsbaserade program och direktförvaltade sektorsprogram såsom Horisont 2020, Erasmus+ och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Relevanta operativa program bör tydligt ta hänsyn till den makroregionala strategin för respektive område. Kommittén hoppas att alla EU:s interna och externa landgränser och sjögränser (regioner som ligger högst 150 km från varandra eller, när det gäller öar och de yttersta randområdena, mer än 150 km från varandra) ska kunna dra nytta av stöd och delta i gränsöverskridande och makroregionala samarbetsprogram. |
| --- | --- |

27.

Kommittén förespråkar därför en ytterligare förstärkning av det europeiska territoriella samarbetet inom sammanhållningspolitiken i framtiden, samtidigt som man ökar den transnationella dimensionen i konventionella operativa program – som utgör ca 95 % av sammanhållningspolitiken – och i förekommande fall anpassar dem till de makroregionala strategierna. Man bör också förbättra synergierna mellan ESI-fondsbaserade program och direktförvaltade sektorsprogram såsom Horisont 2020, Erasmus+ och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Relevanta operativa program bör tydligt ta hänsyn till den makroregionala strategin för respektive område. Kommittén hoppas att alla EU:s interna och externa landgränser och sjögränser (regioner som ligger högst 150 km från varandra eller, när det gäller öar och de yttersta randområdena, mer än 150 km från varandra) ska kunna dra nytta av stöd och delta i gränsöverskridande och makroregionala samarbetsprogram.

| 28. | ReK upprepar uppmaningen i sitt nyligen antagna yttrande om ”Projekt för kontakter mellan människor och småskaliga projekt inom gränsöverskridande samarbetsprogram” om att underlätta tillgången till sammanhållningspolitiska medel för små projekt. Erfarenheterna visar att vissa småskaliga, transnationella projekt är förenliga med de makroregionala strategiernas mål. De flesta EU-finansieringsprogram är dock inte utformade för att stödja små projekt: Många lokalsamhällen och civilsamhällesorganisationer kan inte delta eftersom de inte har den nödvändiga finansiella och administrativa kapaciteten. Mot denna bakgrund rekommenderas det att lättillgängliga och hanterbara finansieringsinstrument ska utvecklas, inklusive förhandsfinansieringsmodeller och projektutveckling för mindre projekt. |
| --- | --- |

28.

ReK upprepar uppmaningen i sitt nyligen antagna yttrande om ”Projekt för kontakter mellan människor och småskaliga projekt inom gränsöverskridande samarbetsprogram” om att underlätta tillgången till sammanhållningspolitiska medel för små projekt. Erfarenheterna visar att vissa småskaliga, transnationella projekt är förenliga med de makroregionala strategiernas mål. De flesta EU-finansieringsprogram är dock inte utformade för att stödja små projekt: Många lokalsamhällen och civilsamhällesorganisationer kan inte delta eftersom de inte har den nödvändiga finansiella och administrativa kapaciteten. Mot denna bakgrund rekommenderas det att lättillgängliga och hanterbara finansieringsinstrument ska utvecklas, inklusive förhandsfinansieringsmodeller och projektutveckling för mindre projekt.

| 29. | Programmen för europeiskt territoriellt samarbete har en avgörande roll att spela när det gäller att stödja makroregionala strategier. Europeiskt territoriellt samarbete utgör dock bara en liten del av den sammanlagda finansieringen och är därför viktigt i fråga om kvalitet snarare än kvantitet. Huvudsyftet med programmen för europeiskt territoriellt samarbete bör vara att stödja gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete liksom pilotprojekt och innovativa program samt att tillhandahålla tekniskt stöd för att finansiera genomförandet av makroregionala strategier. Konkurrens mellan projekt för europeiskt territoriellt samarbete och projekt inom makroregionala strategier om samma medel är kontraproduktivt och bör undvikas. |
| --- | --- |

29.

Programmen för europeiskt territoriellt samarbete har en avgörande roll att spela när det gäller att stödja makroregionala strategier. Europeiskt territoriellt samarbete utgör dock bara en liten del av den sammanlagda finansieringen och är därför viktigt i fråga om kvalitet snarare än kvantitet. Huvudsyftet med programmen för europeiskt territoriellt samarbete bör vara att stödja gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete liksom pilotprojekt och innovativa program samt att tillhandahålla tekniskt stöd för att finansiera genomförandet av makroregionala strategier. Konkurrens mellan projekt för europeiskt territoriellt samarbete och projekt inom makroregionala strategier om samma medel är kontraproduktivt och bör undvikas.

| 30. | Kommittén framhåller den roll som EGTS spelar i genomförandet av makroregionala strategier och andra transnationella och gränsöverskridande initiativ, såsom arbetsgemenskaperna. EGTS har dock ännu inte nått sin fulla potential på grund av otillräckligt genomförande av den relevanta lagstiftningen i vissa medlemsstater, bristande kunskaper om de möjligheter som detta verktyg erbjuder och andra kvarstående administrativa hinder. |
| --- | --- |

30.

Kommittén framhåller den roll som EGTS spelar i genomförandet av makroregionala strategier och andra transnationella och gränsöverskridande initiativ, såsom arbetsgemenskaperna. EGTS har dock ännu inte nått sin fulla potential på grund av otillräckligt genomförande av den relevanta lagstiftningen i vissa medlemsstater, bristande kunskaper om de möjligheter som detta verktyg erbjuder och andra kvarstående administrativa hinder.

Omtolkning av principen om tre nej

| 31. | En grundläggande princip som gäller för de makroregionala strategierna är ”tre nej”: inga nya EU-medel, inga ytterligare formella EU-strukturer och ingen ny EU-lagstiftning. I praktiken har dock denna princip lett till viss förvirring. Till exempel har nya strukturer, såsom samarbetsplattformar och nätverk, inrättats inom alla makroregionala strategier, men dessa betraktas inte som formella EU-strukturer. Genomförandet av de makroregionala strategierna är starkt beroende av EU-medel, men tekniskt sett är medlen inte nya, utan används på annat sätt. Dessutom bör det, trots att de makroregionala strategierna inte får medföra ny lagstiftning, vara tillåtet att föreslå eller ändra lagstiftning på alla nivåer om detta skulle förbättra genomförandet av dessa strategier. |
| --- | --- |

31.

En grundläggande princip som gäller för de makroregionala strategierna är ”tre nej”: inga nya EU-medel, inga ytterligare formella EU-strukturer och ingen ny EU-lagstiftning. I praktiken har dock denna princip lett till viss förvirring. Till exempel har nya strukturer, såsom samarbetsplattformar och nätverk, inrättats inom alla makroregionala strategier, men dessa betraktas inte som formella EU-strukturer. Genomförandet av de makroregionala strategierna är starkt beroende av EU-medel, men tekniskt sett är medlen inte nya, utan används på annat sätt. Dessutom bör det, trots att de makroregionala strategierna inte får medföra ny lagstiftning, vara tillåtet att föreslå eller ändra lagstiftning på alla nivåer om detta skulle förbättra genomförandet av dessa strategier.

| 32. | Kommittén anser att ”tre nej” bör ersättas med ”tre ja” för att förbättra användningen av befintliga lagar, institutioner och medel. Man bör inta ett praktiskt förhållningssätt som innebär att man vidtar nödvändiga åtgärder för att förbättra de makroregionala strategiernas funktionssätt snarare än att fokusera på förvirrande principer såsom ”tre nej”. ReK säger ja till bättre synergier med finansieringsinstrumenten, ja till en bättre integrering av befintliga strukturer i de makroregionala strategierna och ja till ett bättre genomförande av de befintliga reglerna. |
| --- | --- |

32.

Kommittén anser att ”tre nej” bör ersättas med ”tre ja” för att förbättra användningen av befintliga lagar, institutioner och medel. Man bör inta ett praktiskt förhållningssätt som innebär att man vidtar nödvändiga åtgärder för att förbättra de makroregionala strategiernas funktionssätt snarare än att fokusera på förvirrande principer såsom ”tre nej”. ReK säger ja till bättre synergier med finansieringsinstrumenten, ja till en bättre integrering av befintliga strukturer i de makroregionala strategierna och ja till ett bättre genomförande av de befintliga reglerna.

Styrning

| 33. | Styrningen av de makroregionala strategierna måste nu stärkas, och för att styrningen ska kunna stärkas måste även de lokala och regionala nivåerna stärkas. Styrningen kan inte överlåtas enbart till de nationella regeringarna, eftersom detta strider mot idén med makroregionala strategier. |
| --- | --- |

33.

Styrningen av de makroregionala strategierna måste nu stärkas, och för att styrningen ska kunna stärkas måste även de lokala och regionala nivåerna stärkas. Styrningen kan inte överlåtas enbart till de nationella regeringarna, eftersom detta strider mot idén med makroregionala strategier.

| 34. | Genomförandet av de makroregionala strategierna kräver en särskild styrningsstrategi som bygger på samarbete och samordning, och kommittén betonar att bättre administrativ kapacitet på grundval av ökat egenansvar och bättre samarbete är nödvändiga i detta syfte. Denna särskilda styrningsstrategi bör integreras i de befintliga styrningsstrukturerna på ett samordnat sätt i syfte att undvika dubbelarbete och uppnå en rationaliserad strategi. Under inga omständigheter får samordningsinsatserna leda till dold centralisering. |
| --- | --- |

34.

Genomförandet av de makroregionala strategierna kräver en särskild styrningsstrategi som bygger på samarbete och samordning, och kommittén betonar att bättre administrativ kapacitet på grundval av ökat egenansvar och bättre samarbete är nödvändiga i detta syfte. Denna särskilda styrningsstrategi bör integreras i de befintliga styrningsstrukturerna på ett samordnat sätt i syfte att undvika dubbelarbete och uppnå en rationaliserad strategi. Under inga omständigheter får samordningsinsatserna leda till dold centralisering.

| 35. | Att de europeiska, nationella och regionala politikerna och förvaltningarna har en känsla av egenansvar är en förutsättning för att förbättra den administrativa kapaciteten, och kommittén beklagar att de makroregionala strategierna fortfarande ofta lider brist på egenansvar. Egenansvaret kan förbättras genom att man ökar medvetenheten om den avgörande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar. |
| --- | --- |

35.

Att de europeiska, nationella och regionala politikerna och förvaltningarna har en känsla av egenansvar är en förutsättning för att förbättra den administrativa kapaciteten, och kommittén beklagar att de makroregionala strategierna fortfarande ofta lider brist på egenansvar. Egenansvaret kan förbättras genom att man ökar medvetenheten om den avgörande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar.

| 36. | Processerna för att utforma och genomföra makroregionala strategier och tillhörande projekt kan inledningsvis verka svåra och komplexa, eftersom olika administrativa kulturer och traditioner möts och försöker fastställa en gemensam utvecklingsstrategi. Makroregionala strategier kräver betydande personalresurser och tid i de inledande skedena när nya förfaranden och administrativa strukturer ska inrättas. Det behövs en ny administrativ grundsyn (mer öppen och strategisk) samt lärande av nya tillvägagångssätt, rättsliga ramar och språk. |
| --- | --- |

36.

Processerna för att utforma och genomföra makroregionala strategier och tillhörande projekt kan inledningsvis verka svåra och komplexa, eftersom olika administrativa kulturer och traditioner möts och försöker fastställa en gemensam utvecklingsstrategi. Makroregionala strategier kräver betydande personalresurser och tid i de inledande skedena när nya förfaranden och administrativa strukturer ska inrättas. Det behövs en ny administrativ grundsyn (mer öppen och strategisk) samt lärande av nya tillvägagångssätt, rättsliga ramar och språk.

| 37. | Ständig dialog, effektiva samarbetsstrukturer och starka partnerskap är förutsättningar för att bygga upp egenansvar vid genomförandet av makroregionala strategier. Delad förvaltning är den lämpligaste genomförandemetoden i situationer med flernivåstyre. I detta sammanhang är det viktigt att klargöra alla enskilda aktörers ansvarsområden och befogenheter. |
| --- | --- |

37.

Ständig dialog, effektiva samarbetsstrukturer och starka partnerskap är förutsättningar för att bygga upp egenansvar vid genomförandet av makroregionala strategier. Delad förvaltning är den lämpligaste genomförandemetoden i situationer med flernivåstyre. I detta sammanhang är det viktigt att klargöra alla enskilda aktörers ansvarsområden och befogenheter.

| 38. | EU-institutionerna bör enas om en övergripande europeisk vision och utvecklingsstrategi som drivs av nationella, regionala och lokala behov. De makroregionala strategierna bygger på ”funktionella” regioner och är därför bäst lämpade för att genomföra en EU-utvecklingsstrategi och uppnå dess mål genom att ta itu med de specifika behoven och kraven i ett visst territorium (geografiskt område) och effektivt tillämpa partnerskapsprincipen. |
| --- | --- |

38.

EU-institutionerna bör enas om en övergripande europeisk vision och utvecklingsstrategi som drivs av nationella, regionala och lokala behov. De makroregionala strategierna bygger på ”funktionella” regioner och är därför bäst lämpade för att genomföra en EU-utvecklingsstrategi och uppnå dess mål genom att ta itu med de specifika behoven och kraven i ett visst territorium (geografiskt område) och effektivt tillämpa partnerskapsprincipen.

| 39. | Kommittén upprepar att faktiskt partnerskap innebär att alla berörda aktörer deltar i den strategiska planeringen och beslutsfattandet. Detta kan naturligtvis bara ske om de lokala och regionala behoven är kända, analyseras i ljuset av EU-sammanhanget och matas in i den övergripande makroregionala strategin. På samma sätt kan makroregionala strategier bara genomföras med framgång om de regionala och lokala aktörerna samt det civila samhället ges den flexibilitet, det förtroende och de finansiella incitament som de behöver för att genomföra mål av gemensamt europeiskt intresse som är anpassade till de lokala och regionala behoven. |
| --- | --- |

39.

Kommittén upprepar att faktiskt partnerskap innebär att alla berörda aktörer deltar i den strategiska planeringen och beslutsfattandet. Detta kan naturligtvis bara ske om de lokala och regionala behoven är kända, analyseras i ljuset av EU-sammanhanget och matas in i den övergripande makroregionala strategin. På samma sätt kan makroregionala strategier bara genomföras med framgång om de regionala och lokala aktörerna samt det civila samhället ges den flexibilitet, det förtroende och de finansiella incitament som de behöver för att genomföra mål av gemensamt europeiskt intresse som är anpassade till de lokala och regionala behoven.

| 40. | Den nationella samordningen med alla andra beslutsfattande, institutionella och administrativa nivåer bör bygga på ett starkt mandat och en särskild budget för samordning. Samordningen skulle också kunna omfatta inrättandet av ett nätverk av sammankopplade nationella samordningsplattformar för varje makroregional strategi i syfte att sörja för ett inkluderande genomförande i alla deltagande länder och säkerställa samstämmighet mellan de deltagande ländernas och regionernas olika genomförandestrategier. |
| --- | --- |

40.

Den nationella samordningen med alla andra beslutsfattande, institutionella och administrativa nivåer bör bygga på ett starkt mandat och en särskild budget för samordning. Samordningen skulle också kunna omfatta inrättandet av ett nätverk av sammankopplade nationella samordningsplattformar för varje makroregional strategi i syfte att sörja för ett inkluderande genomförande i alla deltagande länder och säkerställa samstämmighet mellan de deltagande ländernas och regionernas olika genomförandestrategier.

| 41. | För att förbättra styrningen behöver de makroregionala strategierna stöd från kommissionen, som aktivt bör stödja den nationella och tematiska samordningen och verka för att stärka kopplingen mellan EU:s politik och genomförandet av de makroregionala strategierna, med särskild uppmärksamhet på det regionala och lokala perspektivet. Kommissionen bör anordna täta och regelbundna möten och seminarier som ger dem som genomför strategierna och viktiga aktörer en bättre överblick över EU:s mål och möjliggör utbyte av bästa praxis mellan befintliga makroregionala strategier. |
| --- | --- |

41.

För att förbättra styrningen behöver de makroregionala strategierna stöd från kommissionen, som aktivt bör stödja den nationella och tematiska samordningen och verka för att stärka kopplingen mellan EU:s politik och genomförandet av de makroregionala strategierna, med särskild uppmärksamhet på det regionala och lokala perspektivet. Kommissionen bör anordna täta och regelbundna möten och seminarier som ger dem som genomför strategierna och viktiga aktörer en bättre överblick över EU:s mål och möjliggör utbyte av bästa praxis mellan befintliga makroregionala strategier.

| 42. | Kommissionen bör avsevärt förbättra sin interna samordning mellan olika generaldirektorat och undanröja befintliga överlappningar mellan EU:s politikområden. I kommissionens nästa rapport om genomförandet av EU:s makroregionala strategier bör ännu mer fokus läggas på god praxis som kan överföras mellan strategierna. |
| --- | --- |

42.

Kommissionen bör avsevärt förbättra sin interna samordning mellan olika generaldirektorat och undanröja befintliga överlappningar mellan EU:s politikområden. I kommissionens nästa rapport om genomförandet av EU:s makroregionala strategier bör ännu mer fokus läggas på god praxis som kan överföras mellan strategierna.

| 43. | Kommissionens framtida rapporter bör också innehålla faktauppgifter om de finansiella bidragen till de makroregionala strategierna, bl.a. om antalet projekt som fått stöd. Slutligen bör kommissionen också göra mer när det gäller förslagen om att harmonisera den terminologi som används för att beskriva roller och processer i de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

43.

Kommissionens framtida rapporter bör också innehålla faktauppgifter om de finansiella bidragen till de makroregionala strategierna, bl.a. om antalet projekt som fått stöd. Slutligen bör kommissionen också göra mer när det gäller förslagen om att harmonisera den terminologi som används för att beskriva roller och processer i de makroregionala strategierna.

Övervakning, utvärdering och kommunikation

| 44. | Kommittén betonar behovet av att övervaka och utvärdera genomförandet av de makroregionala strategierna för att bedöma deras effektivitet och underlätta policylärande. Syftet med rapporteringen måste dock vara klart, liksom rapporternas bestämmelse och förväntningarna på dem. Rapportering utan ett tydligt mål och syfte är onödig byråkrati. |
| --- | --- |

44.

Kommittén betonar behovet av att övervaka och utvärdera genomförandet av de makroregionala strategierna för att bedöma deras effektivitet och underlätta policylärande. Syftet med rapporteringen måste dock vara klart, liksom rapporternas bestämmelse och förväntningarna på dem. Rapportering utan ett tydligt mål och syfte är onödig byråkrati.

| 45. | Rapporterna om genomförandet av de makroregionala strategierna bör tjäna till att bedöma om EU:s och medlemsstaternas politik fortfarande är samstämmig och lämplig för genomförandet av de makroregionala strategierna, och de bör uppmärksamma EU:s och medlemsstaternas beslutsfattare på aspekter som måste ändras. När ny lagstiftning föreslås bör man göra en territoriell konsekvensbedömning för att kartlägga eventuella konsekvenser för makroregionala strategier. Rapporterna bör också hjälpa dem som genomför makroregionala strategier att förstå de framsteg som gjorts, förbättra de interna processerna och anpassa sig till nya utvecklingstendenser. |
| --- | --- |

45.

Rapporterna om genomförandet av de makroregionala strategierna bör tjäna till att bedöma om EU:s och medlemsstaternas politik fortfarande är samstämmig och lämplig för genomförandet av de makroregionala strategierna, och de bör uppmärksamma EU:s och medlemsstaternas beslutsfattare på aspekter som måste ändras. När ny lagstiftning föreslås bör man göra en territoriell konsekvensbedömning för att kartlägga eventuella konsekvenser för makroregionala strategier. Rapporterna bör också hjälpa dem som genomför makroregionala strategier att förstå de framsteg som gjorts, förbättra de interna processerna och anpassa sig till nya utvecklingstendenser.

| 46. | Territoriellt samarbete är en aning riskfyllt och inte lätt att förutse i detalj. Övervakningen och utvärderingen bör därför inriktas på resultat och samarbetsprocesser snarare än siffror. Brister och fel kan och kommer att inträffa och bör inte omedelbart leda till finansiella korrigeringar eller till att åtgärder avslutas, eftersom detta skulle hindra innovativa men riskfyllda projekt. |
| --- | --- |

46.

Territoriellt samarbete är en aning riskfyllt och inte lätt att förutse i detalj. Övervakningen och utvärderingen bör därför inriktas på resultat och samarbetsprocesser snarare än siffror. Brister och fel kan och kommer att inträffa och bör inte omedelbart leda till finansiella korrigeringar eller till att åtgärder avslutas, eftersom detta skulle hindra innovativa men riskfyllda projekt.

| 47. | Kommittén håller med kommissionen om att de makroregionala strategierna bör inbegripa en stark kommunikationsstrategi, och anser att man med tanke på den rådande situationen i EU måste förmedla mervärdet av EU-åtgärder. De makroregionala strategierna gör EU:s politiska mål mer synliga och begripliga för medborgarna lokalt. De erbjuder sålunda ett svar på den aktuella politiska utvecklingen i Europa och skulle kunna ge ett betydande bidrag till den framtida debatt om EU-27 som kommissionen nyligen lanserade med sin vitbok om EU:s framtid. |
| --- | --- |

47.

Kommittén håller med kommissionen om att de makroregionala strategierna bör inbegripa en stark kommunikationsstrategi, och anser att man med tanke på den rådande situationen i EU måste förmedla mervärdet av EU-åtgärder. De makroregionala strategierna gör EU:s politiska mål mer synliga och begripliga för medborgarna lokalt. De erbjuder sålunda ett svar på den aktuella politiska utvecklingen i Europa och skulle kunna ge ett betydande bidrag till den framtida debatt om EU-27 som kommissionen nyligen lanserade med sin vitbok om EU:s framtid.

Kommentarer om de enskilda strategierna

EU:s strategi för Östersjöregionen

| 48. | Kommittén instämmer i kommissionens bedömning av genomförandet av och utmaningarna för Östersjöstrategin och vill påpeka att man 2016 inrättade ett nätverk av förvaltningsmyndigheter inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för EU:s strategi för Östersjöregionen. Syftet med nätverket är att hitta sätt att ge effektivare ekonomiskt stöd för genomförandet av Östersjöstrategin. Liknande nätverk har också inrättats för andra fonder. Detta är ett exempel på bästa praxis som kan tillämpas inom andra makroregionala strategier. Ett annat exempel på bästa praxis är region- och stadsnätverks deltagande i Östersjöstrategin. |
| --- | --- |

48.

Kommittén instämmer i kommissionens bedömning av genomförandet av och utmaningarna för Östersjöstrategin och vill påpeka att man 2016 inrättade ett nätverk av förvaltningsmyndigheter inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för EU:s strategi för Östersjöregionen. Syftet med nätverket är att hitta sätt att ge effektivare ekonomiskt stöd för genomförandet av Östersjöstrategin. Liknande nätverk har också inrättats för andra fonder. Detta är ett exempel på bästa praxis som kan tillämpas inom andra makroregionala strategier. Ett annat exempel på bästa praxis är region- och stadsnätverks deltagande i Östersjöstrategin.

| 49. | Östersjöstrategins facilitet för såddkapital har varit ett effektivt verktyg för att sammanföra partnerskap och utveckla samarbetsprojekt som söker finansiering från antingen Interreg-programmet för Östersjöregionen eller andra finansieringsprogram. Eftersom Östersjöstrategin var den första makroregionala strategin finns det en hel del bästa praxis som även andra makroregionala strategier skulle kunna rikta sig efter. |
| --- | --- |

49.

Östersjöstrategins facilitet för såddkapital har varit ett effektivt verktyg för att sammanföra partnerskap och utveckla samarbetsprojekt som söker finansiering från antingen Interreg-programmet för Östersjöregionen eller andra finansieringsprogram. Eftersom Östersjöstrategin var den första makroregionala strategin finns det en hel del bästa praxis som även andra makroregionala strategier skulle kunna rikta sig efter.

EU:s strategi för Donauregionen

| 50. | Kommittén instämmer i kommissionens bedömning av genomförandet av och utmaningarna för Donaustrategin. Ett av de synligaste resultaten av Donaustrategin har varit inrättandet av ett transnationellt Interreg-program för Donauområdet som omfattar exakt samma geografiska område som Donaustrategin. Flera projekt har utvecklats genom Donaustrategin, och många av dem har godkänts av det transnationella programmet för Donauområdet eller andra finansieringskällor. Dessutom inrättade de fjorton länderna 2014 gemensamt ett nytt organ, Danube Strategy Point (DSP), för att underlätta genomförandet av Donaustrategin och medverkan av alla nuvarande och potentiella aktörer. Båda initiativen utgör mycket goda framsteg och bör få stöd även i fortsättningen. |
| --- | --- |

50.

Kommittén instämmer i kommissionens bedömning av genomförandet av och utmaningarna för Donaustrategin. Ett av de synligaste resultaten av Donaustrategin har varit inrättandet av ett transnationellt Interreg-program för Donauområdet som omfattar exakt samma geografiska område som Donaustrategin. Flera projekt har utvecklats genom Donaustrategin, och många av dem har godkänts av det transnationella programmet för Donauområdet eller andra finansieringskällor. Dessutom inrättade de fjorton länderna 2014 gemensamt ett nytt organ, Danube Strategy Point (DSP), för att underlätta genomförandet av Donaustrategin och medverkan av alla nuvarande och potentiella aktörer. Båda initiativen utgör mycket goda framsteg och bör få stöd även i fortsättningen.

| 51. | Kommittén välkomnar att Donaustrategin erbjuder en innovativ plattform för regionalpolitik samt utvidgnings- och grannskapspolitik och att den främjar de lokala och regionala myndigheternas och det civila samhällets, inklusive arbetsmarknadsparternas, deltagande. |
| --- | --- |

51.

Kommittén välkomnar att Donaustrategin erbjuder en innovativ plattform för regionalpolitik samt utvidgnings- och grannskapspolitik och att den främjar de lokala och regionala myndigheternas och det civila samhällets, inklusive arbetsmarknadsparternas, deltagande.

EU:s strategi för den adriatisk–joniska regionen

| 52. | Flykting- och migrationssituationen påverkar länderna i den adriatisk–joniska regionen mycket starkt. Det andra forumet för den adriatisk–joniska strategin, som ägde rum i Ioannina (Grekland) den 11–12 maj 2017, var inriktat på hur denna strategi kan bidra till att stärka motståndskraften hos länderna i den adriatisk–joniska regionen när det gäller att hantera krisen. I den resolution som antogs vid det andra forumet uppmanas de deltagande länderna att inrätta en samarbetsplattform genom vilken länderna i regionen skulle kunna förbättra samordningen av sina insatser mot krisen och lära av varandra. |
| --- | --- |

52.

Flykting- och migrationssituationen påverkar länderna i den adriatisk–joniska regionen mycket starkt. Det andra forumet för den adriatisk–joniska strategin, som ägde rum i Ioannina (Grekland) den 11–12 maj 2017, var inriktat på hur denna strategi kan bidra till att stärka motståndskraften hos länderna i den adriatisk–joniska regionen när det gäller att hantera krisen. I den resolution som antogs vid det andra forumet uppmanas de deltagande länderna att inrätta en samarbetsplattform genom vilken länderna i regionen skulle kunna förbättra samordningen av sina insatser mot krisen och lära av varandra.

| 53. | Kommittén välkomnar de insatser som gjorts för att främja samarbete mellan ESI-fonderna och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA). Detta innebär att ESI-fonderna, IPA och andra relevanta nationella och regionala finansieringskällor bör bidra till att målen för den adriatisk–joniska strategin uppnås. Ytterligare synergier i detta avseende skulle kunna utforskas med Donaustrategin samt regionala internationella organisationer. Tyvärr skapar de olika finansieringsprogrammens skilda terminologi för att beskriva genomförandeprocesserna fortfarande förvirring och hindrar utnyttjandet av synergier. |
| --- | --- |

53.

Kommittén välkomnar de insatser som gjorts för att främja samarbete mellan ESI-fonderna och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA). Detta innebär att ESI-fonderna, IPA och andra relevanta nationella och regionala finansieringskällor bör bidra till att målen för den adriatisk–joniska strategin uppnås. Ytterligare synergier i detta avseende skulle kunna utforskas med Donaustrategin samt regionala internationella organisationer. Tyvärr skapar de olika finansieringsprogrammens skilda terminologi för att beskriva genomförandeprocesserna fortfarande förvirring och hindrar utnyttjandet av synergier.

| 54. | Kommittén erkänner det mervärde som strategin ger det befintliga mellanstatliga och multilaterala samarbetet inom det område som den adriatisk–joniska strategin omfattar. |
| --- | --- |

54.

Kommittén erkänner det mervärde som strategin ger det befintliga mellanstatliga och multilaterala samarbetet inom det område som den adriatisk–joniska strategin omfattar.

| 55. | Klyftan mellan de politiska uttalandena och de medel som är tillgängliga för genomförandet bör överbryggas. Strategins mål kan bara uppnås om den får de finansiella medel och styrningsinstrument som krävs. |
| --- | --- |

55.

Klyftan mellan de politiska uttalandena och de medel som är tillgängliga för genomförandet bör överbryggas. Strategins mål kan bara uppnås om den får de finansiella medel och styrningsinstrument som krävs.

EU:s strategi för Alpregionen

| 56. | Alpstrategin började genomföras under första halvåret 2016. Det är för tidigt att dra några slutsatser, men strategin har sannerligen haft en flygande start. Det är positivt att de flesta av de sju länderna i strategin främst är delaktiga genom sin regionala nivå. Den nationella/federala nivån deltar i styrelsen, men strategin genomförs huvudsakligen på regional nivå. Egenansvar på nationell/federal nivå, när detta uppnåtts, skulle kunna bli en nyckelfaktor för att ge strategin mer kraft inom en snar framtid. Detta engagemang på lokal och regional nivå kommer säkerligen att bidra till att skapa egenansvar och leda till ett inkluderande och framgångsrikt genomförande av strategin inom en snar framtid. |
| --- | --- |

56.

Alpstrategin började genomföras under första halvåret 2016. Det är för tidigt att dra några slutsatser, men strategin har sannerligen haft en flygande start. Det är positivt att de flesta av de sju länderna i strategin främst är delaktiga genom sin regionala nivå. Den nationella/federala nivån deltar i styrelsen, men strategin genomförs huvudsakligen på regional nivå. Egenansvar på nationell/federal nivå, när detta uppnåtts, skulle kunna bli en nyckelfaktor för att ge strategin mer kraft inom en snar framtid. Detta engagemang på lokal och regional nivå kommer säkerligen att bidra till att skapa egenansvar och leda till ett inkluderande och framgångsrikt genomförande av strategin inom en snar framtid.

| 57. | ReK anser att strategin för Alperna kan bidra till att genomföra en hållbar utvecklingsmodell som är gemensam för de europeiska makroregionerna. I Europa har befolkningen och rikedomen koncentrerats huvudsakligen till städer och storstadsområden, men för att upprätthålla en hållbar utveckling av städerna måste vi bevara landsbygds- och bergsområdena runt dem. Skyddet av naturtillgångar gör att medborgarna kan dra nytta av oaser som främjar välbefinnandet, köpa hälsosamma och högkvalitativa livsmedel och bevara den biologiska mångfalden. Sammanlänkningen mellan storstadsområden, som är drivkrafter och katalysatorer för kreativitet och innovation, och landsbygds- och bergsområden bör vara en central faktor när man utvecklar strategiska synergieffekter och gemensamma kommunikationskampanjer för medborgarna. |
| --- | --- |

57.

ReK anser att strategin för Alperna kan bidra till att genomföra en hållbar utvecklingsmodell som är gemensam för de europeiska makroregionerna. I Europa har befolkningen och rikedomen koncentrerats huvudsakligen till städer och storstadsområden, men för att upprätthålla en hållbar utveckling av städerna måste vi bevara landsbygds- och bergsområdena runt dem. Skyddet av naturtillgångar gör att medborgarna kan dra nytta av oaser som främjar välbefinnandet, köpa hälsosamma och högkvalitativa livsmedel och bevara den biologiska mångfalden. Sammanlänkningen mellan storstadsområden, som är drivkrafter och katalysatorer för kreativitet och innovation, och landsbygds- och bergsområden bör vara en central faktor när man utvecklar strategiska synergieffekter och gemensamma kommunikationskampanjer för medborgarna.

| 58. | Med tanke på den långa traditionen av samarbete i regionen och en blomstrande ekonomi skulle aktörerna i Alpstrategin dock kunna vara ännu ambitiösare och gå längre än det etablerade Interreg-samarbetet, och på så sätt tjäna som förebild för andra makroregioner. Ett alternativ som skulle kunna övervägas är att inrätta en permanent samordningsstruktur för att genomföra strategin, som i praktiken skulle stötta styrningssystemet. |
| --- | --- |

58.

Med tanke på den långa traditionen av samarbete i regionen och en blomstrande ekonomi skulle aktörerna i Alpstrategin dock kunna vara ännu ambitiösare och gå längre än det etablerade Interreg-samarbetet, och på så sätt tjäna som förebild för andra makroregioner. Ett alternativ som skulle kunna övervägas är att inrätta en permanent samordningsstruktur för att genomföra strategin, som i praktiken skulle stötta styrningssystemet.

| 59. | Kommittén noterar och välkomnar det gemensamma ståndpunktsdokumentet från det bayerska ordförandeskapet och andra deltagande regioner för att införliva strategierna i regelverket för den kommande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

59.

Kommittén noterar och välkomnar det gemensamma ståndpunktsdokumentet från det bayerska ordförandeskapet och andra deltagande regioner för att införliva strategierna i regelverket för den kommande fleråriga budgetramen.

Förenade kungarikets utträde ur EU

| 60. | ReK anser att anser att de grundläggande kraven för makroregionala strategier utgör en solid och realistisk grund för att Förenade kungarikets decentraliserade förvaltningar, regionala och lokala myndigheter och deras samhällen ska kunna samarbeta med sina motparter i EU i framtiden, och vi uppmanar Förenade kungarikets och EU:s förhandlare att ta med denna fråga på sin lista över förhandlingspunkter inför avtalet om utträde mellan Förenade kungariket och EU. |
| --- | --- |

60.

ReK anser att anser att de grundläggande kraven för makroregionala strategier utgör en solid och realistisk grund för att Förenade kungarikets decentraliserade förvaltningar, regionala och lokala myndigheter och deras samhällen ska kunna samarbeta med sina motparter i EU i framtiden, och vi uppmanar Förenade kungarikets och EU:s förhandlare att ta med denna fråga på sin lista över förhandlingspunkter inför avtalet om utträde mellan Förenade kungariket och EU.

Bryssel den 30 november 2017

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s yttrande om ”Territoriell vision 2050: vilken framtid?” (COR-2015-04285)

1

(2)  Den första makroregionala strategin, EU:s strategi för Östersjöregionen, inrättades 2009.

2

(3)  Yttrandet om ”Europeiska unionens strategi för Donauregionen”, CdR 86/2011 fin, yttrandet om ”EU:s reviderade strategi för Östersjöområdet”, CdR 1272/2012 fin, yttrandet om ”De makroregionala strategiernas mervärde”, CdR 5074/2013 fin, yttrandet om ”EU:s strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR)”, CdR 23/2014 fin, och yttrandet om ”En makroregional EU-strategi för Alpområdet”, CdR 2994/2014 fin.

3

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/19

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport om EU-medborgarskapet 2017

(2018/C 164/04)

| Föredragande: | Guillermo Martínez Suárez (PES–ES), minister med ansvar för regionpresidentens kansli, regionregeringen, Asturien |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring – Rapport om EU-medborgarskapet 2017
  COM(2017) 30 final/2 |

Föredragande:

Guillermo Martínez Suárez (PES–ES), minister med ansvar för regionpresidentens kansli, regionregeringen, Asturien

Referensdokument:

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring – Rapport om EU-medborgarskapet 2017

COM(2017) 30 final/2

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning och bakgrund

| 1. | I dessa tider av osäkerhet för unionen är det av avgörande betydelse att man stärker EU-medborgarnas känsla av tillhörighet, deltagande och större närhet till det integrationsprojekt som utvecklats under de senaste sextio åren. Den europeiska modellen är fortfarande attraktiv, men det behövs ökad egenmakt för medborgarna på alla områden (politik, sociala frågor, ekonomi och kultur) för att gjuta nytt liv i processen. EU-medborgarskapet, som inrättades för 25 år sedan genom Maastrichtfördraget i syfte att skapa en gemensam status för alla Europas medborgare, kan vara ett lämpligt verktyg för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

I dessa tider av osäkerhet för unionen är det av avgörande betydelse att man stärker EU-medborgarnas känsla av tillhörighet, deltagande och större närhet till det integrationsprojekt som utvecklats under de senaste sextio åren. Den europeiska modellen är fortfarande attraktiv, men det behövs ökad egenmakt för medborgarna på alla områden (politik, sociala frågor, ekonomi och kultur) för att gjuta nytt liv i processen. EU-medborgarskapet, som inrättades för 25 år sedan genom Maastrichtfördraget i syfte att skapa en gemensam status för alla Europas medborgare, kan vara ett lämpligt verktyg för detta ändamål.

| 2. | ReK förespråkar att man förstärker medborgarnas rättigheter mot bakgrund av globaliseringen, som innebär både möjligheter och utmaningar för medborgarna. Vi välkomnar mot denna bakgrund den diskussion som kommissionen nyligen initierade i syfte att kanalisera globaliseringsprocessen, och därmed säkerställa skydd och egenmakt för EU-medborgarna genom utveckling av en stark socialpolitik och bidra till en uppåtgående konvergens i levnadsstandarden, samt det nödvändiga stödet till utbildning och livslångt lärande, där den privata sektorn bör vara särskilt involverad. Kommittén vill särskilt peka på den roll som de europeiska struktur- och investeringsfonderna har när det gäller sådana åtgärder i fråga om utsatta regioner. |
| --- | --- |

2.

ReK förespråkar att man förstärker medborgarnas rättigheter mot bakgrund av globaliseringen, som innebär både möjligheter och utmaningar för medborgarna. Vi välkomnar mot denna bakgrund den diskussion som kommissionen nyligen initierade i syfte att kanalisera globaliseringsprocessen, och därmed säkerställa skydd och egenmakt för EU-medborgarna genom utveckling av en stark socialpolitik och bidra till en uppåtgående konvergens i levnadsstandarden, samt det nödvändiga stödet till utbildning och livslångt lärande, där den privata sektorn bör vara särskilt involverad. Kommittén vill särskilt peka på den roll som de europeiska struktur- och investeringsfonderna har när det gäller sådana åtgärder i fråga om utsatta regioner.

| 3. | Kommittén betonar behovet av att trygga respekten för rättsstatsprincipen också på lokal och regional nivå, eftersom det är på dessa nivåer som medborgarna åtnjuter den. Såsom vi påpekat tidigare (1) har de nästan 100 000 lokala och regionala myndigheterna inom Europeiska unionen ett betydande ansvar för genomförandet av de grundläggande rättigheterna och friheterna i sina kontakter med allmänheten, i all dess mångfald. |
| --- | --- |

3.

Kommittén betonar behovet av att trygga respekten för rättsstatsprincipen också på lokal och regional nivå, eftersom det är på dessa nivåer som medborgarna åtnjuter den. Såsom vi påpekat tidigare (1) har de nästan 100 000 lokala och regionala myndigheterna inom Europeiska unionen ett betydande ansvar för genomförandet av de grundläggande rättigheterna och friheterna i sina kontakter med allmänheten, i all dess mångfald.

| 4. | ReK upprepar, i linje med sina föregående yttranden om de tidigare rapporterna om EU-medborgarskapet, att man inte kan bortse från den sociala dimension som är förknippad med EU-medborgarskapet och det särskilda ansvar som de regionala och lokala myndigheterna har. Med detta i åtanke välkomnar kommittén det åtagande som institutionerna har gjort om att bidra till att skapa en uppåtgående konvergens i levnadsstandarden och betonar att subsidiaritetsprincipen måste respekteras i en ”europeisk pelare för sociala rättigheter” i höst, och vi vill rikta uppmärksamheten på konsekvenserna av kapitel III i pelaren (om socialt skydd och social inkludering) när det gäller de lokala och regionala myndigheternas befogenheter beträffande bl.a. åtgärder avseende skydd av barn, minimiinkomster, integrering av personer med funktionsnedsättning, tillgång till bostäder och grundläggande tjänster osv (2). Kommittén understryker att en eventuell förstärkning av dessa rättigheter som föreslås i dokumentet måste åtföljas av en territoriell konsekvensbedömning och en subsidiaritets- och proportionalitetsanalys i syfte att säkerställa att de lokala och regionala myndigheternas befogenheter respekteras. |
| --- | --- |

4.

ReK upprepar, i linje med sina föregående yttranden om de tidigare rapporterna om EU-medborgarskapet, att man inte kan bortse från den sociala dimension som är förknippad med EU-medborgarskapet och det särskilda ansvar som de regionala och lokala myndigheterna har. Med detta i åtanke välkomnar kommittén det åtagande som institutionerna har gjort om att bidra till att skapa en uppåtgående konvergens i levnadsstandarden och betonar att subsidiaritetsprincipen måste respekteras i en ”europeisk pelare för sociala rättigheter” i höst, och vi vill rikta uppmärksamheten på konsekvenserna av kapitel III i pelaren (om socialt skydd och social inkludering) när det gäller de lokala och regionala myndigheternas befogenheter beträffande bl.a. åtgärder avseende skydd av barn, minimiinkomster, integrering av personer med funktionsnedsättning, tillgång till bostäder och grundläggande tjänster osv (2). Kommittén understryker att en eventuell förstärkning av dessa rättigheter som föreslås i dokumentet måste åtföljas av en territoriell konsekvensbedömning och en subsidiaritets- och proportionalitetsanalys i syfte att säkerställa att de lokala och regionala myndigheternas befogenheter respekteras.

| 5. | Kommittén uttrycker sin djupa oro över de medborgarskapsrelaterade konsekvenser som kan uppstå till följd av Storbritanniens utträde ur EU, och anser att det är absolut nödvändigt att – med erforderlig tydlighet och full respekt för rättssäkerheten – värna rättigheterna för EU-medborgare och deras familjer som är bosatta i Storbritannien och brittiska medborgare som är bosatta i andra EU-medlemsstater utifrån ömsesidighetsprincipen. Dessa aspekter bör uppmärksammas särskilt under de kommande åren. Detta innebär i synnerhet att det är nödvändigt att det framtida avtalet lämnar tillräckliga garantier som är effektiva, icke-diskriminerande och så omfattande som möjligt till skydd för medborgares rättigheter, inbegripet rätten till permanent uppehållstillstånd för EU-medborgare i Storbritannien och brittiska medborgare i EU-medlemsstater. För att lösningen ska bli rättvis måste naturligtvis dessa rättigheter på motsvarande sätt också garanteras på ömsesidig basis. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uttrycker sin djupa oro över de medborgarskapsrelaterade konsekvenser som kan uppstå till följd av Storbritanniens utträde ur EU, och anser att det är absolut nödvändigt att – med erforderlig tydlighet och full respekt för rättssäkerheten – värna rättigheterna för EU-medborgare och deras familjer som är bosatta i Storbritannien och brittiska medborgare som är bosatta i andra EU-medlemsstater utifrån ömsesidighetsprincipen. Dessa aspekter bör uppmärksammas särskilt under de kommande åren. Detta innebär i synnerhet att det är nödvändigt att det framtida avtalet lämnar tillräckliga garantier som är effektiva, icke-diskriminerande och så omfattande som möjligt till skydd för medborgares rättigheter, inbegripet rätten till permanent uppehållstillstånd för EU-medborgare i Storbritannien och brittiska medborgare i EU-medlemsstater. För att lösningen ska bli rättvis måste naturligtvis dessa rättigheter på motsvarande sätt också garanteras på ömsesidig basis.

| 6. | Kommittén anser att den inställning i dessa frågor som parterna visar i förhandlingsprocessen är hoppingivande och önskar erhålla så mycket aktuell och fortlöpande information som möjligt om utvecklingen. Vi anser att man noggrant bör fastställa vem som är mottagare och vilka grundläggande rättigheter som ska säkerställas (inbegripet tillgång till och åtnjutande av utbildning, hälsovård och sociala tjänster). Vidare bör de nuvarande förhållandena i vissa områden (Nordirland och Cypern) upprätthållas, eftersom de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet skulle kunna påverkas särskilt hårt i dessa länder. Under hela processen bör man i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna tillhandahålla så mycket information som möjligt till de berörda personerna och förhindra alla former av diskriminering och främlingsfientlighet riktad mot dem. |
| --- | --- |

6.

Kommittén anser att den inställning i dessa frågor som parterna visar i förhandlingsprocessen är hoppingivande och önskar erhålla så mycket aktuell och fortlöpande information som möjligt om utvecklingen. Vi anser att man noggrant bör fastställa vem som är mottagare och vilka grundläggande rättigheter som ska säkerställas (inbegripet tillgång till och åtnjutande av utbildning, hälsovård och sociala tjänster). Vidare bör de nuvarande förhållandena i vissa områden (Nordirland och Cypern) upprätthållas, eftersom de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet skulle kunna påverkas särskilt hårt i dessa länder. Under hela processen bör man i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna tillhandahålla så mycket information som möjligt till de berörda personerna och förhindra alla former av diskriminering och främlingsfientlighet riktad mot dem.

| 7. | Med tanke på ovanstående välkomnar ReK varmt de förslag som kommissionen lagt fram i sin rapport om EU-medborgarskapet 2017, och anser att förslagen är lämpliga när det gäller att påbörja en ny etapp i stärkandet av EU-medborgarnas rättigheter. Vi anser dock att rapportens innehåll kan förbättras. |
| --- | --- |

7.

Med tanke på ovanstående välkomnar ReK varmt de förslag som kommissionen lagt fram i sin rapport om EU-medborgarskapet 2017, och anser att förslagen är lämpliga när det gäller att påbörja en ny etapp i stärkandet av EU-medborgarnas rättigheter. Vi anser dock att rapportens innehåll kan förbättras.

Främja EU-medborgarnas rättigheter och EU:s gemensamma värderingar

| 8. | EU-medborgarna har störst förtroende för de lokala och regionala myndigheterna, och lokala och regionala politiker bör spela en mycket större roll i EU:s beslutsprocess för att främja medborgarnas ståndpunkt. |
| --- | --- |

8.

EU-medborgarna har störst förtroende för de lokala och regionala myndigheterna, och lokala och regionala politiker bör spela en mycket större roll i EU:s beslutsprocess för att främja medborgarnas ståndpunkt.

| 9. | De lokala och regionala myndigheternas arbete kommer att vara avgörande för att driva kommissionens förslag vidare när det gäller att öka medvetenheten om medborgarnas rättigheter. Man bör sträva efter att involvera dessa myndigheter för att öka den direkta tillgången till denna information eftersom det är de som är mest lättillgängliga och står närmast medborgarna. I detta sammanhang skulle det vara lämpligt att stärka den roll som Europa direkt-kontoren spelar för att öka medvetenheten och ge information till medborgarna om deras rättigheter och finansieringsmöjligheter som EU-medborgare, evenemang och seminarier med EU-tema samt kontaktuppgifter till relevanta organisationer. |
| --- | --- |

9.

De lokala och regionala myndigheternas arbete kommer att vara avgörande för att driva kommissionens förslag vidare när det gäller att öka medvetenheten om medborgarnas rättigheter. Man bör sträva efter att involvera dessa myndigheter för att öka den direkta tillgången till denna information eftersom det är de som är mest lättillgängliga och står närmast medborgarna. I detta sammanhang skulle det vara lämpligt att stärka den roll som Europa direkt-kontoren spelar för att öka medvetenheten och ge information till medborgarna om deras rättigheter och finansieringsmöjligheter som EU-medborgare, evenemang och seminarier med EU-tema samt kontaktuppgifter till relevanta organisationer.

| 10. | Insatserna för att öka medvetenheten bland medborgarna bör i första hand inriktas på ungdomar. De har hittills påverkats mest av den ekonomiska krisen, och man bör särskilt beakta deras minskade förtroende för en integrationsprocess och för en medborgarskapsstatus som inte till fullo möjliggör deras personliga och yrkesmässiga utveckling. De åtgärder som ska vidtas (och för vilka de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll) bör inte bara omfatta inrättandet av Europeiska solidaritetskåren utan åtgärder av alla slag (tillgång till sysselsättning, rörlighet, utbildning, kompetensutveckling osv.), i linje med Europeiska rådets förslag från december 2016. |
| --- | --- |

10.

Insatserna för att öka medvetenheten bland medborgarna bör i första hand inriktas på ungdomar. De har hittills påverkats mest av den ekonomiska krisen, och man bör särskilt beakta deras minskade förtroende för en integrationsprocess och för en medborgarskapsstatus som inte till fullo möjliggör deras personliga och yrkesmässiga utveckling. De åtgärder som ska vidtas (och för vilka de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll) bör inte bara omfatta inrättandet av Europeiska solidaritetskåren utan åtgärder av alla slag (tillgång till sysselsättning, rörlighet, utbildning, kompetensutveckling osv.), i linje med Europeiska rådets förslag från december 2016.

| 11. | De lokala myndigheternas bidrag är viktigt för att stärka den demokratiska principen eftersom det är på denna nivå som den representativa demokratin i första hand och på det mest direkta sättet kommer till uttryck för EU-medborgarna. Deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i dialogerna med medborgarna och i de offentliga debatterna bidrar dessutom till att främja deltagardemokrati, och ett sådant deltagande bör därför stärkas i framtiden. |
| --- | --- |

11.

De lokala myndigheternas bidrag är viktigt för att stärka den demokratiska principen eftersom det är på denna nivå som den representativa demokratin i första hand och på det mest direkta sättet kommer till uttryck för EU-medborgarna. Deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i dialogerna med medborgarna och i de offentliga debatterna bidrar dessutom till att främja deltagardemokrati, och ett sådant deltagande bör därför stärkas i framtiden.

| 12. | De lokala och regionala myndigheterna måste också spela en viktig roll när det gäller att garantera EU-medborgares rätt att bosätta sig i en annan medlemsstat i de fall där dessa myndigheter tillhandahåller stöd eller sociala förmåner. Deras verksamhet i fråga om ”socialt medborgarskap” bör under alla omständigheter grunda sig på de kriterier som fastställs i EU-lagstiftningen och i rättspraxis. Spridningen av och kunskaperna om dessa är av särskild vikt. |
| --- | --- |

12.

De lokala och regionala myndigheterna måste också spela en viktig roll när det gäller att garantera EU-medborgares rätt att bosätta sig i en annan medlemsstat i de fall där dessa myndigheter tillhandahåller stöd eller sociala förmåner. Deras verksamhet i fråga om ”socialt medborgarskap” bör under alla omständigheter grunda sig på de kriterier som fastställs i EU-lagstiftningen och i rättspraxis. Spridningen av och kunskaperna om dessa är av särskild vikt.

| 13. | Tillämpningen av fri rörlighet för personer genom turism och kulturella, utbildningsrelaterade och ekonomiska utbyten har bidragit till att skapa en känsla av europeiskt medborgarskap och till att främja ömsesidig förståelse. Genom att utöka dessa kontakter stärker man EU-medborgarnas känsla av sammanhållning. I synnerhet kan ett utnyttjande av vår kulturella mångfald och vårt kulturarv bidra till detta, vilket EU-institutionerna har erkänt genom att utse år 2018 till Europaåret för kulturarv. De lokala och regionala myndigheterna är strategiska nyckelaktörer i de åtgärder och initiativ som ska genomföras inom ramen för Europaåret för kulturarv. |
| --- | --- |

13.

Tillämpningen av fri rörlighet för personer genom turism och kulturella, utbildningsrelaterade och ekonomiska utbyten har bidragit till att skapa en känsla av europeiskt medborgarskap och till att främja ömsesidig förståelse. Genom att utöka dessa kontakter stärker man EU-medborgarnas känsla av sammanhållning. I synnerhet kan ett utnyttjande av vår kulturella mångfald och vårt kulturarv bidra till detta, vilket EU-institutionerna har erkänt genom att utse år 2018 till Europaåret för kulturarv. De lokala och regionala myndigheterna är strategiska nyckelaktörer i de åtgärder och initiativ som ska genomföras inom ramen för Europaåret för kulturarv.

Främja och öka medborgarnas deltagande i EU:s demokratiska liv

| 14. | En av medborgarskapets viktigaste aspekter – och den mest uppenbara – är deltagande i lokala och regionala val. Vi understryker vidare att deltagandet i valet till Europaparlamentet i det land där man är bosatt också är ett viktigt uttryck för europeiska medborgerliga rättigheter, men att det faktum att valet genomförs enligt olika nationella regler står i motsats till den övergripande europeiska strategin. Vi föreslår därför att man anammar Europaparlamentets förslag om en europeisering av valkampanjen och idén om gränsöverskridande valsedlar för valet av Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

14.

En av medborgarskapets viktigaste aspekter – och den mest uppenbara – är deltagande i lokala och regionala val. Vi understryker vidare att deltagandet i valet till Europaparlamentet i det land där man är bosatt också är ett viktigt uttryck för europeiska medborgerliga rättigheter, men att det faktum att valet genomförs enligt olika nationella regler står i motsats till den övergripande europeiska strategin. Vi föreslår därför att man anammar Europaparlamentets förslag om en europeisering av valkampanjen och idén om gränsöverskridande valsedlar för valet av Europaparlamentets ledamöter.

| 15. | Deltagande i regionala val ingår emellertid inte i EU-medborgarskapets rättigheter. Det är en fråga som skulle kräva ett särskilt lagstiftningsförfarande med enhällighet (artikel 25 andra stycket i EUF-fördraget) och som därför förtjänar ytterligare diskussioner. Under tiden kan medlemsstaterna ombes att finna egna former för EU-medborgarnas deltagande. |
| --- | --- |

15.

Deltagande i regionala val ingår emellertid inte i EU-medborgarskapets rättigheter. Det är en fråga som skulle kräva ett särskilt lagstiftningsförfarande med enhällighet (artikel 25 andra stycket i EUF-fördraget) och som därför förtjänar ytterligare diskussioner. Under tiden kan medlemsstaterna ombes att finna egna former för EU-medborgarnas deltagande.

| 16. | När det gäller att stärka EU-medborgarnas deltagande i lokala val skulle detta kräva ett antal åtgärder i nära samarbete med de lokala myndigheterna (informationsspridning, kampanjer för att öka medvetenheten, förenkling av förfarandena för att registrera sig som väljare osv.). I takt med ett ökat valdeltagande från EU-medborgarnas sida i lokala val bör samtidigt rätten för personer med funktionsnedsättning att fullt ut delta i politiken utan dröjsmål tas upp och alla befintliga hinder för deras deltagande bör undanröjas i de medlemsstater där så behövs. Denna fråga, som går utöver de lokala och regionala myndigheternas befogenheter, bör behandlas av kommissionen inom ramen för dess förslag. |
| --- | --- |

16.

När det gäller att stärka EU-medborgarnas deltagande i lokala val skulle detta kräva ett antal åtgärder i nära samarbete med de lokala myndigheterna (informationsspridning, kampanjer för att öka medvetenheten, förenkling av förfarandena för att registrera sig som väljare osv.). I takt med ett ökat valdeltagande från EU-medborgarnas sida i lokala val bör samtidigt rätten för personer med funktionsnedsättning att fullt ut delta i politiken utan dröjsmål tas upp och alla befintliga hinder för deras deltagande bör undanröjas i de medlemsstater där så behövs. Denna fråga, som går utöver de lokala och regionala myndigheternas befogenheter, bör behandlas av kommissionen inom ramen för dess förslag.

| 17. | Medborgare från tredje land som bor lagligt i EU bör också ha möjlighet att vara politiskt delaktiga på lokal och regional nivå i enlighet med lagstiftningen i bosättningslandet. |
| --- | --- |

17.

Medborgare från tredje land som bor lagligt i EU bör också ha möjlighet att vara politiskt delaktiga på lokal och regional nivå i enlighet med lagstiftningen i bosättningslandet.

| 18. | Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft begränsas medborgarnas deltagande inte bara till utövande av rösträtten, utan förutsätter möjligheter att delta i den demokratiska processen genom olika former av deltagandedemokrati. I enlighet med detta måste de lokala och regionala myndigheterna hjälpa till att sprida kunskap om dessa nya former av deltagande bland medborgarna i EU och integrera dem i sin egen verksamhet. |
| --- | --- |

18.

Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft begränsas medborgarnas deltagande inte bara till utövande av rösträtten, utan förutsätter möjligheter att delta i den demokratiska processen genom olika former av deltagandedemokrati. I enlighet med detta måste de lokala och regionala myndigheterna hjälpa till att sprida kunskap om dessa nya former av deltagande bland medborgarna i EU och integrera dem i sin egen verksamhet.

| 19. | Bland dessa verktyg finns det europeiska medborgarinitiativet, som hittills är det synligaste uttrycket för deltagandedemokratin inom EU och kan öka närheten mellan medborgarna och myndigheterna, inklusive de lokala och regionala myndigheterna. I sin rapport framhåller kommissionen att initiativet fungerat tillfredsställande under de fem år det funnits, men det är tydligt att detta verktyg måste vidareutvecklas och utformas på ett mer användarvänligt sätt så att den demokratiska potentialen i det utnyttjas till fullo. ReK kommer även i fortsättningen att noggrant följa det europeiska medborgarinitiativets utveckling och håller för närvarande på att utarbeta rekommendationer för den föreslagna översynen av förordning (EU) nr 211/2011. |
| --- | --- |

19.

Bland dessa verktyg finns det europeiska medborgarinitiativet, som hittills är det synligaste uttrycket för deltagandedemokratin inom EU och kan öka närheten mellan medborgarna och myndigheterna, inklusive de lokala och regionala myndigheterna. I sin rapport framhåller kommissionen att initiativet fungerat tillfredsställande under de fem år det funnits, men det är tydligt att detta verktyg måste vidareutvecklas och utformas på ett mer användarvänligt sätt så att den demokratiska potentialen i det utnyttjas till fullo. ReK kommer även i fortsättningen att noggrant följa det europeiska medborgarinitiativets utveckling och håller för närvarande på att utarbeta rekommendationer för den föreslagna översynen av förordning (EU) nr 211/2011.

| 20. | ReK välkomnar den senaste tidens rättspraxis från tribunalen i fråga om medborgarinitiativet som generellt sett begränsar kommissionens breda utrymme för skönsmässig bedömning och främjar en utvidgning av initiativets möjligheter att påverka alla typer av förfaranden (3). Vi uppmanar därför till en reform av mekanismen för att säkerställa en verklig förstärkning av medborgarnas inflytande i EU:s politiska och rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

20.

ReK välkomnar den senaste tidens rättspraxis från tribunalen i fråga om medborgarinitiativet som generellt sett begränsar kommissionens breda utrymme för skönsmässig bedömning och främjar en utvidgning av initiativets möjligheter att påverka alla typer av förfaranden (3). Vi uppmanar därför till en reform av mekanismen för att säkerställa en verklig förstärkning av medborgarnas inflytande i EU:s politiska och rättsliga förfaranden.

Förenkla EU-medborgarnas vardag

| 21. | De lokala och regionala förvaltningarna måste dagligen hantera de många ärenden som läggs fram av medborgarna. De är vanligtvis den första myndighet som kontaktas. |
| --- | --- |

21.

De lokala och regionala förvaltningarna måste dagligen hantera de många ärenden som läggs fram av medborgarna. De är vanligtvis den första myndighet som kontaktas.

| 22. | EU-medborgarna klagar dock på bristande information, och de i många fall långsamma och komplicerade administrativa förfaranden som måste avklaras för att de ska kunna utöva sin rätt till fri rörlighet och bosättning i andra medlemsstater. Kritiken kan vara tecken på bristande uppmärksamhet från de offentliga myndigheternas sida, bl.a. inom de lokala och regionala myndigheterna, på medborgarnas förslag, förväntningar och behov vad gäller kontakterna med administrationen. Kommittén understryker vikten av enkla och tydliga regler för att ge EU-medborgarna möjlighet att bo i andra EU-medlemsstater och fullt ut delta i det sociala livet i landet. ReK erkänner behovet av en strategi grundad på flernivåstyre, där alla myndighetsnivåer bör arbeta tillsammans för att underlätta denna process. |
| --- | --- |

22.

EU-medborgarna klagar dock på bristande information, och de i många fall långsamma och komplicerade administrativa förfaranden som måste avklaras för att de ska kunna utöva sin rätt till fri rörlighet och bosättning i andra medlemsstater. Kritiken kan vara tecken på bristande uppmärksamhet från de offentliga myndigheternas sida, bl.a. inom de lokala och regionala myndigheterna, på medborgarnas förslag, förväntningar och behov vad gäller kontakterna med administrationen. Kommittén understryker vikten av enkla och tydliga regler för att ge EU-medborgarna möjlighet att bo i andra EU-medlemsstater och fullt ut delta i det sociala livet i landet. ReK erkänner behovet av en strategi grundad på flernivåstyre, där alla myndighetsnivåer bör arbeta tillsammans för att underlätta denna process.

| 23. | Kommittén anser att de åtgärder som kommissionen överväger när det gäller införandet av en ”gemensam digital ingång” bör omfatta inte bara de nationella förvaltningarna utan också de regionala och lokala myndigheterna, samt att en övergripande strategi bör antas för detta första steg mot en nödvändig process för administrativ förenkling och effektivisering i detta avseende. Med tanke på att förstärkningen av EU-medborgarskapet – på grundval av de demokratiska värderingar som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen – är direkt kopplad till de olika offentliga förvaltningar som säkerställer efterlevnaden av öppenhetsprincipen, anser ReK därför att det skulle vara till stor hjälp om EU-institutionerna samarbetade med dem och försåg dem med tekniska hjälpmedel och nödvändiga ekonomiska resurser för att säkerställa ett effektivt genomförande av principerna om öppenhet och god förvaltning på de olika offentliga förvaltningsnivåerna inom EU, samt forum för utbyte och utvärdering av erfarenheter. |
| --- | --- |

23.

Kommittén anser att de åtgärder som kommissionen överväger när det gäller införandet av en ”gemensam digital ingång” bör omfatta inte bara de nationella förvaltningarna utan också de regionala och lokala myndigheterna, samt att en övergripande strategi bör antas för detta första steg mot en nödvändig process för administrativ förenkling och effektivisering i detta avseende. Med tanke på att förstärkningen av EU-medborgarskapet – på grundval av de demokratiska värderingar som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen – är direkt kopplad till de olika offentliga förvaltningar som säkerställer efterlevnaden av öppenhetsprincipen, anser ReK därför att det skulle vara till stor hjälp om EU-institutionerna samarbetade med dem och försåg dem med tekniska hjälpmedel och nödvändiga ekonomiska resurser för att säkerställa ett effektivt genomförande av principerna om öppenhet och god förvaltning på de olika offentliga förvaltningsnivåerna inom EU, samt forum för utbyte och utvärdering av erfarenheter.

| 24. | Särskilt människor som bor i gränsregioner ställs dagligen, genom att de bor nära gränsen, inför hinder att utöva sin rätt till fri rörlighet. I synnerhet gränsarbetare möter många hinder för sin rörlighet på grund av den bristande samordningen av de respektive medlemsstaternas lagstiftning om social trygghet, direkt beskattning och skatteförmåner samt arbetsrätten, som hindrar dem från att utöva sin rätt till lika möjligheter när det gäller tillträde till arbetsmarknaden. Frågan om vad EU-medborgarskapet i så fall innebär eller kan innebära bör också vara relevant för EU, eftersom den europeiska tanken och de gemensamma värderingarna redan nu synliggörs mer i dessa europeiska gränsregioner än i andra. Kommissionen bör underlätta den gränsöverskridande dialogen, förfarandena och deltagandet i gränsregionerna och i gränsöverskridande samarbetsorganisationer. Dessutom bör kommissionen uppmuntra medlemsstaterna att förbättra samordningen av lagstiftningen sinsemellan för att skydda rättigheterna för dem som bor i gränsregioner. |
| --- | --- |

24.

Särskilt människor som bor i gränsregioner ställs dagligen, genom att de bor nära gränsen, inför hinder att utöva sin rätt till fri rörlighet. I synnerhet gränsarbetare möter många hinder för sin rörlighet på grund av den bristande samordningen av de respektive medlemsstaternas lagstiftning om social trygghet, direkt beskattning och skatteförmåner samt arbetsrätten, som hindrar dem från att utöva sin rätt till lika möjligheter när det gäller tillträde till arbetsmarknaden. Frågan om vad EU-medborgarskapet i så fall innebär eller kan innebära bör också vara relevant för EU, eftersom den europeiska tanken och de gemensamma värderingarna redan nu synliggörs mer i dessa europeiska gränsregioner än i andra. Kommissionen bör underlätta den gränsöverskridande dialogen, förfarandena och deltagandet i gränsregionerna och i gränsöverskridande samarbetsorganisationer. Dessutom bör kommissionen uppmuntra medlemsstaterna att förbättra samordningen av lagstiftningen sinsemellan för att skydda rättigheterna för dem som bor i gränsregioner.

| 25. | Här kan det vara lämpligt att överväga den goda praxis som uppkommit genom de lokala myndigheternas medverkan i projektet ”Smarta städer”. Att beakta denna praxis skulle kunna bidra till att förbättra de nya verktyg som kommissionen planerar att införa. |
| --- | --- |

25.

Här kan det vara lämpligt att överväga den goda praxis som uppkommit genom de lokala myndigheternas medverkan i projektet ”Smarta städer”. Att beakta denna praxis skulle kunna bidra till att förbättra de nya verktyg som kommissionen planerar att införa.

Öka säkerheten och främja jämlikheten

| 26. | ReK betonar att de lokala och regionala myndigheternas åtgärder är särskilt viktiga när det gäller att främja lika möjligheter. Ekonomisk delaktighet är en oumbärlig del av medborgarskapet inom EU eftersom det spelar en viktig roll för att minska fattigdom och inkomstskillnader och öka den ekonomiska tillväxten. Lokala och regionala myndigheter bör därför utveckla partnerskap för att ta fram åtgärder för att förebygga och bekämpa ekonomiskt utanförskap och överskuldsättning, med särskild hänsyn till de mest sårbara medborgarna. |
| --- | --- |

26.

ReK betonar att de lokala och regionala myndigheternas åtgärder är särskilt viktiga när det gäller att främja lika möjligheter. Ekonomisk delaktighet är en oumbärlig del av medborgarskapet inom EU eftersom det spelar en viktig roll för att minska fattigdom och inkomstskillnader och öka den ekonomiska tillväxten. Lokala och regionala myndigheter bör därför utveckla partnerskap för att ta fram åtgärder för att förebygga och bekämpa ekonomiskt utanförskap och överskuldsättning, med särskild hänsyn till de mest sårbara medborgarna.

| 27. | När det gäller de föreslagna åtgärderna för bekämpning av könsrelaterat våld är det viktigt att främja medlemsstaternas införlivande av direktiv 2011/99/EU, att främja deras deltagande i Istanbulkonventionen och att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas roll, eftersom det finns program på regional eller lokal nivå för denna fråga (vägledning, brottsoffermottagningar, olika ersättningar och ekonomiskt stöd osv.) och eftersom dessa myndigheter befinner sig nära offren. |
| --- | --- |

27.

När det gäller de föreslagna åtgärderna för bekämpning av könsrelaterat våld är det viktigt att främja medlemsstaternas införlivande av direktiv 2011/99/EU, att främja deras deltagande i Istanbulkonventionen och att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas roll, eftersom det finns program på regional eller lokal nivå för denna fråga (vägledning, brottsoffermottagningar, olika ersättningar och ekonomiskt stöd osv.) och eftersom dessa myndigheter befinner sig nära offren.

| 28. | När det gäller åtgärder som syftar till att skapa balans mellan arbete och privatliv spelar dessa myndigheter också en viktig roll via stödåtgärder, skoldagens längd osv. Därför noterar kommittén med tillfredsställelse förslagen i det lagstiftningsinitiativ i frågan som kommissionen har lagt fram. När det gäller att underlätta balansen mellan arbete och privatliv betonar kommittén också att man på europeisk nivå bör främja bästa praxis och politik som enskilda regioner och lokala myndigheter har utvecklat till stöd för utsatta familjer, särskilt dem med många barn. |
| --- | --- |

28.

När det gäller åtgärder som syftar till att skapa balans mellan arbete och privatliv spelar dessa myndigheter också en viktig roll via stödåtgärder, skoldagens längd osv. Därför noterar kommittén med tillfredsställelse förslagen i det lagstiftningsinitiativ i frågan som kommissionen har lagt fram. När det gäller att underlätta balansen mellan arbete och privatliv betonar kommittén också att man på europeisk nivå bör främja bästa praxis och politik som enskilda regioner och lokala myndigheter har utvecklat till stöd för utsatta familjer, särskilt dem med många barn.

| 29. | ReK betonar att när det gäller främjandet av jämlikhet är initiativ på regional och lokal nivå för att bekämpa diskriminering av och brist på acceptans i samhället för hbti-grupper särskilt relevanta. |
| --- | --- |

29.

ReK betonar att när det gäller främjandet av jämlikhet är initiativ på regional och lokal nivå för att bekämpa diskriminering av och brist på acceptans i samhället för hbti-grupper särskilt relevanta.

| 30. | Vi påminner om den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar när det gäller att främja integration och lika deltagande för personer med funktionsnedsättning. I detta sammanhang stöder vi förslaget om ett EU-intyg om funktionsnedsättning, ett instrument som ger personer med funktionsnedsättning möjlighet att åtnjuta vissa specifika fördelar (särskilt inom kultur, transporter, fritid och idrott) i alla deltagande länder. |
| --- | --- |

30.

Vi påminner om den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar när det gäller att främja integration och lika deltagande för personer med funktionsnedsättning. I detta sammanhang stöder vi förslaget om ett EU-intyg om funktionsnedsättning, ett instrument som ger personer med funktionsnedsättning möjlighet att åtnjuta vissa specifika fördelar (särskilt inom kultur, transporter, fritid och idrott) i alla deltagande länder.

| 31. | När det gäller åtgärder som rör minoriteter som resande och romer, liksom andra minoritetsgrupper, är de lokala och regionala myndigheternas roll av största vikt i frågor som socialt stöd, utbildning och bostäder. |
| --- | --- |

31.

När det gäller åtgärder som rör minoriteter som resande och romer, liksom andra minoritetsgrupper, är de lokala och regionala myndigheternas roll av största vikt i frågor som socialt stöd, utbildning och bostäder.

| 32. | ReK noterar att de åtgärder som föreslås för att främja jämlikhet inte beaktar ungdomarnas särskilda behov. Svårigheter att få tillgång till anställning och otrygga arbetsförhållanden är faktorer som försvårar möjligheterna att åtnjuta de lika rättigheter som tillerkänns alla människor och medborgare i de grundläggande fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna. I detta sammanhang kan missnöje bland ungdomar övergå i öppen fientlighet mot det europeiska projektet – underblåst av populistiska och främlingsfientliga rörelser – eller i radikalisering. |
| --- | --- |

32.

ReK noterar att de åtgärder som föreslås för att främja jämlikhet inte beaktar ungdomarnas särskilda behov. Svårigheter att få tillgång till anställning och otrygga arbetsförhållanden är faktorer som försvårar möjligheterna att åtnjuta de lika rättigheter som tillerkänns alla människor och medborgare i de grundläggande fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna. I detta sammanhang kan missnöje bland ungdomar övergå i öppen fientlighet mot det europeiska projektet – underblåst av populistiska och främlingsfientliga rörelser – eller i radikalisering.

| 33. | Kommittén anser att den obestridliga förbättringen av de europeiska ungdomarnas utbildning genom den ökade tillgången till EU-program för utbildning, ungdomsfrågor och idrott (som i dag samlats inom ramen för Erasmus+) gör det än mer nödvändigt att vidta åtgärder för att underlätta övergången från studier till arbetsmarknad, genom att ge ungdomar möjlighet att förvärva ytterligare färdigheter och förbättra sin anställbarhet såväl genom att bygga vidare på de initiativ som de lokala myndigheterna redan tagit på detta område (t.ex. genom ESF) som genom närmare samarbete mellan berörda sektorer, och därmed övervinna paradoxen att den bäst utbildade generationen någonsin i Europa har de största svårigheterna att få ett arbete av hög kvalitet. ReK understryker slutligen att man måste främja ungdomars anställbarhet för att föra ungdomarna närmare EU och dess värden. |
| --- | --- |

33.

Kommittén anser att den obestridliga förbättringen av de europeiska ungdomarnas utbildning genom den ökade tillgången till EU-program för utbildning, ungdomsfrågor och idrott (som i dag samlats inom ramen för Erasmus+) gör det än mer nödvändigt att vidta åtgärder för att underlätta övergången från studier till arbetsmarknad, genom att ge ungdomar möjlighet att förvärva ytterligare färdigheter och förbättra sin anställbarhet såväl genom att bygga vidare på de initiativ som de lokala myndigheterna redan tagit på detta område (t.ex. genom ESF) som genom närmare samarbete mellan berörda sektorer, och därmed övervinna paradoxen att den bäst utbildade generationen någonsin i Europa har de största svårigheterna att få ett arbete av hög kvalitet. ReK understryker slutligen att man måste främja ungdomars anställbarhet för att föra ungdomarna närmare EU och dess värden.

Bryssel den 30 november 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska regionkommittén, RESOL-VI/020, ”Rättsstaten i EU ur ett lokalt och regionalt perspektiv”, 122:a plenarsessionen, 22–23 mars 2017.

1

(2)  Europeiska kommissionen, Förslag till interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, Bryssel den 26 april 2017, COM(2017) 251 final. Se även https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_sv (läst den 15 maj 2017).

2

(3)  Tribunalens dom av den 3 februari 2017, Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe mot Europeiska kommissionen, T-646/13, ECLI:EU:T:2017:59. Tribunalens dom av den 10 maj 2017, Michael Efler m.fl. mot Europeiska kommissionen, T-754/14.

3

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/24

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Modernisering av skolor och högre utbildning

(2018/C 164/05)

| Föredragande: | Csaba Borboly (RO–EPP), ordförande, distriktsfullmäktige, Harghita |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en ny EU-agenda för högre utbildning
  COM(2017) 247 final
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet för en bra start i livet
  COM(2017) 248 final
  Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade
  COM(2017) 249 final |

Föredragande:

Csaba Borboly (RO–EPP), ordförande, distriktsfullmäktige, Harghita

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en ny EU-agenda för högre utbildning

COM(2017) 247 final

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet för en bra start i livet

COM(2017) 248 final

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

COM(2017) 249 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Skäl 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utexaminerades anställbarhet är en orsak till oro i många medlemsstater, framför allt eftersom sysselsättningsgraden bland personer med akademisk examen i EU inte helt har återhämtat sig efter finanskrisen 2008 och sysselsättningssituationen för personer med yrkesexamen varierar mellan medlemsstaterna. | Utexaminerades anställbarhet är en orsak till oro i många medlemsstater, framför allt eftersom sysselsättningsgraden bland personer med akademisk examen i EU inte helt har återhämtat sig efter finanskrisen 2008 och sysselsättningssituationen för personer med yrkesexamen varierar mellan medlemsstaterna
  och regionerna, ofta beroende på det geografiska läget
  .
  Man bör också beakta den särskilda situationen för de yttersta randområdena, eftersom arbetslösheten där är bland den högsta i EU. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utexaminerades anställbarhet är en orsak till oro i många medlemsstater, framför allt eftersom sysselsättningsgraden bland personer med akademisk examen i EU inte helt har återhämtat sig efter finanskrisen 2008 och sysselsättningssituationen för personer med yrkesexamen varierar mellan medlemsstaterna.

Utexaminerades anställbarhet är en orsak till oro i många medlemsstater, framför allt eftersom sysselsättningsgraden bland personer med akademisk examen i EU inte helt har återhämtat sig efter finanskrisen 2008 och sysselsättningssituationen för personer med yrkesexamen varierar mellan medlemsstaterna
  och regionerna, ofta beroende på det geografiska läget
  .
  Man bör också beakta den särskilda situationen för de yttersta randområdena, eftersom arbetslösheten där är bland den högsta i EU.

Motivering

Utöver skillnaderna mellan medlemsstaterna är det även viktigt att beakta de regionala skillnaderna.

Ändringsrekommendation 2

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Även om många medlemsstater håller på att utveckla system för uppföljning av utexaminerade, är kunskapsutbytet, utbytet av god praxis och det ömsesidiga lärandet begränsade. | Även om många medlemsstater
  och lokala och regionala myndigheter
  håller på att utveckla system för uppföljning av utexaminerade, är kunskapsutbytet, utbytet av god praxis och det ömsesidiga lärandet begränsade. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Även om många medlemsstater håller på att utveckla system för uppföljning av utexaminerade, är kunskapsutbytet, utbytet av god praxis och det ömsesidiga lärandet begränsade.

Även om många medlemsstater
  och lokala och regionala myndigheter
  håller på att utveckla system för uppföljning av utexaminerade, är kunskapsutbytet, utbytet av god praxis och det ömsesidiga lärandet begränsade.

Motivering

Det är inte bara medlemsstaterna som håller på att utveckla system för uppföljning. Det är också ett arbete som de lokala och regionala myndigheterna utför för att främja sysselsättningen i vissa områden eller regioner.

Ändringsrekommendation 3

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna har efterlyst åtgärder på EU-nivå som syftar till att förbättra informationsflödet om anställbarhet, kompetensglapp och arbetsmarknadens behov. Framför allt i rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) föreslås man ska främja betydelsen av högre utbildning för arbetsmarknaden och samhället, vilket omfattar att man ska förstå arbetsmarknaden bättre och förekomma behoven och resultaten, till exempel genom att följa upp utexaminerades karriärer. | Medlemsstaterna har efterlyst åtgärder på EU-nivå som syftar till att förbättra informationsflödet om anställbarhet, kompetensglapp och arbetsmarknadens behov
  på största möjliga detaljnivå
  . Framför allt i rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) föreslås man ska främja betydelsen av högre utbildning för arbetsmarknaden och samhället, vilket omfattar att man ska förstå arbetsmarknaden bättre och förekomma behoven och resultaten, till exempel genom att följa upp utexaminerades karriärer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna har efterlyst åtgärder på EU-nivå som syftar till att förbättra informationsflödet om anställbarhet, kompetensglapp och arbetsmarknadens behov. Framför allt i rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) föreslås man ska främja betydelsen av högre utbildning för arbetsmarknaden och samhället, vilket omfattar att man ska förstå arbetsmarknaden bättre och förekomma behoven och resultaten, till exempel genom att följa upp utexaminerades karriärer.

Medlemsstaterna har efterlyst åtgärder på EU-nivå som syftar till att förbättra informationsflödet om anställbarhet, kompetensglapp och arbetsmarknadens behov
  på största möjliga detaljnivå
  . Framför allt i rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) föreslås man ska främja betydelsen av högre utbildning för arbetsmarknaden och samhället, vilket omfattar att man ska förstå arbetsmarknaden bättre och förekomma behoven och resultaten, till exempel genom att följa upp utexaminerades karriärer.

Motivering

Största möjliga detaljnivå skulle göra det möjligt att se till att de politiska åtgärderna blir bättre anpassade och mer i linje med de behov som har konstaterats.

Ändringsrekommendation 4

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I Riga-slutsatserna 2015 åtog sig medlemsstaterna även att se till att det ordnas regelbundna informations- och återkopplingstillfällen om de nya resultatmålen för yrkesutbildningen på medellång sikt för perioden 2015–20. Detta görs bland annat genom att använda uppgifter om anställbarheten för personer med yrkesexamen och en kombination av uppgifter om lärande, inträde på arbetsmarknaden och karriärutveckling, och genom att utveckla kapaciteten hos aktörer på nationell nivå att använda uppgifterna för att anpassa läroplaner, yrkesprofiler och innehållet av yrkesutbildningskvalifikationer till nya ekonomiska och tekniska krav. | I Riga-slutsatserna 2015 åtog sig medlemsstaterna även att se till att det ordnas regelbundna informations- och återkopplingstillfällen om de nya resultatmålen för yrkesutbildningen på medellång sikt för perioden 2015–20. Detta görs bland annat genom att använda uppgifter om anställbarheten för personer med yrkesexamen och en kombination av uppgifter om lärande, inträde på arbetsmarknaden och karriärutveckling, och genom att utveckla kapaciteten hos aktörer på nationell
  , regional och lokal
  nivå att använda uppgifterna för att anpassa läroplaner, yrkesprofiler och innehållet av yrkesutbildningskvalifikationer till nya ekonomiska och tekniska krav. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I Riga-slutsatserna 2015 åtog sig medlemsstaterna även att se till att det ordnas regelbundna informations- och återkopplingstillfällen om de nya resultatmålen för yrkesutbildningen på medellång sikt för perioden 2015–20. Detta görs bland annat genom att använda uppgifter om anställbarheten för personer med yrkesexamen och en kombination av uppgifter om lärande, inträde på arbetsmarknaden och karriärutveckling, och genom att utveckla kapaciteten hos aktörer på nationell nivå att använda uppgifterna för att anpassa läroplaner, yrkesprofiler och innehållet av yrkesutbildningskvalifikationer till nya ekonomiska och tekniska krav.

I Riga-slutsatserna 2015 åtog sig medlemsstaterna även att se till att det ordnas regelbundna informations- och återkopplingstillfällen om de nya resultatmålen för yrkesutbildningen på medellång sikt för perioden 2015–20. Detta görs bland annat genom att använda uppgifter om anställbarheten för personer med yrkesexamen och en kombination av uppgifter om lärande, inträde på arbetsmarknaden och karriärutveckling, och genom att utveckla kapaciteten hos aktörer på nationell
  , regional och lokal
  nivå att använda uppgifterna för att anpassa läroplaner, yrkesprofiler och innehållet av yrkesutbildningskvalifikationer till nya ekonomiska och tekniska krav.

Motivering

På utbildnings- och arbetsmarknadsområdet spelar för närvarande även lokala och regionala aktörer en viktig roll.

Ändringsrekommendation 5

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Punkt 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Insamling av relevanta administrativa uppgifter från databaser för utbildning, skatter och sociala avgifter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

Insamling av relevanta administrativa uppgifter från databaser för utbildning, skatter och sociala avgifter.

| a) | Insamling av relevanta administrativa uppgifter från databaser för utbildning, skatter och sociala avgifter
  , utan att detta medför en ytterligare börda för de lokala och regionala myndigheterna
  . |
| --- | --- |

a)

Insamling av relevanta administrativa uppgifter från databaser för utbildning, skatter och sociala avgifter
  , utan att detta medför en ytterligare börda för de lokala och regionala myndigheterna
  .

Motivering

De nya administrativa bördor som denna åtgärd medför får inte innebära ökade budgetbehov som överstiger vad som är nödvändigt för att uppnå de förväntade resultaten.

Ändringsrekommendation 6

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Punkt 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Möjlighet att anonymt koppla ihop uppgifter från olika källor för att få en helhetsbild av hur utexaminerade klarar sig. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

Möjlighet att anonymt koppla ihop uppgifter från olika källor för att få en helhetsbild av hur utexaminerade klarar sig.

| c) | Möjlighet att
  inom och över gränser och
  anonymt koppla ihop uppgifter från olika källor för att få en helhetsbild av hur utexaminerade klarar sig. |
| --- | --- |

c)

Möjlighet att
  inom och över gränser och
  anonymt koppla ihop uppgifter från olika källor för att få en helhetsbild av hur utexaminerade klarar sig.

Motivering

Med tanke på den ökade rörligheten för studerande räcker det inte med uppgifter från bara en enda medlemsstat för att bygga upp en samlad bild av utexaminerades resultat.

Ändringsrekommendation 7

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Samla in uppgifter som omfattar följande: | Samla in uppgifter
  på största möjliga detaljnivå
  som omfattar följande: |
| a) | nedanstående kvantitativa uppgifter |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Samla in uppgifter som omfattar följande:

Samla in uppgifter
  på största möjliga detaljnivå
  som omfattar följande:

a)

nedanstående kvantitativa uppgifter

| a) | nedanstående kvantitativa uppgifter |
| --- | --- |

a)

nedanstående kvantitativa uppgifter

| i) | personuppgifter och socioekonomiska uppgifter |
| --- | --- |

i)

personuppgifter och socioekonomiska uppgifter

| ii) | studietakt |
| --- | --- |

ii)

studietakt

| iii) | studieform |
| --- | --- |

iii)

studieform

| iv) | kvalifikationer |
| --- | --- |

iv)

kvalifikationer

| v) | studiepoäng |
| --- | --- |

v)

studiepoäng

| vi) | studieinriktning |
| --- | --- |

vi)

studieinriktning

| vii) | övergång till arbetsmarknaden eller vidareutbildning |
| --- | --- |

vii)

övergång till arbetsmarknaden eller vidareutbildning

| viii) | inkomst |
| --- | --- |

viii)

inkomst

| ix) | typ av avtal |
| --- | --- |

ix)

typ av avtal

| x) | anställningsform |
| --- | --- |

x)

anställningsform

| xi) | yrke, yrkesställning och/eller sysselsättning |
| --- | --- |

xi)

yrke, yrkesställning och/eller sysselsättning

| xii) | geografisk och/eller sektoriell rörlighet |
| --- | --- |

xii)

geografisk och/eller sektoriell rörlighet

| i) | personuppgifter och socioekonomiska uppgifter |
| --- | --- |

i)

personuppgifter och socioekonomiska uppgifter

| ii) | studietakt |
| --- | --- |

ii)

studietakt

| iii) | studieform |
| --- | --- |

iii)

studieform

| iv) | kvalifikationer |
| --- | --- |

iv)

kvalifikationer

| v) | studiepoäng |
| --- | --- |

v)

studiepoäng

| vi) | studieinriktning |
| --- | --- |

vi)

studieinriktning

| vii) | övergång till arbetsmarknaden eller vidareutbildning |
| --- | --- |

vii)

övergång till arbetsmarknaden eller vidareutbildning

| viii) | inkomst |
| --- | --- |

viii)

inkomst

| ix) | typ av avtal |
| --- | --- |

ix)

typ av avtal

| x) | anställningsform |
| --- | --- |

x)

anställningsform

| xi) | yrke, yrkesställning och/eller sysselsättning |
| --- | --- |

xi)

yrke, yrkesställning och/eller sysselsättning

| xii) | geografisk och/eller sektoriell rörlighet |
| --- | --- |

xii)

geografisk och/eller sektoriell rörlighet

| b) | nedanstående kvalitativa uppgifter |
| --- | --- |

b)

nedanstående kvalitativa uppgifter

| b) | nedanstående kvalitativa uppgifter |
| --- | --- |

b)

nedanstående kvalitativa uppgifter

| i) | studiernas relevans för sysselsättningen |
| --- | --- |

i)

studiernas relevans för sysselsättningen

| ii) | deltagande i frivilligarbete eller verksamheter för delaktighet i samhällslivet |
| --- | --- |

ii)

deltagande i frivilligarbete eller verksamheter för delaktighet i samhällslivet

| iii) | karriärutveckling och tillfredsställelse |
| --- | --- |

iii)

karriärutveckling och tillfredsställelse

| iv) | uppfattning om utbildningens kvalitet och relevans |
| --- | --- |

iv)

uppfattning om utbildningens kvalitet och relevans

| i) | studiernas relevans för sysselsättningen |
| --- | --- |

i)

studiernas relevans för sysselsättningen

| ii) | deltagande i frivilligarbete eller verksamheter för delaktighet i samhällslivet |
| --- | --- |

ii)

deltagande i frivilligarbete eller verksamheter för delaktighet i samhällslivet

| iii) | karriärutveckling och tillfredsställelse |
| --- | --- |

iii)

karriärutveckling och tillfredsställelse

| iv) | uppfattning om utbildningens kvalitet och relevans |
| --- | --- |

iv)

uppfattning om utbildningens kvalitet och relevans

Motivering

Största möjliga detaljnivå ger bättre kunskaper om hur stora problemen är.

Ändringsrekommendation 8

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Punkt 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Longitudinella undersökningar om utexaminerade







  3. | Uppmuntra till ett stort, representativt och fortsatt deltagande i longitudinella undersökningar om utexaminerade, inbegripet uppföljning av utexaminerade som har flyttat utomlands, antingen i samband med utbildning eller efter avslutad utbildning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Longitudinella undersökningar om utexaminerade

3.

Uppmuntra till ett stort, representativt och fortsatt deltagande i longitudinella undersökningar om utexaminerade, inbegripet uppföljning av utexaminerade som har flyttat utomlands, antingen i samband med utbildning eller efter avslutad utbildning.

Longitudinella undersökningar om utexaminerade

| 3. | Uppmuntra till ett stort, representativt och fortsatt deltagande i longitudinella undersökningar om utexaminerade, inbegripet uppföljning av utexaminerade som har flyttat utomlands, antingen i samband med utbildning eller efter avslutad utbildning
  samt av utexaminerade som återvänder efter det att de fullföljt en högskole- eller yrkesutbildning i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland, särskilt vid EU:s gränser
  . |
| --- | --- |

3.

Uppmuntra till ett stort, representativt och fortsatt deltagande i longitudinella undersökningar om utexaminerade, inbegripet uppföljning av utexaminerade som har flyttat utomlands, antingen i samband med utbildning eller efter avslutad utbildning
  samt av utexaminerade som återvänder efter det att de fullföljt en högskole- eller yrkesutbildning i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland, särskilt vid EU:s gränser
  .

Motivering

På en alltmer sammankopplad europeisk arbetsmarknad och mot bakgrund av den höga rörligheten för studerande strävar utbildningssystemen i alla medlemsstater efter att förbättra förvärvandet av färdigheter och anställbarheten. Därför bör uppföljningen av utexaminerade gå bortom de nationella gränserna.

Ändringsrekommendation 9

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Punkt 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| e) | Bidra till den politiska utvecklingen på både nationell nivå och unionsnivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

e)

Bidra till den politiska utvecklingen på både nationell nivå och unionsnivå.

| e) | Bidra till den politiska utvecklingen på både nationell
  , regional och lokal
  nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

e)

Bidra till den politiska utvecklingen på både nationell
  , regional och lokal
  nivå och unionsnivå.

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna är viktiga aktörer på utbildningsområdet och när det gäller insatser på arbetsmarknaden.

Ändringsrekommendation 10

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Punkt 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tillhandahålla stöd till kapacitetsuppbyggnad där det behövs inom yrkesutbildningen för att införa system för uppföljning av utexaminerade som grundar sig på god praxis som identifierats genom en övergripande kartläggning i medlemsstaterna, och underlätta samarbete mellan myndigheter, anordnare av yrkesutbildning och yrkesvägledare med avseende på användningen av uppgifter för uppföljning av utexaminerade. | Tillhandahålla stöd till kapacitetsuppbyggnad där det behövs inom yrkesutbildningen för att införa system för uppföljning av utexaminerade som grundar sig på god praxis som identifierats genom en övergripande kartläggning i medlemsstaterna
  på nationell, regional och/eller lokal nivå
  , och underlätta samarbete mellan
  olika
  myndigheter, anordnare av yrkesutbildning och yrkesvägledare med avseende på användningen av uppgifter för uppföljning av utexaminerade. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tillhandahålla stöd till kapacitetsuppbyggnad där det behövs inom yrkesutbildningen för att införa system för uppföljning av utexaminerade som grundar sig på god praxis som identifierats genom en övergripande kartläggning i medlemsstaterna, och underlätta samarbete mellan myndigheter, anordnare av yrkesutbildning och yrkesvägledare med avseende på användningen av uppgifter för uppföljning av utexaminerade.

Tillhandahålla stöd till kapacitetsuppbyggnad där det behövs inom yrkesutbildningen för att införa system för uppföljning av utexaminerade som grundar sig på god praxis som identifierats genom en övergripande kartläggning i medlemsstaterna
  på nationell, regional och/eller lokal nivå
  , och underlätta samarbete mellan
  olika
  myndigheter, anordnare av yrkesutbildning och yrkesvägledare med avseende på användningen av uppgifter för uppföljning av utexaminerade.

Motivering

Man bör tillerkänna de olika myndigheterna den roll de förtjänar i de olika medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 11

Förslag till rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade

Punkt 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Säkerställa att de uppgifter som samlas in och därmed sammanhängande analyser tillgängliggörs för medlemsstaterna och de berörda parterna, inbegripet genom befintliga, internetbaserade EU-verktyg. | Säkerställa att de uppgifter som samlas in och därmed sammanhängande analyser tillgängliggörs för medlemsstaterna och
  de lokala och regionala myndigheterna, samt
  de berörda parterna
  om dels skyddet av personuppgifter är säkerställt, dels allmänintresset eller forsknings- eller strategiska planeringsändamål gör det motiverat att medge sådan tillgång,
  inbegripet genom befintliga, internetbaserade EU-verktyg. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Säkerställa att de uppgifter som samlas in och därmed sammanhängande analyser tillgängliggörs för medlemsstaterna och de berörda parterna, inbegripet genom befintliga, internetbaserade EU-verktyg.

Säkerställa att de uppgifter som samlas in och därmed sammanhängande analyser tillgängliggörs för medlemsstaterna och
  de lokala och regionala myndigheterna, samt
  de berörda parterna
  om dels skyddet av personuppgifter är säkerställt, dels allmänintresset eller forsknings- eller strategiska planeringsändamål gör det motiverat att medge sådan tillgång,
  inbegripet genom befintliga, internetbaserade EU-verktyg.

Motivering

Medan det är självklart att de lokala och regionala myndigheterna måste ges sådan tillgång, bör den begränsas för de berörda parterna i enlighet med syftet med användningen.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Vi betraktar kommissionens förslag till rådets rekommendation som ett välkommet men försiktigt första steg till europeiskt samarbete, med tanke på att tillgängligheten till jämförbar information om utexaminerades sysselsättning (eller arbetslöshet) inom EU är viktigt för att bland annat kunna ta itu med komptensflykten inom och mellan de europeiska regionerna. En sådan tillgänglighet skulle även ge kommissionen möjlighet att formulera sina politiska rekommendationer på ett enhetligt sätt, som en del av en övergripande strategi. |
| --- | --- |

1.

Vi betraktar kommissionens förslag till rådets rekommendation som ett välkommet men försiktigt första steg till europeiskt samarbete, med tanke på att tillgängligheten till jämförbar information om utexaminerades sysselsättning (eller arbetslöshet) inom EU är viktigt för att bland annat kunna ta itu med komptensflykten inom och mellan de europeiska regionerna. En sådan tillgänglighet skulle även ge kommissionen möjlighet att formulera sina politiska rekommendationer på ett enhetligt sätt, som en del av en övergripande strategi.

| 2. | Kommittén välkomnar att kommissionen fortsätter att ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rör utvecklingen på utbildningsområdet. Utbildning utgör en historisk landvinning i Europa och en av de främsta faktorerna bakom medlemsstaternas och regionernas konkurrenskraft, personers lika möjligheter, social rörlighet och europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar att kommissionen fortsätter att ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rör utvecklingen på utbildningsområdet. Utbildning utgör en historisk landvinning i Europa och en av de främsta faktorerna bakom medlemsstaternas och regionernas konkurrenskraft, personers lika möjligheter, social rörlighet och europeiskt medborgarskap.

| 3. | ReK erbjuder kommissionen sitt stöd i detta arbete, som – samtidigt som medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation respekteras fullt ut – skulle kunna stärka överensstämmelsen och interoperabiliteten mellan de olika europeiska systemen för allmän utbildning, yrkesutbildning och högre utbildning. I detta avseende anser kommittén att den föreslagna åtgärden i dess nuvarande form inte tycks medföra några subsidiaritetsproblem, och framhåller vikten av att respektera proportionalitetsprincipen för att se till att inga nya ekonomiska eller administrativa bördor skapas. |
| --- | --- |

3.

ReK erbjuder kommissionen sitt stöd i detta arbete, som – samtidigt som medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation respekteras fullt ut – skulle kunna stärka överensstämmelsen och interoperabiliteten mellan de olika europeiska systemen för allmän utbildning, yrkesutbildning och högre utbildning. I detta avseende anser kommittén att den föreslagna åtgärden i dess nuvarande form inte tycks medföra några subsidiaritetsproblem, och framhåller vikten av att respektera proportionalitetsprincipen för att se till att inga nya ekonomiska eller administrativa bördor skapas.

| 4. | Det är glädjande att kommissionen i sitt meddelande anger att det skulle utgöra ett viktigt steg på vägen mot lika möjligheter för EU-medborgarna att verkligen ge alla unga möjlighet att förvärva alla nyckelkompetenser, och därigenom övertar ett förslag som först lades fram i Europeiska regionkommitténs yttrande om ”Det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018)”. |
| --- | --- |

4.

Det är glädjande att kommissionen i sitt meddelande anger att det skulle utgöra ett viktigt steg på vägen mot lika möjligheter för EU-medborgarna att verkligen ge alla unga möjlighet att förvärva alla nyckelkompetenser, och därigenom övertar ett förslag som först lades fram i Europeiska regionkommitténs yttrande om ”Det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018)”.

| 5. | Kommittén pekar på att tillgången till utbildning inte får styras av familjens inkomst, elevens ursprung eller modersmål, och att jämlikheten måste stå i centrum för de europeiska utbildningssystemen så att alla EU-medborgare kan nå sin potential. ReK välkomnar att kommissionen erkänner vikten av ökade investeringar i utbildningssektorn, bl.a. för att komma till rätta med avhopp från skolor och universitet, så att de lokala och regionala myndigheterna kan garantera rätten till utbildning för alla genom att undanröja de ekonomiska hindren för att välja och särskilt delta i utbildningar. |
| --- | --- |

5.

Kommittén pekar på att tillgången till utbildning inte får styras av familjens inkomst, elevens ursprung eller modersmål, och att jämlikheten måste stå i centrum för de europeiska utbildningssystemen så att alla EU-medborgare kan nå sin potential. ReK välkomnar att kommissionen erkänner vikten av ökade investeringar i utbildningssektorn, bl.a. för att komma till rätta med avhopp från skolor och universitet, så att de lokala och regionala myndigheterna kan garantera rätten till utbildning för alla genom att undanröja de ekonomiska hindren för att välja och särskilt delta i utbildningar.

| 6. | Tanken på samhällsinriktade universitet kan bara förverkligas om unionen och medlemsstaterna faktiskt och på lämpligt sätt samråder med de lokala och regionala myndigheterna när de utformar sin politik för högre utbildning. Kommissionen uppmanas att blåsa nytt liv i Bolognaprocessen och vidta de åtgärder som krävs inom vissa områden, särskilt när det gäller snabbt eller t.o.m. automatiskt erkännande och ekvivalering av examina och yrkeskvalifikationer, även titeln som doktor och övriga akademiska titlar. |
| --- | --- |

6.

Tanken på samhällsinriktade universitet kan bara förverkligas om unionen och medlemsstaterna faktiskt och på lämpligt sätt samråder med de lokala och regionala myndigheterna när de utformar sin politik för högre utbildning. Kommissionen uppmanas att blåsa nytt liv i Bolognaprocessen och vidta de åtgärder som krävs inom vissa områden, särskilt när det gäller snabbt eller t.o.m. automatiskt erkännande och ekvivalering av examina och yrkeskvalifikationer, även titeln som doktor och övriga akademiska titlar.

| 7. | Vi ser digitalisering som en möjlighet att lösa flera av utbildningssystemets utmaningar. Den är också en viktig faktor för dess modernisering. Digitalisering kan underlätta bl.a. följande:






  — | Mer individualiserad och inkluderande undervisning, särskilt för klasser där eleverna har varierande förmågor. |
| --- | --- | --- |

7.

Vi ser digitalisering som en möjlighet att lösa flera av utbildningssystemets utmaningar. Den är också en viktig faktor för dess modernisering. Digitalisering kan underlätta bl.a. följande:

—

Mer individualiserad och inkluderande undervisning, särskilt för klasser där eleverna har varierande förmågor.

| — | Distansutbildning, t.ex. för att nå de mest isolerade eller avlägsna områdena, eller grupper som är svåra att nå. |
| --- | --- |

—

Distansutbildning, t.ex. för att nå de mest isolerade eller avlägsna områdena, eller grupper som är svåra att nå.

| — | Synliggöra elevens lärandeutveckling, underlätta pedagogernas bedömningsarbete och minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

—

Synliggöra elevens lärandeutveckling, underlätta pedagogernas bedömningsarbete och minska den administrativa bördan.

| 8. | När det gäller moderniseringen av högre utbildning och annan utbildning vill kommittén fästa uppmärksamheten vid att det inte räcker att diskutera målen, särskilt med tanke på att planeringen av EU-fonderna för nästa programperiod redan pågår, och att man i detta sammanhang bör framhålla behovet av att sörja för särskilt stöd efter 2020 för projekt och insatser för att utveckla utbildningsprogram samt infrastruktur för högre utbildning och annan utbildning i de mindre utvecklade regionerna. |
| --- | --- |

8.

När det gäller moderniseringen av högre utbildning och annan utbildning vill kommittén fästa uppmärksamheten vid att det inte räcker att diskutera målen, särskilt med tanke på att planeringen av EU-fonderna för nästa programperiod redan pågår, och att man i detta sammanhang bör framhålla behovet av att sörja för särskilt stöd efter 2020 för projekt och insatser för att utveckla utbildningsprogram samt infrastruktur för högre utbildning och annan utbildning i de mindre utvecklade regionerna.

| 9. | Lika möjligheter när det gäller tillträde till högre utbildning, däribland för elever från mindre gynnade eller avlägset belägna regioner, de yttersta randområdena eller från minoritetsgrupper kan garanteras bättre så snart den offentliga utbildning som dessa elever har tillgång till är effektiv, ändamålsenlig och inkluderande. |
| --- | --- |

9.

Lika möjligheter när det gäller tillträde till högre utbildning, däribland för elever från mindre gynnade eller avlägset belägna regioner, de yttersta randområdena eller från minoritetsgrupper kan garanteras bättre så snart den offentliga utbildning som dessa elever har tillgång till är effektiv, ändamålsenlig och inkluderande.

| 10. | Kommittén påpekar att möjligheterna till resor och kulturella utbyten i EU (via Erasmusprogrammet till exempel) kan berika studerandes utbildningserfarenheter och bidra till att främja en känsla av unionsmedborgarskap. I detta sammanhang påminner kommittén om att det är viktigt att garantera lika möjligheter när det gäller rörlighet för att alla ungdomar ska ha tillgång till denna rörlighet på lika villkor, oavsett var de bor. |
| --- | --- |

10.

Kommittén påpekar att möjligheterna till resor och kulturella utbyten i EU (via Erasmusprogrammet till exempel) kan berika studerandes utbildningserfarenheter och bidra till att främja en känsla av unionsmedborgarskap. I detta sammanhang påminner kommittén om att det är viktigt att garantera lika möjligheter när det gäller rörlighet för att alla ungdomar ska ha tillgång till denna rörlighet på lika villkor, oavsett var de bor.

| 11. | Det skulle vara lämpligt att främja utvecklingen av system för kompletterande utbildning och andra stödundervisningsprogram som underlättar övergången från en viss utbildningsnivå till högre utbildning genom att ge tillräckligt stöd till utbytet av god praxis på detta område. |
| --- | --- |

11.

Det skulle vara lämpligt att främja utvecklingen av system för kompletterande utbildning och andra stödundervisningsprogram som underlättar övergången från en viss utbildningsnivå till högre utbildning genom att ge tillräckligt stöd till utbytet av god praxis på detta område.

| 12. | Kommittén föreslår en omprövning av förslaget om att man i större utsträckning bör inrikta finansieringen av högre utbildningsanstalter på resultaten, för att ta hänsyn till de särskilda utmaningar som universitet av regional och lokal betydelse ställs inför, och särskilt högre utbildning avsedd för minoriteter som följs av få studerande, och vars försvinnande skulle orsaka betydande kulturella, lokalsamhälleliga och ekonomiska skador. |
| --- | --- |

12.

Kommittén föreslår en omprövning av förslaget om att man i större utsträckning bör inrikta finansieringen av högre utbildningsanstalter på resultaten, för att ta hänsyn till de särskilda utmaningar som universitet av regional och lokal betydelse ställs inför, och särskilt högre utbildning avsedd för minoriteter som följs av få studerande, och vars försvinnande skulle orsaka betydande kulturella, lokalsamhälleliga och ekonomiska skador.

| 13. | ReK framhåller att det krävs nya åtgärder för den högre utbildningens internationalisering, särskilt när det gäller gemensamma europeiska och internationella utbytesprogram, program för rörlighet, examina och utvidgning av Erasmus till kandidatländerna och tredjeländer som gränsar till EU, samtidigt som man måste respektera kvalitetskraven. |
| --- | --- |

13.

ReK framhåller att det krävs nya åtgärder för den högre utbildningens internationalisering, särskilt när det gäller gemensamma europeiska och internationella utbytesprogram, program för rörlighet, examina och utvidgning av Erasmus till kandidatländerna och tredjeländer som gränsar till EU, samtidigt som man måste respektera kvalitetskraven.

| 14. | För närvarande står otillräckliga medel till förfogande för internationalisering av de system för allmän utbildning och yrkesutbildning som föregår högre utbildning. Det är därför nödvändigt att systematiskt mobilisera nya europeiska och nationella samt regionala och lokala medel för detta syfte. |
| --- | --- |

14.

För närvarande står otillräckliga medel till förfogande för internationalisering av de system för allmän utbildning och yrkesutbildning som föregår högre utbildning. Det är därför nödvändigt att systematiskt mobilisera nya europeiska och nationella samt regionala och lokala medel för detta syfte.

| 15. | Med tanke på att de utexaminerades förberedelser, kvalifikationer och färdigheter inom det nuvarande systemet för högre utbildning och annan utbildning ofta inte motsvarar arbetsmarknadens behov och villkoren för anställbarhet rekommenderar kommittén att man ska sträva efter att i den högre utbildningen införa behovsbaserade utbildningsformer, t.ex. genom att ge studerande möjlighet att fritt välja ämnen från flera universitet, och att alla relevanta berörda aktörer, inklusive lokala arbetsgivare, involveras. När studenterna har fullföljt dessa utbildningskurser kan de få studiepoäng som motsvarar dem som de förvärvat genom de reguljära högskolekurserna. |
| --- | --- |

15.

Med tanke på att de utexaminerades förberedelser, kvalifikationer och färdigheter inom det nuvarande systemet för högre utbildning och annan utbildning ofta inte motsvarar arbetsmarknadens behov och villkoren för anställbarhet rekommenderar kommittén att man ska sträva efter att i den högre utbildningen införa behovsbaserade utbildningsformer, t.ex. genom att ge studerande möjlighet att fritt välja ämnen från flera universitet, och att alla relevanta berörda aktörer, inklusive lokala arbetsgivare, involveras. När studenterna har fullföljt dessa utbildningskurser kan de få studiepoäng som motsvarar dem som de förvärvat genom de reguljära högskolekurserna.

| 16. | Kommittén stöder främjandet av ett system med varvad utbildning som stärker kopplingen mellan utbudet av allmän utbildning och yrkesutbildning å ena sidan och det territoriella området å andra sidan, med beaktande av de konkreta behoven på arbetsmarknaden i fråga, bl.a. genom organisationsmodeller som garanterar offentliga och privata aktörers ömsesidiga medansvar för att uppnå de gemensamma målen. ReK förespråkar en ökad inriktning på arbetsbaserad inlärning, såsom lärlingsutbildningar och praktikperioder, eftersom de utgör en möjlighet att utveckla färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

16.

Kommittén stöder främjandet av ett system med varvad utbildning som stärker kopplingen mellan utbudet av allmän utbildning och yrkesutbildning å ena sidan och det territoriella området å andra sidan, med beaktande av de konkreta behoven på arbetsmarknaden i fråga, bl.a. genom organisationsmodeller som garanterar offentliga och privata aktörers ömsesidiga medansvar för att uppnå de gemensamma målen. ReK förespråkar en ökad inriktning på arbetsbaserad inlärning, såsom lärlingsutbildningar och praktikperioder, eftersom de utgör en möjlighet att utveckla färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden.

| 17. | Det finns ett verkligt behov av att utveckla korta utbildningar med tanke på flexibiliteten i systemet för högre utbildning och med sikte på en eventuell ekvivalering med högre utbildning för interna utbildningar och fortbildning som genomförs av branschorganisationer och yrkeskamrar, i förekommande fall genom att se till att en sådan utbildning som avslutats med framgång åtminstone delvis, under förutsättning att lämpliga kvalitetskrav uppfylls, kan erkännas som likvärdig med ett eller flera ämnen i en universitetsutbildning. |
| --- | --- |

17.

Det finns ett verkligt behov av att utveckla korta utbildningar med tanke på flexibiliteten i systemet för högre utbildning och med sikte på en eventuell ekvivalering med högre utbildning för interna utbildningar och fortbildning som genomförs av branschorganisationer och yrkeskamrar, i förekommande fall genom att se till att en sådan utbildning som avslutats med framgång åtminstone delvis, under förutsättning att lämpliga kvalitetskrav uppfylls, kan erkännas som likvärdig med ett eller flera ämnen i en universitetsutbildning.

| 18. | ReK understryker behovet av att stärka den högre yrkesutbildningen genom att främja kurser i yrkesutbildning vid tekniska högskolor och universitet. |
| --- | --- |

18.

ReK understryker behovet av att stärka den högre yrkesutbildningen genom att främja kurser i yrkesutbildning vid tekniska högskolor och universitet.

| 19. | Samtidigt som universitetens självbestämmande respekteras bör man även se till att allmänheten får tillgång till universitetsundervisning och särskilt nätkurser, i enlighet med tanken på ”universitas”. |
| --- | --- |

19.

Samtidigt som universitetens självbestämmande respekteras bör man även se till att allmänheten får tillgång till universitetsundervisning och särskilt nätkurser, i enlighet med tanken på ”universitas”.

| 20. | Det är oroande att forskningsresultaten, trots att omfattande forskning som finansieras genom ramprogrammet Horisont 2020 eller med nationella offentliga medel bedrivs vid de europeiska universiteten, mycket ofta inte är tillgängliga kostnadsfritt, åtminstone inte för yrkesverksamma, lärare som inte undervisar inom den högre utbildningen eller andra eventuellt intresserade personer. Detta minskar ansevärt inverkan av det europeiska systemet för forskning och utveckling och begränsar tillgången till de senaste forskningsresultaten för lärare och studerande utan tillräckliga medel. |
| --- | --- |

20.

Det är oroande att forskningsresultaten, trots att omfattande forskning som finansieras genom ramprogrammet Horisont 2020 eller med nationella offentliga medel bedrivs vid de europeiska universiteten, mycket ofta inte är tillgängliga kostnadsfritt, åtminstone inte för yrkesverksamma, lärare som inte undervisar inom den högre utbildningen eller andra eventuellt intresserade personer. Detta minskar ansevärt inverkan av det europeiska systemet för forskning och utveckling och begränsar tillgången till de senaste forskningsresultaten för lärare och studerande utan tillräckliga medel.

| 21. | ReK instämmer i att pedagogisk, psykologisk och metodologisk förberedelse av universitetslärare och andra lärare utgör en förutsättning för en framgångsrik utbildning i framtiden, och anser därför att det är särskilt nödvändigt att på detta område, som kännetecknas av en snabb utveckling, utbyta god praxis – som lärarna kan få kännedom om och förvärva genom den rörlighet som Erasmusprogrammet erbjuder – och stödja gemensamma innovationsprojekt, bl.a. initiativ som rör utbildningsprogram och kursplaner för dem som ansvarar för utbildning och fortbildning av lärare. Dessutom kan teknisk fortbildning av lärarna, särskilt i vissa regioner, bidra till att höja undervisningens kvalitet och därmed till att minska de skillnader i fråga om resultat som kvarstår mellan regionerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

ReK instämmer i att pedagogisk, psykologisk och metodologisk förberedelse av universitetslärare och andra lärare utgör en förutsättning för en framgångsrik utbildning i framtiden, och anser därför att det är särskilt nödvändigt att på detta område, som kännetecknas av en snabb utveckling, utbyta god praxis – som lärarna kan få kännedom om och förvärva genom den rörlighet som Erasmusprogrammet erbjuder – och stödja gemensamma innovationsprojekt, bl.a. initiativ som rör utbildningsprogram och kursplaner för dem som ansvarar för utbildning och fortbildning av lärare. Dessutom kan teknisk fortbildning av lärarna, särskilt i vissa regioner, bidra till att höja undervisningens kvalitet och därmed till att minska de skillnader i fråga om resultat som kvarstår mellan regionerna och medlemsstaterna.

| 22. | Kommittén är oroad över risken för att brexit ska inverka negativt på rättigheterna för utexaminerade, elever och universitetsstuderande som följer utbildningar i Storbritannien. Denna risk beror inte enbart på de troliga förändringar i den brittiska utbildningspolitiken som kommer att påverka dem, utan också på osäkerheten om erkännandet och valideringen av deras utbildningar, kvalifikationer och examina i medlemsstaterna. Denna risk rör alla EU-länder och skulle därför kunna motivera gemensamma insatser på unionsnivå. |
| --- | --- |

22.

Kommittén är oroad över risken för att brexit ska inverka negativt på rättigheterna för utexaminerade, elever och universitetsstuderande som följer utbildningar i Storbritannien. Denna risk beror inte enbart på de troliga förändringar i den brittiska utbildningspolitiken som kommer att påverka dem, utan också på osäkerheten om erkännandet och valideringen av deras utbildningar, kvalifikationer och examina i medlemsstaterna. Denna risk rör alla EU-länder och skulle därför kunna motivera gemensamma insatser på unionsnivå.

| 23. | Kommissionen uppmanas att i samband med Storbritanniens utträde ur EU, utan att det påverkar tillämpningen av ömsesidighetsprincipen, i möjligaste mån begränsa de negativa bieffekterna av Storbritanniens utträde, såsom en eventuell minskning av det nuvarande ständiga och utmärkta samarbetet med högre utbildningsanstalter samt institut för forskning och utveckling i Storbritannien, även om detta medför en rimlig budgetbörda. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen uppmanas att i samband med Storbritanniens utträde ur EU, utan att det påverkar tillämpningen av ömsesidighetsprincipen, i möjligaste mån begränsa de negativa bieffekterna av Storbritanniens utträde, såsom en eventuell minskning av det nuvarande ständiga och utmärkta samarbetet med högre utbildningsanstalter samt institut för forskning och utveckling i Storbritannien, även om detta medför en rimlig budgetbörda.

| 24. | ReK framhåller att vissa mindre utvecklade regioner riskerar att drabbas av en negativ demografisk och utbildningsmässig spiral genom att dessa båda processer förstärker varandra, ett fenomen som skulle kunna bidra till att minska deras konkurrenskraft ännu mer och göra att deras utbildningssystem försämras ytterligare. Kommittén efterlyser därför strategiska lösningar som kan stödja en förbättrad rörlighet för elever och studerande men även göra det lättare för dem att eventuellt återvända till hemregionen. |
| --- | --- |

24.

ReK framhåller att vissa mindre utvecklade regioner riskerar att drabbas av en negativ demografisk och utbildningsmässig spiral genom att dessa båda processer förstärker varandra, ett fenomen som skulle kunna bidra till att minska deras konkurrenskraft ännu mer och göra att deras utbildningssystem försämras ytterligare. Kommittén efterlyser därför strategiska lösningar som kan stödja en förbättrad rörlighet för elever och studerande men även göra det lättare för dem att eventuellt återvända till hemregionen.

| 25. | Det är hög tid att göra nödvändiga investeringar i utbildningsinfrastrukturen, både i de regioner som kommit längst och i dem som är mindre utvecklade, och man bör alltid se till att de samordnade investeringarna anpassas till det berörda områdets särdrag. I detta sammanhang bör man särskilt överväga att öka stödet från Europeiska investeringsbanken och EU-fonderna till regionala initiativ för att utveckla utbildningen. |
| --- | --- |

25.

Det är hög tid att göra nödvändiga investeringar i utbildningsinfrastrukturen, både i de regioner som kommit längst och i dem som är mindre utvecklade, och man bör alltid se till att de samordnade investeringarna anpassas till det berörda områdets särdrag. I detta sammanhang bör man särskilt överväga att öka stödet från Europeiska investeringsbanken och EU-fonderna till regionala initiativ för att utveckla utbildningen.

| 26. | Att ställa krav på effektivitet, direkt konkurrenskraft och snabb eller t.o.m. omedelbar anställbarhet på systemen för högre utbildning, yrkesutbildning och offentlig utbildning skulle kunna äventyra fortbeståndet för vetenskapsgrenar och yrken vars försvinnande, trots att de erbjuder de utexaminerade mycket få möjligheter, skulle medföra omätbara skador på medellång och lång sikt för den europeiska kulturen, konsten, vetenskapen på hög nivå och de lokala kunskaperna. |
| --- | --- |

26.

Att ställa krav på effektivitet, direkt konkurrenskraft och snabb eller t.o.m. omedelbar anställbarhet på systemen för högre utbildning, yrkesutbildning och offentlig utbildning skulle kunna äventyra fortbeståndet för vetenskapsgrenar och yrken vars försvinnande, trots att de erbjuder de utexaminerade mycket få möjligheter, skulle medföra omätbara skador på medellång och lång sikt för den europeiska kulturen, konsten, vetenskapen på hög nivå och de lokala kunskaperna.

| 27. | När det gäller anstalter för allmän utbildning, yrkesutbildning och i förekommande fall högre utbildning på nationella eller etniska minoriteters språk bör man göra allt för att undvika att begränsa möjligheterna till utbildning för elever som tillhör en minoritet och införa system som gör det möjligt för utexaminerade som tillhör en minoritet eller som invandrat från ett annat EU-land att få samma möjligheter till fortbildning och sysselsättning som övriga utexaminerade. |
| --- | --- |

27.

När det gäller anstalter för allmän utbildning, yrkesutbildning och i förekommande fall högre utbildning på nationella eller etniska minoriteters språk bör man göra allt för att undvika att begränsa möjligheterna till utbildning för elever som tillhör en minoritet och införa system som gör det möjligt för utexaminerade som tillhör en minoritet eller som invandrat från ett annat EU-land att få samma möjligheter till fortbildning och sysselsättning som övriga utexaminerade.

| 28. | I flera medlemsstater ger religiösa utbildningsanstalter och skolor samt anstalter för yrkesutbildning och högre utbildning som förvaltas av kyrkor eller religiösa organisationer ett stort bidrag till utbildningen och den högre utbildningen i Europa. Därför får det inte förekomma någon diskriminering av dem, eller av andra utbildningsanstalter, så länge den nationella läroplanen genomförs. Samtidigt understryker vi att sekulär utbildning och respekt för olika religioner och övertygelser är hörnstenar i den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

28.

I flera medlemsstater ger religiösa utbildningsanstalter och skolor samt anstalter för yrkesutbildning och högre utbildning som förvaltas av kyrkor eller religiösa organisationer ett stort bidrag till utbildningen och den högre utbildningen i Europa. Därför får det inte förekomma någon diskriminering av dem, eller av andra utbildningsanstalter, så länge den nationella läroplanen genomförs. Samtidigt understryker vi att sekulär utbildning och respekt för olika religioner och övertygelser är hörnstenar i den europeiska integrationen.

| 29. | En av de grundläggande utmaningarna vid hanteringen av migrationskrisen och situationen för flyktingar, asylsökande och personer i liknande omständigheter består i att kartlägga de berörda personernas färdigheter, kompetenser och examina och i förekommande fall validera dem, eftersom det annars inte kan bli tal om en verklig integration i utbildningsväsendet eller på arbetsmarknaden. Vi upprepar därför vår uppmaning om stöd till medlemsstaterna när det gäller att säkerställa tillgång till insatser för kompetenskartläggning, språkintroduktion, kompetenshöjningsinsatser och andra åtgärder i syfte att främja integreringen i arbetslivet och samhället. Personer med utbildning/kvalifikationer från hemlandet bör också utan dröjsmål kunna få denna kompetens bedömd (1). Kommittén anser att samråd bör hållas med de berörda lokala och regionala myndigheterna med sikte på en gemensam och effektiv hantering av denna situation med respekt för målen om integration, lika möjligheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

29.

En av de grundläggande utmaningarna vid hanteringen av migrationskrisen och situationen för flyktingar, asylsökande och personer i liknande omständigheter består i att kartlägga de berörda personernas färdigheter, kompetenser och examina och i förekommande fall validera dem, eftersom det annars inte kan bli tal om en verklig integration i utbildningsväsendet eller på arbetsmarknaden. Vi upprepar därför vår uppmaning om stöd till medlemsstaterna när det gäller att säkerställa tillgång till insatser för kompetenskartläggning, språkintroduktion, kompetenshöjningsinsatser och andra åtgärder i syfte att främja integreringen i arbetslivet och samhället. Personer med utbildning/kvalifikationer från hemlandet bör också utan dröjsmål kunna få denna kompetens bedömd (1). Kommittén anser att samråd bör hållas med de berörda lokala och regionala myndigheterna med sikte på en gemensam och effektiv hantering av denna situation med respekt för målen om integration, lika möjligheter och mänskliga rättigheter.

| 30. | Kommittén anser att man bör undersöka hur idrott och hälsoundervisning kan främjas inom utbildningssystemet, med särskild uppmärksamhet på låg- och mellanstadiet och i synnerhet stöd till program utanför skolan. Strategin för hälsoundervisning bör präglas av en helhetssyn och omfatta fysiskt och psykiskt välbefinnande, i syfte att förebygga mobbning och våld i skolan. |
| --- | --- |

30.

Kommittén anser att man bör undersöka hur idrott och hälsoundervisning kan främjas inom utbildningssystemet, med särskild uppmärksamhet på låg- och mellanstadiet och i synnerhet stöd till program utanför skolan. Strategin för hälsoundervisning bör präglas av en helhetssyn och omfatta fysiskt och psykiskt välbefinnande, i syfte att förebygga mobbning och våld i skolan.

| 31. | Utbildningen bör främja tolerans och de värderingar som EU bygger på, dvs. respekten för mänsklig värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters rättigheter, i syfte att motverka radikalisering, utestängning, främlingsfientlighet och risken för att extremism i sina olika former sprids. |
| --- | --- |

31.

Utbildningen bör främja tolerans och de värderingar som EU bygger på, dvs. respekten för mänsklig värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters rättigheter, i syfte att motverka radikalisering, utestängning, främlingsfientlighet och risken för att extremism i sina olika former sprids.

| 32. | ReK efterlyser uttryckligen lämpligt stöd, inom ramen för samordnade insatser för att effektivt minska klyftan mellan olika regioner, till vissa mindre utvecklade regioner för att hjälpa dem att modernisera skolan och den högre utbildningen och fortsätta att utveckla yrkesutbildningen. I detta sammanhang bör det noteras att sysselsättningsutbudet i vissa av dessa regioner till stor del riktar sig till utexaminerade med yrkesutbildning och att detta, om utvecklingen av denna typ av utbildning inte längre skulle vara en prioritering, skulle kunna bidra till att ytterligare försämra den ekonomiska och sociala situationen i regionen. |
| --- | --- |

32.

ReK efterlyser uttryckligen lämpligt stöd, inom ramen för samordnade insatser för att effektivt minska klyftan mellan olika regioner, till vissa mindre utvecklade regioner för att hjälpa dem att modernisera skolan och den högre utbildningen och fortsätta att utveckla yrkesutbildningen. I detta sammanhang bör det noteras att sysselsättningsutbudet i vissa av dessa regioner till stor del riktar sig till utexaminerade med yrkesutbildning och att detta, om utvecklingen av denna typ av utbildning inte längre skulle vara en prioritering, skulle kunna bidra till att ytterligare försämra den ekonomiska och sociala situationen i regionen.

| 33. | Kommittén delar kommissionens uppfattning att spridning av flernivåstyrningsinstrument och, om det är motiverat, decentralisering på området för allmän utbildning, yrkesutbildning och högre utbildning skulle kunna utgöra en lämplig strategi för att främja samarbete och partnerskap mellan vissa regioner – särskilt gränsregioner eller regioner med likartade kännetecken – i syfte att på ett effektivt sätt planera och genomföra moderniseringen av högre utbildning och annan utbildning. |
| --- | --- |

33.

Kommittén delar kommissionens uppfattning att spridning av flernivåstyrningsinstrument och, om det är motiverat, decentralisering på området för allmän utbildning, yrkesutbildning och högre utbildning skulle kunna utgöra en lämplig strategi för att främja samarbete och partnerskap mellan vissa regioner – särskilt gränsregioner eller regioner med likartade kännetecken – i syfte att på ett effektivt sätt planera och genomföra moderniseringen av högre utbildning och annan utbildning.

| 34. | ReK uppmanar kommissionen att betrakta Europeiska regionkommittén som en partner vid utformningen av politiken för utveckling och modernisering av högre utbildning och annan utbildning, och att vid samrådsprocessen i största möjliga utsträckning utnyttja den sakkunskap som de lokala och regionala myndigheterna besitter i egenskap av dels berörda parter, dels aktörer med ansvar för att understödja eller samordna utbildningssystemet. |
| --- | --- |

34.

ReK uppmanar kommissionen att betrakta Europeiska regionkommittén som en partner vid utformningen av politiken för utveckling och modernisering av högre utbildning och annan utbildning, och att vid samrådsprocessen i största möjliga utsträckning utnyttja den sakkunskap som de lokala och regionala myndigheterna besitter i egenskap av dels berörda parter, dels aktörer med ansvar för att understödja eller samordna utbildningssystemet.

Bryssel den 30 november 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s yttrande ”En ny kompetensagenda för Europa” (COR-2016-04094).

1

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/34

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Det lokala och regionala perspektivet på främjandet av innovation inom den offentliga sektorn genom digitala lösningar

(2018/C 164/06)

| Föredragande: | Frank Cecconi (FR–ALDE), ledamot, regionfullmäktige, Île-de-France |
| --- | --- |

Föredragande:

Frank Cecconi (FR–ALDE), ledamot, regionfullmäktige, Île-de-France

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén konstaterar att den offentliga sektorn spelar en viktig ekonomisk roll som tillsynsmyndighet, tjänsteleverantör och arbetsgivare och att den, i en föränderlig värld, också måste utveckla sig för att anpassa sig till samhällets förväntningar. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén konstaterar att den offentliga sektorn spelar en viktig ekonomisk roll som tillsynsmyndighet, tjänsteleverantör och arbetsgivare och att den, i en föränderlig värld, också måste utveckla sig för att anpassa sig till samhällets förväntningar.

| 2. | Vi framhåller att de lokala och regionala myndigheterna, som står medborgarna nära och ansvarar för att direkt tillhandahålla dem vardagstjänster, har en avgörande roll att spela i moderniseringen av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

2.

Vi framhåller att de lokala och regionala myndigheterna, som står medborgarna nära och ansvarar för att direkt tillhandahålla dem vardagstjänster, har en avgörande roll att spela i moderniseringen av den offentliga förvaltningen.

| 3. | Kommittén understryker den nyckelroll som digitala lösningar kan spela när det handlar om att skapa en ny förvaltningsmodell som är transparentare, enklare, effektivare, mer inkluderande och därmed står mer i linje med användarnas förväntningar. |
| --- | --- |

3.

Kommittén understryker den nyckelroll som digitala lösningar kan spela när det handlar om att skapa en ny förvaltningsmodell som är transparentare, enklare, effektivare, mer inkluderande och därmed står mer i linje med användarnas förväntningar.

| 4. | ReK påminner om att Europeiska rådet i oktober 2013 konstaterade att moderniseringen av den offentliga förvaltningen bör fortsätta genom ett snabbt genomförande av e-tjänster (t.ex. e-hälsa, e-fakturering och e-upphandling) och att öppna data är en outnyttjad resurs med mycket stor potential. |
| --- | --- |

4.

ReK påminner om att Europeiska rådet i oktober 2013 konstaterade att moderniseringen av den offentliga förvaltningen bör fortsätta genom ett snabbt genomförande av e-tjänster (t.ex. e-hälsa, e-fakturering och e-upphandling) och att öppna data är en outnyttjad resurs med mycket stor potential.

| 5. | Offentliga e-tjänster har en potential som medborgarna och företagen ännu inte utnyttjat fullt ut, och utvecklingen i e-förvaltningen är ojämn om man jämför EU:s olika medlemsstater och regioner. |
| --- | --- |

5.

Offentliga e-tjänster har en potential som medborgarna och företagen ännu inte utnyttjat fullt ut, och utvecklingen i e-förvaltningen är ojämn om man jämför EU:s olika medlemsstater och regioner.

| 6. | Moderniseringen av den offentliga sektorn med hjälp av digitala lösningar skapar nya ekonomiska möjligheter för företagen och bidrar därigenom till att stärka konkurrenskraften hos EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Moderniseringen av den offentliga sektorn med hjälp av digitala lösningar skapar nya ekonomiska möjligheter för företagen och bidrar därigenom till att stärka konkurrenskraften hos EU och dess medlemsstater.

| 7. | I en tid där de flesta offentliga förvaltningarna ställs inför kravet att minska sina utgifter är digitaliseringen av förvaltningen ett sätt att tillhandahålla tjänster av högre kvalitet och samtidigt göra stora besparingar. |
| --- | --- |

7.

I en tid där de flesta offentliga förvaltningarna ställs inför kravet att minska sina utgifter är digitaliseringen av förvaltningen ett sätt att tillhandahålla tjänster av högre kvalitet och samtidigt göra stora besparingar.

| 8. | Kommittén välkomnar därför det estniska rådsordförandeskapets prioritering att bygga ett digitalt Europa och främja fri rörlighet för uppgifter, samt dess mål att gradvis införa gränsöverskridande digitala offentliga tjänster som syftar till att underlätta vardagen. |
| --- | --- |

8.

Kommittén välkomnar därför det estniska rådsordförandeskapets prioritering att bygga ett digitalt Europa och främja fri rörlighet för uppgifter, samt dess mål att gradvis införa gränsöverskridande digitala offentliga tjänster som syftar till att underlätta vardagen.

| 9. | Vi påminner om att vi stöder kommissionens prioritering att digitalisera den offentliga sektorn genom att skapa en digital inre marknad och dess prioritering av handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020. |
| --- | --- |

9.

Vi påminner om att vi stöder kommissionens prioritering att digitalisera den offentliga sektorn genom att skapa en digital inre marknad och dess prioritering av handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020.

| 10. | ReK ställer sig till fullo bakom den vision som kommissionen gett uttryck för i handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020, att offentliga förvaltningar och institutioner senast 2020 ska vara öppna, effektiva och inkluderande och tillhandahålla användarvänliga, individanpassade och gränslösa digitala offentliga tjänster åt alla medborgare och företag i EU. |
| --- | --- |

10.

ReK ställer sig till fullo bakom den vision som kommissionen gett uttryck för i handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020, att offentliga förvaltningar och institutioner senast 2020 ska vara öppna, effektiva och inkluderande och tillhandahålla användarvänliga, individanpassade och gränslösa digitala offentliga tjänster åt alla medborgare och företag i EU.

| 11. | Kommittén gläder sig över att ha tilldelats observatörsstatus i styrgruppen för handlingsplanen för e-förvaltning och föreslår, med beaktande av den roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar i moderniseringen av den offentliga sektorn, att denna status omvandlas till ett fullvärdigt medlemskap. |
| --- | --- |

11.

Kommittén gläder sig över att ha tilldelats observatörsstatus i styrgruppen för handlingsplanen för e-förvaltning och föreslår, med beaktande av den roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar i moderniseringen av den offentliga sektorn, att denna status omvandlas till ett fullvärdigt medlemskap.

| 12. | Vi påminner om vårt engagemang för att de lokala och regionala myndigheterna ska involveras också i utformningen av åtgärder och verktyg för att uppnå detta mål och inte bara i deras genomförande. |
| --- | --- |

12.

Vi påminner om vårt engagemang för att de lokala och regionala myndigheterna ska involveras också i utformningen av åtgärder och verktyg för att uppnå detta mål och inte bara i deras genomförande.

| 13. | ReK framhåller den mycket stora förmåga till innovation och experiment som de lokala och regionala myndigheterna visar prov på över hela EU, i synnerhet när det gäller tillgång till information, energieffektivitet, hållbar rörlighet, avfallshantering, administrativ förenkling, hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

13.

ReK framhåller den mycket stora förmåga till innovation och experiment som de lokala och regionala myndigheterna visar prov på över hela EU, i synnerhet när det gäller tillgång till information, energieffektivitet, hållbar rörlighet, avfallshantering, administrativ förenkling, hälsa och säkerhet.

| 14. | ReK noterar att innovation inom den offentliga sektorn är ett av årets teman för plattformen för kunskapsutbyte, som genomförs gemensamt av ReK och GD Forskning och innovation. Verksamheten inom plattformen bör leda till att intresserade städer och regioner utnämns till pionjärer för en innovativ förnyelse av den offentliga förvaltningen och utveckling av innovativ upphandling så att man effektivt kan sprida god praxis. Med hjälp av pionjärstäderna och pionjärregionerna bör man i samarbete med kommissionen eftersträva stordriftsfördelar och ett mer effektivt tillhandahållande av tjänster inom hela EU. |
| --- | --- |

14.

ReK noterar att innovation inom den offentliga sektorn är ett av årets teman för plattformen för kunskapsutbyte, som genomförs gemensamt av ReK och GD Forskning och innovation. Verksamheten inom plattformen bör leda till att intresserade städer och regioner utnämns till pionjärer för en innovativ förnyelse av den offentliga förvaltningen och utveckling av innovativ upphandling så att man effektivt kan sprida god praxis. Med hjälp av pionjärstäderna och pionjärregionerna bör man i samarbete med kommissionen eftersträva stordriftsfördelar och ett mer effektivt tillhandahållande av tjänster inom hela EU.

Vision och underliggande principer

| 15. | Kommittén anser att det är de offentliga förvaltningarnas ansvar att bygga upp ekosystem som gynnar innovation, både inom och utanför den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

15.

Kommittén anser att det är de offentliga förvaltningarnas ansvar att bygga upp ekosystem som gynnar innovation, både inom och utanför den offentliga sektorn.

| 16. | Vi betonar vikten av en öppen förvaltning som erbjuder säkrad åtkomst till sina uppgifter och tjänster för ökad transparens och effektivitet, och instämmer i principen att offentliga förvaltningar bör utbyta uppgifter med varandra och med medborgarna och företagen på ett transparent och inkluderande sätt. |
| --- | --- |

16.

Vi betonar vikten av en öppen förvaltning som erbjuder säkrad åtkomst till sina uppgifter och tjänster för ökad transparens och effektivitet, och instämmer i principen att offentliga förvaltningar bör utbyta uppgifter med varandra och med medborgarna och företagen på ett transparent och inkluderande sätt.

| 17. | ReK upprepar sitt stöd för principen om ”digitalt som standard”, inte minst ur ett gränsöverskridande perspektiv, för tjänster som tillhandahålls av de offentliga förvaltningarna, förutsatt att man också vidtar åtgärder som syftar till att säkerställa digital inkludering (1). |
| --- | --- |

17.

ReK upprepar sitt stöd för principen om ”digitalt som standard”, inte minst ur ett gränsöverskridande perspektiv, för tjänster som tillhandahålls av de offentliga förvaltningarna, förutsatt att man också vidtar åtgärder som syftar till att säkerställa digital inkludering (1).

| 18. | Kommittén stöder engångsprincipen, som innebär att offentliga förvaltningar inte ska begära samma uppgifter av medborgare och företag mer än en gång. Ett sådant tillvägagångssätt skulle göra det möjligt att underlätta kontakterna mellan medborgare, företag och offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

18.

Kommittén stöder engångsprincipen, som innebär att offentliga förvaltningar inte ska begära samma uppgifter av medborgare och företag mer än en gång. Ett sådant tillvägagångssätt skulle göra det möjligt att underlätta kontakterna mellan medborgare, företag och offentlig förvaltning.

| 19. | ReK stöder principen om interoperabilitet som standard som en nyckelfaktor för att kunna utnyttja det digitala samhällets möjligheter. |
| --- | --- |

19.

ReK stöder principen om interoperabilitet som standard som en nyckelfaktor för att kunna utnyttja det digitala samhällets möjligheter.

| 20. | Vi stöder principen om gemensam utformning (2) och den allt större tendensen till att involvera användarna i alla förfaranden för att omvandla de offentliga tjänsterna. Detta överensstämmer för övrigt med ReK:s förslag att man också ska stödja sig på principen om gemensam utformning för att EU:s nästa ramprogram för forskning och innovation ska utarbetas med fullt deltagande av regionerna (3). |
| --- | --- |

20.

Vi stöder principen om gemensam utformning (2) och den allt större tendensen till att involvera användarna i alla förfaranden för att omvandla de offentliga tjänsterna. Detta överensstämmer för övrigt med ReK:s förslag att man också ska stödja sig på principen om gemensam utformning för att EU:s nästa ramprogram för forskning och innovation ska utarbetas med fullt deltagande av regionerna (3).

| 21. | Kommittén välkomnar därför harmoniseringen av den rättsliga ramen genom den allmänna dataskyddsförordningen, som gör det möjligt att i enlighet med proportionalitetsprincipen förlika den grundläggande rätten till skydd för fysiska personer vid behandling av personuppgifter med alla andra relevanta grundläggande rättigheter. Vi påminner om att det fragmenterade genomförandet av personuppgiftsskyddet i EU leder till en rättslig osäkerhet som skadar den fria rörligheten för uppgifter i EU. Utvecklingen av MyData-initiativet under det estniska ordförandeskapet erbjuder nya möjligheter att förbättra behandlingen av personuppgifter på ett sätt som sätter människan i centrum. |
| --- | --- |

21.

Kommittén välkomnar därför harmoniseringen av den rättsliga ramen genom den allmänna dataskyddsförordningen, som gör det möjligt att i enlighet med proportionalitetsprincipen förlika den grundläggande rätten till skydd för fysiska personer vid behandling av personuppgifter med alla andra relevanta grundläggande rättigheter. Vi påminner om att det fragmenterade genomförandet av personuppgiftsskyddet i EU leder till en rättslig osäkerhet som skadar den fria rörligheten för uppgifter i EU. Utvecklingen av MyData-initiativet under det estniska ordförandeskapet erbjuder nya möjligheter att förbättra behandlingen av personuppgifter på ett sätt som sätter människan i centrum.

| 22. | ReK betonar den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna kan spela, framför över gränserna, i samband med kartläggning av, försök med och utveckling av relevanta, effektiva och sömlösa gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

22.

ReK betonar den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna kan spela, framför över gränserna, i samband med kartläggning av, försök med och utveckling av relevanta, effektiva och sömlösa gränsöverskridande tjänster.

| 23. | Vi betonar att den privata sektorn har en roll att spela vid införandet av en övergripande strategi. Innovation ger konsumenterna tillgång till en lång rad olika tjänster, både offentliga och privata, genom förenklade förfaranden. Den privata sektorn bör därför betraktas som en fullvärdig aktör och partner till de offentliga förvaltningarna på innovationsområdet. |
| --- | --- |

23.

Vi betonar att den privata sektorn har en roll att spela vid införandet av en övergripande strategi. Innovation ger konsumenterna tillgång till en lång rad olika tjänster, både offentliga och privata, genom förenklade förfaranden. Den privata sektorn bör därför betraktas som en fullvärdig aktör och partner till de offentliga förvaltningarna på innovationsområdet.

| 24. | Kommittén påminner om att digitaliseringen av ekonomin, eftersom den innebär nya vanor i fråga om konsumtion, arbete och kontakter, även medför nya förväntningar på de offentliga tjänsterna från medborgarnas sida. I detta sammanhang medför innovation i den offentliga sektorn och bättre användning av e-förvaltning också en möjlighet att reagera mer effektivt på dessa förändringar, särskilt när det gäller delningsekonomins utveckling och relaterade frågor såsom registreringsförfaranden, skatter och sysselsättning. |
| --- | --- |

24.

Kommittén påminner om att digitaliseringen av ekonomin, eftersom den innebär nya vanor i fråga om konsumtion, arbete och kontakter, även medför nya förväntningar på de offentliga tjänsterna från medborgarnas sida. I detta sammanhang medför innovation i den offentliga sektorn och bättre användning av e-förvaltning också en möjlighet att reagera mer effektivt på dessa förändringar, särskilt när det gäller delningsekonomins utveckling och relaterade frågor såsom registreringsförfaranden, skatter och sysselsättning.

A.   Strukturell dimension

| 25. | Kommittén anser att ökad digital inkludering och utvidgning av de digitala tjänsterna är ett prioriterat område och att denna uppgift hänger samman med den digitala inre marknaden, där det handlar om att minska antalet områden som ännu inte omfattas av tillförlitliga och högeffektiva nät till överkomliga priser. Samtidigt bör man fortsätta att utarbeta åtgärder till stöd för utbyggnaden av digitala nätverk för samarbete och utvecklingen av deras innehåll. |
| --- | --- |

25.

Kommittén anser att ökad digital inkludering och utvidgning av de digitala tjänsterna är ett prioriterat område och att denna uppgift hänger samman med den digitala inre marknaden, där det handlar om att minska antalet områden som ännu inte omfattas av tillförlitliga och högeffektiva nät till överkomliga priser. Samtidigt bör man fortsätta att utarbeta åtgärder till stöd för utbyggnaden av digitala nätverk för samarbete och utvecklingen av deras innehåll.

| 26. | ReK anser att de offentliga förvaltningarna, liksom alla organisationer som hanterar känsliga uppgifter, bör ägna systematisk uppmärksamhet åt klassificering av data och säkerhet. Med tanke på de stora skador som kan vållas av hackning, it-attacker och it-terrorism måste man i vissa fall skapa lösningar som innebär att vissa uppgifter eller till och med ett helt system fysiskt skiljs åt från internet. |
| --- | --- |

26.

ReK anser att de offentliga förvaltningarna, liksom alla organisationer som hanterar känsliga uppgifter, bör ägna systematisk uppmärksamhet åt klassificering av data och säkerhet. Med tanke på de stora skador som kan vållas av hackning, it-attacker och it-terrorism måste man i vissa fall skapa lösningar som innebär att vissa uppgifter eller till och med ett helt system fysiskt skiljs åt från internet.

| 27. | Vi understryker Europeiska kommissionens roll för att skapa de grundläggande förutsättningar för driftskompatibilitet och harmonisering som möjliggör den informationsdelning som principerna bygger på. |
| --- | --- |

27.

Vi understryker Europeiska kommissionens roll för att skapa de grundläggande förutsättningar för driftskompatibilitet och harmonisering som möjliggör den informationsdelning som principerna bygger på.

| 28. | Kommittén framhåller ambitionen att bygga gränsöverskridande offentliga tjänster med hjälp av digitala lösningar och välkomnar därför med intresse de initiativ som gör det möjligt att förbättra driftskompatibiliteten mellan de olika förvaltningarna samt utvecklingen av sådana lösningar som e-identifiering och e-signaturer. |
| --- | --- |

28.

Kommittén framhåller ambitionen att bygga gränsöverskridande offentliga tjänster med hjälp av digitala lösningar och välkomnar därför med intresse de initiativ som gör det möjligt att förbättra driftskompatibiliteten mellan de olika förvaltningarna samt utvecklingen av sådana lösningar som e-identifiering och e-signaturer.

| 29. | ReK efterlyser en övergripande strategi för utveckling av digital infrastruktur, där de olika förvaltningarna har driftskompatibla lösningar och i största möjliga utsträckning har en gemensam teknisk bas samtidigt som specifika tillämpningar utvecklas för deras behov. Ett sådant tillvägagångssätt skulle innebära att man inte behöver utveckla specifik infrastruktur för varje avdelning och att man minskar kostnaderna samtidigt som vinster i fråga om effektivitet möjliggörs. Ett sådant tillvägagångssätt skulle dessutom bidra till att förhindra en territoriell fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

29.

ReK efterlyser en övergripande strategi för utveckling av digital infrastruktur, där de olika förvaltningarna har driftskompatibla lösningar och i största möjliga utsträckning har en gemensam teknisk bas samtidigt som specifika tillämpningar utvecklas för deras behov. Ett sådant tillvägagångssätt skulle innebära att man inte behöver utveckla specifik infrastruktur för varje avdelning och att man minskar kostnaderna samtidigt som vinster i fråga om effektivitet möjliggörs. Ett sådant tillvägagångssätt skulle dessutom bidra till att förhindra en territoriell fragmentering av den inre marknaden.

| 30. | Kommittén upprepar dock i detta sammanhang sitt krav på att bredbandsutvecklingsprojekt ska betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (4). |
| --- | --- |

30.

Kommittén upprepar dock i detta sammanhang sitt krav på att bredbandsutvecklingsprojekt ska betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (4).

| 31. | Vi stöder initiativ som gör det möjligt att förbättra medborgarnas och företagens tillgång till offentliga tjänster. Förenkling och nyinriktning på användarnas behov bör vara de vägledande principerna för varje initiativ. |
| --- | --- |

31.

Vi stöder initiativ som gör det möjligt att förbättra medborgarnas och företagens tillgång till offentliga tjänster. Förenkling och nyinriktning på användarnas behov bör vara de vägledande principerna för varje initiativ.

B.   Mänsklig dimension

| 32. | För att den offentliga sektorn ska bli verkligt innovativ krävs det genomgripande förändringar i organisationskulturen, och vi understryker den roll som aktörer inom offentliga tjänster kan spela som katalysatorer för innovation. |
| --- | --- |

32.

För att den offentliga sektorn ska bli verkligt innovativ krävs det genomgripande förändringar i organisationskulturen, och vi understryker den roll som aktörer inom offentliga tjänster kan spela som katalysatorer för innovation.

| 33. | Kontinuerlig utbildning av offentliga tjänstemän i nya digitala lösningar bör bli en prioritering för både lokala och nationella förvaltningar, och denna kultur som präglas av transparens, kommunikation och utbyte av erfarenheter bör spridas inom förvaltningarna. |
| --- | --- |

33.

Kontinuerlig utbildning av offentliga tjänstemän i nya digitala lösningar bör bli en prioritering för både lokala och nationella förvaltningar, och denna kultur som präglas av transparens, kommunikation och utbyte av erfarenheter bör spridas inom förvaltningarna.

| 34. | Kommittén anser att man inom de olika förvaltningarna bör inrätta tvärvetenskapliga team på hög nivå som kan involvera användarna och har i uppdrag att föreslå innovativa lösningar för de offentliga beslutsfattarna. |
| --- | --- |

34.

Kommittén anser att man inom de olika förvaltningarna bör inrätta tvärvetenskapliga team på hög nivå som kan involvera användarna och har i uppdrag att föreslå innovativa lösningar för de offentliga beslutsfattarna.

| 35. | Ett fullt utnyttjande av e-förvaltningens potential förutsätter att man på förhand arbetar med att öka både medborgarnas och företagens förtroende för användningen av de uppgifter de uppmanas att lämna. Detta förtroende innebär att vissa uppgifter blir föremål för ett i mycket hög grad harmoniserat skydd. I detta sammanhang noterar vi med intresse att detta förtroende ökar när medborgare och företag har rätt att se hur förvaltningarna använder deras uppgifter. |
| --- | --- |

35.

Ett fullt utnyttjande av e-förvaltningens potential förutsätter att man på förhand arbetar med att öka både medborgarnas och företagens förtroende för användningen av de uppgifter de uppmanas att lämna. Detta förtroende innebär att vissa uppgifter blir föremål för ett i mycket hög grad harmoniserat skydd. I detta sammanhang noterar vi med intresse att detta förtroende ökar när medborgare och företag har rätt att se hur förvaltningarna använder deras uppgifter.

| 36. | ReK anser att moderniseringen av förvaltningen med hjälp av digitala lösningar också måste ge medborgarna bättre möjligheter att delta i det offentliga beslutsfattandet och att denna för den lokala demokratin särskilt viktiga uppgift måste bli föremål för särskilda initiativ. |
| --- | --- |

36.

ReK anser att moderniseringen av förvaltningen med hjälp av digitala lösningar också måste ge medborgarna bättre möjligheter att delta i det offentliga beslutsfattandet och att denna för den lokala demokratin särskilt viktiga uppgift måste bli föremål för särskilda initiativ.

| 37. | Kommittén framhåller därför principen om gemensam utformning av de offentliga förfarandena, där användarna involveras i utformningen och utvecklingen av offentliga tjänster. Denna nya form av samarbete mellan offentliga myndigheter, medborgare och näringsliv gör det möjligt inte bara att tillgodose användarnas behov utan också att identifiera medborgarnas kunskaper och färdigheter och att stämma av dem mot varandra så att man kan samarbeta och på så sätt utveckla kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls. Vi föreslår att man använder befintliga instrument såsom OECD:s verktygslåda och främjar dem på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

37.

Kommittén framhåller därför principen om gemensam utformning av de offentliga förfarandena, där användarna involveras i utformningen och utvecklingen av offentliga tjänster. Denna nya form av samarbete mellan offentliga myndigheter, medborgare och näringsliv gör det möjligt inte bara att tillgodose användarnas behov utan också att identifiera medborgarnas kunskaper och färdigheter och att stämma av dem mot varandra så att man kan samarbeta och på så sätt utveckla kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls. Vi föreslår att man använder befintliga instrument såsom OECD:s verktygslåda och främjar dem på lokal och regional nivå.

| 38. | ReK föreslår att man utvecklar ett effektivt nätverkssamarbete mellan innovationscentrum i Europa för att påskynda innovation som leds av städerna och regionerna. |
| --- | --- |

38.

ReK föreslår att man utvecklar ett effektivt nätverkssamarbete mellan innovationscentrum i Europa för att påskynda innovation som leds av städerna och regionerna.

| 39. | ReK anser att digitaliseringen av förvaltningen gör det nödvändigt att se till att alla medborgare har digital tillgång, oavsett utbildningsnivå, ålder, eventuella funktionsnedsättningar och oavsett var de befinner sig i EU. |
| --- | --- |

39.

ReK anser att digitaliseringen av förvaltningen gör det nödvändigt att se till att alla medborgare har digital tillgång, oavsett utbildningsnivå, ålder, eventuella funktionsnedsättningar och oavsett var de befinner sig i EU.

| 40. | Kommittén betonar att information till och utbildning av medborgare och företag, särskilt små och medelstora företag, om användningen av offentliga digitala tjänster kommer att vara avgörande för att få allmänheten att godta den digitala omvandlingen av den offentliga sektorn. Detta gäller framför allt bland de delar av befolkningen som står mest främmande inför denna teknik. |
| --- | --- |

40.

Kommittén betonar att information till och utbildning av medborgare och företag, särskilt små och medelstora företag, om användningen av offentliga digitala tjänster kommer att vara avgörande för att få allmänheten att godta den digitala omvandlingen av den offentliga sektorn. Detta gäller framför allt bland de delar av befolkningen som står mest främmande inför denna teknik.

| 41. | Vi anser dessutom att denna attitydförändring förutsätter utbildning och vi ställer oss därför positiva till att man i skolorna främjar it-kurser som ger nya generationer möjlighet att dra nytta av en verklig digital kompetens som gör att de kan bli aktiva medlemmar i morgondagens kunskapssamhälle. Lämpliga strukturer för livslångt lärande bör dessutom göra det möjligt för vuxna i alla åldrar att förvärva digital kompetens eller förbättra denna kompetens. |
| --- | --- |

41.

Vi anser dessutom att denna attitydförändring förutsätter utbildning och vi ställer oss därför positiva till att man i skolorna främjar it-kurser som ger nya generationer möjlighet att dra nytta av en verklig digital kompetens som gör att de kan bli aktiva medlemmar i morgondagens kunskapssamhälle. Lämpliga strukturer för livslångt lärande bör dessutom göra det möjligt för vuxna i alla åldrar att förvärva digital kompetens eller förbättra denna kompetens.

Fördelarna med ett förstärkt samarbete

| 42. | ReK betonar att innovation i den offentliga sektorn kan underlättas genom samarbete och utbyte av god praxis mellan förvaltningarna och över gränserna. |
| --- | --- |

42.

ReK betonar att innovation i den offentliga sektorn kan underlättas genom samarbete och utbyte av god praxis mellan förvaltningarna och över gränserna.

| 43. | Kommittén välkomnar med intresse de experiment som syftar till utbyte av uppgifter mellan myndigheter, i likhet med det pilotprojekt som tagits fram mellan Estland och Finland (5), och föreslår att man stöder denna typ av samarbete inom ramen för de interregionala samarbetsprojekten. |
| --- | --- |

43.

Kommittén välkomnar med intresse de experiment som syftar till utbyte av uppgifter mellan myndigheter, i likhet med det pilotprojekt som tagits fram mellan Estland och Finland (5), och föreslår att man stöder denna typ av samarbete inom ramen för de interregionala samarbetsprojekten.

| 44. | Vi föreslår att man utvecklar initiativ som gör det möjligt att kartlägga innovationer som genomförs av lokala och regionala myndigheter, utbyte av erfarenheter och spridning av god praxis. |
| --- | --- |

44.

Vi föreslår att man utvecklar initiativ som gör det möjligt att kartlägga innovationer som genomförs av lokala och regionala myndigheter, utbyte av erfarenheter och spridning av god praxis.

| 45. | ReK understryker vikten av att de lokala och regionala myndigheterna involveras nära i all politik som syftar till att stimulera innovation inom den offentliga sektorn med hjälp av digitala lösningar. |
| --- | --- |

45.

ReK understryker vikten av att de lokala och regionala myndigheterna involveras nära i all politik som syftar till att stimulera innovation inom den offentliga sektorn med hjälp av digitala lösningar.

Rekommendationer

| 46. | Kommittén bekräftar den centrala roll som de lokala och regionala myndigheterna måste spela vid moderniseringen av den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

46.

Kommittén bekräftar den centrala roll som de lokala och regionala myndigheterna måste spela vid moderniseringen av den offentliga sektorn.

| 47. | Vi ställer oss positiva till att Europeiska regionkommittén involveras i befintliga plattformar, t.ex. styrgruppen för handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020. Vi anser dock att ett fullvärdigt medlemskap i denna styrgrupp och ett partnerskap med OECD:s observationsorgan för innovation inom offentlig sektor skulle göra det möjligt för kommittén att i större utsträckning bidra till att främja innovation inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

47.

Vi ställer oss positiva till att Europeiska regionkommittén involveras i befintliga plattformar, t.ex. styrgruppen för handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020. Vi anser dock att ett fullvärdigt medlemskap i denna styrgrupp och ett partnerskap med OECD:s observationsorgan för innovation inom offentlig sektor skulle göra det möjligt för kommittén att i större utsträckning bidra till att främja innovation inom den offentliga sektorn.

| 48. | Vi föreslår dessutom att det ingås ett partnerskap mellan ReK och partnerskapet för öppen förvaltning (Open Government Partnership). |
| --- | --- |

48.

Vi föreslår dessutom att det ingås ett partnerskap mellan ReK och partnerskapet för öppen förvaltning (Open Government Partnership).

| 49. | ReK föreslår att man utarbetar konkreta indikatorer som möjliggör tillförlitliga jämförelser mellan offentliga förvaltningar i fråga om deras öppenhet för digitala lösningar. |
| --- | --- |

49.

ReK föreslår att man utarbetar konkreta indikatorer som möjliggör tillförlitliga jämförelser mellan offentliga förvaltningar i fråga om deras öppenhet för digitala lösningar.

| 50. | Kommittén uppmanar den offentliga sektorn att engagera sig i frågan om innovation med inriktning på användarnas behov och att anamma principerna om lika tillgång till digitala tjänster för alla medborgare och företag, om ett starkt skydd av känsliga uppgifter, om ”digitalt som standard”, engångsprincipen och principerna om gemensam utformning och driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

50.

Kommittén uppmanar den offentliga sektorn att engagera sig i frågan om innovation med inriktning på användarnas behov och att anamma principerna om lika tillgång till digitala tjänster för alla medborgare och företag, om ett starkt skydd av känsliga uppgifter, om ”digitalt som standard”, engångsprincipen och principerna om gemensam utformning och driftskompatibilitet.

| 51. | ReK föreslår att intresserade städer och regioner utnämns till pionjärer för en innovativ förnyelse av den offentliga förvaltningen och utveckling av innovativ upphandling för att på så sätt uppnå stordriftsfördelar och ett mer effektivt tillhandahållande av tjänster inom hela EU. |
| --- | --- |

51.

ReK föreslår att intresserade städer och regioner utnämns till pionjärer för en innovativ förnyelse av den offentliga förvaltningen och utveckling av innovativ upphandling för att på så sätt uppnå stordriftsfördelar och ett mer effektivt tillhandahållande av tjänster inom hela EU.

| 52. | Vi ställer oss bakom Europaparlamentets uppmaning till Europeiska kommissionen om att själv föregå med gott exempel på detta område. |
| --- | --- |

52.

Vi ställer oss bakom Europaparlamentets uppmaning till Europeiska kommissionen om att själv föregå med gott exempel på detta område.

| 53. | ReK föreslår att det med jämna mellanrum genomförs ett evenemang som gör det möjligt att lyfta fram bästa praxis i fråga om innovation med hjälp av digitala lösningar som de lokala och regionala myndigheterna utvecklat. |
| --- | --- |

53.

ReK föreslår att det med jämna mellanrum genomförs ett evenemang som gör det möjligt att lyfta fram bästa praxis i fråga om innovation med hjälp av digitala lösningar som de lokala och regionala myndigheterna utvecklat.

Bryssel den 30 november 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s yttrande om ”E-förvaltningshandlingsplan 2016–2020” (COR-2016-02882)

1

(2)  https://www.oecd.org/governance/observatory-public-sector-innovation/blog/page/citizenpoweredcitiesco-producingbetterpublicserviceswithcitizens.htm

2

(3)  ReK:s yttrande om ”Den lokala och regionala dimensionen av Horisont 2020 och det nya ramprogrammet för forskning och innovation” (COR-2017-00854).

3

(4)  ReK:s yttrande om ”Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster och prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden” (COR-2016-02880).

4

(5)  Estland och Finland håller på att stärka sitt samarbete om utvecklingen av X-Road, ett system som garanterar ett direkt och säkert utbyte av data mellan sina medlemmar. Nordic Institute for Interoperability Solutions (det nordiska institutet för interoperabilitetslösningar), som de båda länderna nyligen inrättat, kommer att spela en nyckelroll i vidareutvecklingen av interoperabilitetsplattformen X-Road. (http://vm.fi/en/article/-/asset_publisher/suomi-ja-viro-perustavat-yhteisen-instituutin-kehittamaan-x-road-teknologiaa)

5

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/39

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Avinstitutionalisering i vårdsystem på lokal och regional nivå

(2018/C 164/07)

| Föredragande: | Xamuel Gonzalez Westling (SE–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Hofors kommun |
| --- | --- |

Föredragande:

Xamuel Gonzalez Westling (SE–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Hofors kommun

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Rättigheter för personer med funktionsnedsättning

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar begäran från Estlands regering om att lämna ett remissyttrande gällande ”Avinstitutionalisering i vårdsystem på lokal och regional nivå”. Enligt en uppskattning har en av sex personer i EU – omkring 80 miljoner människor – någon form av funktionsnedsättning i varierande grad från lindrig till svår. Mer än en tredjedel av alla personer över 75 år har en funktionsnedsättning som hindrar dem i deras vardag. Denna siffra beräknas stiga i takt med att andelen äldre inom EU ökar de närmaste åren (1). Även om livssituationen och levnadsförhållandena för personer med funktionsnedsättningar har förbättrats avsevärt de senaste 20 åren finns det alltjämt mer eller mindre stora brister i vården och omsorgen samt i synen på människor med funktionsnedsättning bland flertalet av EU:s medlemsstater. Det förekommer tyvärr fortfarande att personer med exempelvis en utvecklingsstörning och/eller en psykisk sjukdom begränsas i sina rättigheter att fatta beslut som rör deras eget liv. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar begäran från Estlands regering om att lämna ett remissyttrande gällande ”Avinstitutionalisering i vårdsystem på lokal och regional nivå”. Enligt en uppskattning har en av sex personer i EU – omkring 80 miljoner människor – någon form av funktionsnedsättning i varierande grad från lindrig till svår. Mer än en tredjedel av alla personer över 75 år har en funktionsnedsättning som hindrar dem i deras vardag. Denna siffra beräknas stiga i takt med att andelen äldre inom EU ökar de närmaste åren (1). Även om livssituationen och levnadsförhållandena för personer med funktionsnedsättningar har förbättrats avsevärt de senaste 20 åren finns det alltjämt mer eller mindre stora brister i vården och omsorgen samt i synen på människor med funktionsnedsättning bland flertalet av EU:s medlemsstater. Det förekommer tyvärr fortfarande att personer med exempelvis en utvecklingsstörning och/eller en psykisk sjukdom begränsas i sina rättigheter att fatta beslut som rör deras eget liv.

| 2. | ReK tror starkt på att personer med funktionsnedsättning bör få bästa möjliga förutsättningar för integration och självständighet i vårt samhälle och att deras frihet att välja måste respekteras. I detta sammanhang påminner vi om att hälso- och sjukvårdssystemen skiljer sig åt mellan länderna, vilket innebär att övergången till samhällsbaserad vård och omsorg måste anpassas till de lokala särdragen och involvera både de berörda samhällena och brukarna och deras familjer. Vi vill understryka att syftet med detta yttrande inte är att förkasta eller fördöma all institutionsvård under alla omständigheter. Institutioner är inte lösningen, men de skulle även kunna betraktas som en av de lösningar som finns tillgängliga. I vissa länder är institutionerna mer öppna för nya stödformer för att anpassa sig till de olika förhållandena och ge alla bästa möjliga förutsättningar till utveckling, oberoende av graden av funktionsnedsättning. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot familjernas roll i dessa institutioners verksamhet. |
| --- | --- |

2.

ReK tror starkt på att personer med funktionsnedsättning bör få bästa möjliga förutsättningar för integration och självständighet i vårt samhälle och att deras frihet att välja måste respekteras. I detta sammanhang påminner vi om att hälso- och sjukvårdssystemen skiljer sig åt mellan länderna, vilket innebär att övergången till samhällsbaserad vård och omsorg måste anpassas till de lokala särdragen och involvera både de berörda samhällena och brukarna och deras familjer. Vi vill understryka att syftet med detta yttrande inte är att förkasta eller fördöma all institutionsvård under alla omständigheter. Institutioner är inte lösningen, men de skulle även kunna betraktas som en av de lösningar som finns tillgängliga. I vissa länder är institutionerna mer öppna för nya stödformer för att anpassa sig till de olika förhållandena och ge alla bästa möjliga förutsättningar till utveckling, oberoende av graden av funktionsnedsättning. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot familjernas roll i dessa institutioners verksamhet.

| 3. | Kommittén konstaterar att EU:s roll i folkhälsopolitiken, i enlighet med artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i första hand är att komplettera den hälso- och sjukvårdspolitik som genomförs i medlemsstaterna på nationell, regional eller lokal nivå. Med full respekt för subsidiaritetsprincipen har EU till uppgift att






  — | främja samordning i syfte att förbättra folkhälsan, förebygga fysisk och psykisk ohälsa och sjukdom och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan; sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, |
| --- | --- | --- |

3.

Kommittén konstaterar att EU:s roll i folkhälsopolitiken, i enlighet med artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i första hand är att komplettera den hälso- och sjukvårdspolitik som genomförs i medlemsstaterna på nationell, regional eller lokal nivå. Med full respekt för subsidiaritetsprincipen har EU till uppgift att

—

främja samordning i syfte att förbättra folkhälsan, förebygga fysisk och psykisk ohälsa och sjukdom och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan; sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa,

| — | fastställa vissa kvalitets- och säkerhetsstandarder i fråga om organ och ämnen av mänskligt ursprung samt på det veterinära och fytosanitära området och vad gäller läkemedel. |
| --- | --- |

—

fastställa vissa kvalitets- och säkerhetsstandarder i fråga om organ och ämnen av mänskligt ursprung samt på det veterinära och fytosanitära området och vad gäller läkemedel.

| 4. | FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) från 2006 innebär en perspektivförskjutning när det gäller funktionsnedsättning genom att den fokuserar på hur samhället och den omkringliggande miljön kan anpassas för att kompensera hindren hos en person med funktionsnedsättning så att hen inkluderas i samhället och får leva sitt liv så självständigt som möjligt. I november 2017 hade 27 av EU:s 28 medlemsstater ratificerat konventionen, av dessa hade 22 också ratificerat tilläggsprotokollet (2). ReK rekommenderar att alla medlemsstater ratificerar såväl konventionen som tilläggsprotokollet. |
| --- | --- |

4.

FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) från 2006 innebär en perspektivförskjutning när det gäller funktionsnedsättning genom att den fokuserar på hur samhället och den omkringliggande miljön kan anpassas för att kompensera hindren hos en person med funktionsnedsättning så att hen inkluderas i samhället och får leva sitt liv så självständigt som möjligt. I november 2017 hade 27 av EU:s 28 medlemsstater ratificerat konventionen, av dessa hade 22 också ratificerat tilläggsprotokollet (2). ReK rekommenderar att alla medlemsstater ratificerar såväl konventionen som tilläggsprotokollet.

| 5. | ReK använder FN:s definition av funktionshinder, dvs. som något som härrör från samspel mellan personer med varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar och hinder som är betingade av attityder och miljön, vilka motverkar individers fulla och verkliga deltagande i samhället på lika villkor som andra. Funktionsnedsättning kan uppstå till följd av sjukdom, annat tillstånd eller till följd av en medfödd eller förvärvad skada. Sådana sjukdomar, tillstånd eller skador kan vara av bestående eller av övergående natur. |
| --- | --- |

5.

ReK använder FN:s definition av funktionshinder, dvs. som något som härrör från samspel mellan personer med varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar och hinder som är betingade av attityder och miljön, vilka motverkar individers fulla och verkliga deltagande i samhället på lika villkor som andra. Funktionsnedsättning kan uppstå till följd av sjukdom, annat tillstånd eller till följd av en medfödd eller förvärvad skada. Sådana sjukdomar, tillstånd eller skador kan vara av bestående eller av övergående natur.

Övergång från institutionsbaserad till samhällsbaserad vård och omsorg

| 6. | ReK välkomnar initiativet av förre kommissionsledamoten Vladimir Špidla, som med hjälp av en expertgrupp tog fram europeiska riktlinjer för övergången från institutionsbaserad vård till samhällsbaserad vård (”Common European Guidelines on the Transition from Institutional to Community-based Care”) (3). ReK rekommenderar utifrån dessa riktlinjer att använda definitionen av en institution som ”ett vårdboende där de boende är isolerade från det övriga samhället och/eller är tvingade att bo tillsammans; de boende har inte tillräcklig kontroll över sina liv och de beslut som rör dem själva; organisationens krav och behov tenderar att få företräde framför de individuella behoven hos de boende”. Riktlinjerna är framtagna i syfte att stödja medlemsstaterna i övergången från en institutionsbaserad vård till en samhällsbaserad vård. Utifrån erfarenheter och lärdomar från de länder som har genomfört avinstitutionalisering bör en utveckling över tid inkludera följande: en gemensam strategi och vision; att brukare och anhöriga involveras; ett gemensamt ansvarstagande från alla aktörer på alla nivåer; ledning och styrning samt processtöd. ReK konstaterar att riktlinjerna kan utgöra ett gott stöd i övergången från en institutionsbaserad vård till en mer samhällsbaserad vård och rekommenderar samtliga medlemsstater att använda dem. |
| --- | --- |

6.

ReK välkomnar initiativet av förre kommissionsledamoten Vladimir Špidla, som med hjälp av en expertgrupp tog fram europeiska riktlinjer för övergången från institutionsbaserad vård till samhällsbaserad vård (”Common European Guidelines on the Transition from Institutional to Community-based Care”) (3). ReK rekommenderar utifrån dessa riktlinjer att använda definitionen av en institution som ”ett vårdboende där de boende är isolerade från det övriga samhället och/eller är tvingade att bo tillsammans; de boende har inte tillräcklig kontroll över sina liv och de beslut som rör dem själva; organisationens krav och behov tenderar att få företräde framför de individuella behoven hos de boende”. Riktlinjerna är framtagna i syfte att stödja medlemsstaterna i övergången från en institutionsbaserad vård till en samhällsbaserad vård. Utifrån erfarenheter och lärdomar från de länder som har genomfört avinstitutionalisering bör en utveckling över tid inkludera följande: en gemensam strategi och vision; att brukare och anhöriga involveras; ett gemensamt ansvarstagande från alla aktörer på alla nivåer; ledning och styrning samt processtöd. ReK konstaterar att riktlinjerna kan utgöra ett gott stöd i övergången från en institutionsbaserad vård till en mer samhällsbaserad vård och rekommenderar samtliga medlemsstater att använda dem.

| 7. | Institutionsbaserad vård ifrågasätts alltmer och flera vetenskapliga studier har påvisat att långvarig institutionsvård får långtgående negativa konsekvenser för de berörda individerna som t.ex. förlust av frihet, stigmatisering, förlust av självbestämmande och depersonalisering. Det finns även negativa effekter för den personal som arbetar i institutionsmiljö. Utifrån det finns det en samsyn att en samhällsbaserad vård i mer öppna former är att föredra och bör utgöra riktningen för framtida vårdpraxis. Det är också något som lyfts fram i ”The European Mental Health Action Plan” (4). Planen har tagits fram av WHO:s regionkontor för Europa i nära samarbete och dialog med medlemsstaterna, som också har ställt sig bakom den. ReK påminner om att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) fastställer att alla personer med funktionsnedsättning har rätt att leva i samhället med lika valmöjligheter som andra personer (5). |
| --- | --- |

7.

Institutionsbaserad vård ifrågasätts alltmer och flera vetenskapliga studier har påvisat att långvarig institutionsvård får långtgående negativa konsekvenser för de berörda individerna som t.ex. förlust av frihet, stigmatisering, förlust av självbestämmande och depersonalisering. Det finns även negativa effekter för den personal som arbetar i institutionsmiljö. Utifrån det finns det en samsyn att en samhällsbaserad vård i mer öppna former är att föredra och bör utgöra riktningen för framtida vårdpraxis. Det är också något som lyfts fram i ”The European Mental Health Action Plan” (4). Planen har tagits fram av WHO:s regionkontor för Europa i nära samarbete och dialog med medlemsstaterna, som också har ställt sig bakom den. ReK påminner om att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) fastställer att alla personer med funktionsnedsättning har rätt att leva i samhället med lika valmöjligheter som andra personer (5).

| 8. | Utvecklingen de senaste 20 åren, med en avveckling av stora institutioner och specialsjukhus till förmån för en mer öppen och samhällsbaserad vård, har varit snarlik i många av EU:s medlemsstater. Trots detta är det fortfarande över en miljon personer med funktionsnedsättning som i dag bor och lever på institution i europeiska stater (6). En övergång från en institutionsbaserad vård till en mer öppen och samhällsbaserad vård kan inte ske över en natt. Det är en förändring som tar flera år och kräver insatser och åtgärder på alla nivåer i samhället samt förändringar i attityder och lagar. ReK anser att det är viktigt att utvecklingen av en mer samhällsbaserad vård blir en högt prioriterad fråga för EU:s samtliga medlemsstater och att utvecklingen mot avinstitutionalisering sker med respekt för målgruppens rättigheter och med försäkran om bästa möjliga positiva effekt för de individer som berörs. |
| --- | --- |

8.

Utvecklingen de senaste 20 åren, med en avveckling av stora institutioner och specialsjukhus till förmån för en mer öppen och samhällsbaserad vård, har varit snarlik i många av EU:s medlemsstater. Trots detta är det fortfarande över en miljon personer med funktionsnedsättning som i dag bor och lever på institution i europeiska stater (6). En övergång från en institutionsbaserad vård till en mer öppen och samhällsbaserad vård kan inte ske över en natt. Det är en förändring som tar flera år och kräver insatser och åtgärder på alla nivåer i samhället samt förändringar i attityder och lagar. ReK anser att det är viktigt att utvecklingen av en mer samhällsbaserad vård blir en högt prioriterad fråga för EU:s samtliga medlemsstater och att utvecklingen mot avinstitutionalisering sker med respekt för målgruppens rättigheter och med försäkran om bästa möjliga positiva effekt för de individer som berörs.

| 9. | ReK anser det viktigt att peka på risken att staterna i övergången till mer samhällsbaserade och öppna vårdformer bygger upp nya institutioner som ersättning för de nedlagda. Det kan handla om målgrupper med särskilt svåra och komplexa behov som man från samhällets sida har svårt att tillgodose och där det, i brist på individanpassade lösningar, ligger nära till hands att det skapas nya institutionsliknande vårdhem och vårdboenden. Det kan också vara inför en akut kris som t.ex. den våg av flyktingar som strömmade in i flera av EU:s medlemsstater under hösten 2015, där man för att snabbt tillgodose människors behov av tak över huvudet skapade flyktingförläggningar och institutionslösningar. Detta är lösningar som är tänkta och planerade som temporära, men som riskerar att bli långvariga med negativa konsekvenser på individnivå som följd. |
| --- | --- |

9.

ReK anser det viktigt att peka på risken att staterna i övergången till mer samhällsbaserade och öppna vårdformer bygger upp nya institutioner som ersättning för de nedlagda. Det kan handla om målgrupper med särskilt svåra och komplexa behov som man från samhällets sida har svårt att tillgodose och där det, i brist på individanpassade lösningar, ligger nära till hands att det skapas nya institutionsliknande vårdhem och vårdboenden. Det kan också vara inför en akut kris som t.ex. den våg av flyktingar som strömmade in i flera av EU:s medlemsstater under hösten 2015, där man för att snabbt tillgodose människors behov av tak över huvudet skapade flyktingförläggningar och institutionslösningar. Detta är lösningar som är tänkta och planerade som temporära, men som riskerar att bli långvariga med negativa konsekvenser på individnivå som följd.

Motverka stigmatisering

| 10. | Det finns i varierande grad inom EU:s medlemsstater en rad lagar och policydokument som fastslår att personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att vara delaktiga i samhället och kunna leva sina liv som andra. Trots detta finns det ett dolt och ibland öppet motstånd mot personer med funktionsnedsättning i samhället. Stigmatiserade grupper betraktas ofta med fientlighet och rädsla och som mindre värda och komprometterade. Ett flertal studier har visat att personer med psykisk ohälsa blir stigmatiserade (7). Stigmatiseringen medför i sin tur att personen i fråga diskrimineras. Detta kan komma till uttryck i form av exempelvis brister i vårdutbud eller social utstötning som leder till att personens psykiska hälsa försämras ännu mer. Det blir en ond cirkel som riskerar att fortgå och fördjupas. Avinstitutionalisering handlar om mer än att stänga stora institutioner och skapa alternativa vårdformer. Det handlar också om att motverka fördomar, ifrågasätta stereotyper och ändra attityder, samt om att gå från att se personer med funktionsnedsättning i huvudsak som objekt och passiva mottagare av vård och behandling till att erkänna dem som jämbördiga samhällsmedborgare med fullständiga mänskliga rättigheter. ReK anser att medlemsstaterna parallellt med en avinstitutionalisering samtidigt måste motverka stigmatisering och förhindra diskriminering. Det innebär i enlighet med FN-konventionen (artiklarna 4–6 i CRPD) att staterna behöver vidta positiva och förebyggande åtgärder för att motverka all form av diskriminering och säkerställa allas mänskliga rättigheter. ReK konstaterar att det finns flera goda exempel på nationella kampanjer för att motverka stigmatisering att hämta inspiration från, både inom och utanför EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

Det finns i varierande grad inom EU:s medlemsstater en rad lagar och policydokument som fastslår att personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att vara delaktiga i samhället och kunna leva sina liv som andra. Trots detta finns det ett dolt och ibland öppet motstånd mot personer med funktionsnedsättning i samhället. Stigmatiserade grupper betraktas ofta med fientlighet och rädsla och som mindre värda och komprometterade. Ett flertal studier har visat att personer med psykisk ohälsa blir stigmatiserade (7). Stigmatiseringen medför i sin tur att personen i fråga diskrimineras. Detta kan komma till uttryck i form av exempelvis brister i vårdutbud eller social utstötning som leder till att personens psykiska hälsa försämras ännu mer. Det blir en ond cirkel som riskerar att fortgå och fördjupas. Avinstitutionalisering handlar om mer än att stänga stora institutioner och skapa alternativa vårdformer. Det handlar också om att motverka fördomar, ifrågasätta stereotyper och ändra attityder, samt om att gå från att se personer med funktionsnedsättning i huvudsak som objekt och passiva mottagare av vård och behandling till att erkänna dem som jämbördiga samhällsmedborgare med fullständiga mänskliga rättigheter. ReK anser att medlemsstaterna parallellt med en avinstitutionalisering samtidigt måste motverka stigmatisering och förhindra diskriminering. Det innebär i enlighet med FN-konventionen (artiklarna 4–6 i CRPD) att staterna behöver vidta positiva och förebyggande åtgärder för att motverka all form av diskriminering och säkerställa allas mänskliga rättigheter. ReK konstaterar att det finns flera goda exempel på nationella kampanjer för att motverka stigmatisering att hämta inspiration från, både inom och utanför EU:s medlemsstater.

| 11. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att behoven hos de patienter som skrivs ut till en mer öppen, samhällsbaserad vård måste bedömas ordentligt. De lokala och regionala myndigheterna bör se till att dessa behov tillgodoses för att göra det möjligt för brukarna att ha kontroll över sina egna liv, göra verkliga val och fatta verkliga beslut angående var, med vem och hur de ska leva. Tjänster (även personlig assistans) måste göras tillgängliga för alla för att säkerställa att brukarna inkluderas i samhället och kan leva ett så självständigt liv som möjligt. |
| --- | --- |

11.

Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att behoven hos de patienter som skrivs ut till en mer öppen, samhällsbaserad vård måste bedömas ordentligt. De lokala och regionala myndigheterna bör se till att dessa behov tillgodoses för att göra det möjligt för brukarna att ha kontroll över sina egna liv, göra verkliga val och fatta verkliga beslut angående var, med vem och hur de ska leva. Tjänster (även personlig assistans) måste göras tillgängliga för alla för att säkerställa att brukarna inkluderas i samhället och kan leva ett så självständigt liv som möjligt.

Kompetens och kunskap

| 12. | Att gå över från institutionsbaserad till samhällsbaserad vård och omsorg innebär ett paradigmskifte även när det gäller personalen och dess kompetens. Från att fokus har legat på medicinsk kunskap och dess professioner har övergången till en mer samhällsbaserad vård och omsorg aktualiserat behovet av social och pedagogisk kompetens. ReK anser att det är av vikt att den personal som stöder individerna har relevant kunskap för sitt uppdrag (artikel 4 i CRPD). Att personalen har rätt kompetens påskyndar inte bara övergången utan förebygger också skapandet av nya institutioner. I flera länder saknas det personal med adekvat akademisk kompetens. Ett internationellt samarbete och utbyte för dessa skulle kunna vara ett sätt att öka tillgången på personal med rätt kompetens. ReK rekommenderar ett yrkesutbyte i kombination med nya utbildningar på universitets- och gymnasienivå för att underlätta övergången. För att garantera tillgången på välutbildad personal krävs planering och samordning. ReK framhåller vikten av att utbildning för ny och omskolad personal omfattar kunskaper om mänskliga rättigheter, hur det är att leva med en funktionsnedsättning, hur det är att bo på institution samt kunskaper för att involvera individen i hur den vill få stöd. Att vara van vid ett liv på institution och därefter vänja sig vid ett liv i eget boende och kunna fatta egna beslut är inte en enkel övergång. Det finns risk för isolering och/eller utanförskap för individer när anpassning till samhället ska ske. Det är av stor vikt att dessa individer fångas upp och ges stöd av kompetent personal som kan se till hela individen och dennes behov. Forskningen och kunskapsutvecklingen inom området har varit positiv, framför allt när det gäller psykiska och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Tillgången till och användningen av kunskaps- och evidensbaserade metoder har ökat, både vad gäller medicinska och psykologiska behandlingsmetoder men också psykosociala stödinsatser och kognitiva hjälpmedel. I Sverige finns t.ex. sedan flera år tillbaka nationella riktlinjer utgivna av Socialstyrelsen inom flera områden t.ex. vid schizofreni och schizofreniliknande tillstånd (8). Riktlinjerna innehåller centrala rekommendationer för evidensbaserade metoder för hälso- och sjukvården och socialtjänsten. Socialstyrelsen har också publicerat en vägledning för arbetssätt och allmänna råd för kunskaps- och kompetensnivå för personal och arbetsgivare inom verksamheter för personer med olika funktionsnedsättningar (9)
   (10). |
| --- | --- |

12.

Att gå över från institutionsbaserad till samhällsbaserad vård och omsorg innebär ett paradigmskifte även när det gäller personalen och dess kompetens. Från att fokus har legat på medicinsk kunskap och dess professioner har övergången till en mer samhällsbaserad vård och omsorg aktualiserat behovet av social och pedagogisk kompetens. ReK anser att det är av vikt att den personal som stöder individerna har relevant kunskap för sitt uppdrag (artikel 4 i CRPD). Att personalen har rätt kompetens påskyndar inte bara övergången utan förebygger också skapandet av nya institutioner. I flera länder saknas det personal med adekvat akademisk kompetens. Ett internationellt samarbete och utbyte för dessa skulle kunna vara ett sätt att öka tillgången på personal med rätt kompetens. ReK rekommenderar ett yrkesutbyte i kombination med nya utbildningar på universitets- och gymnasienivå för att underlätta övergången. För att garantera tillgången på välutbildad personal krävs planering och samordning. ReK framhåller vikten av att utbildning för ny och omskolad personal omfattar kunskaper om mänskliga rättigheter, hur det är att leva med en funktionsnedsättning, hur det är att bo på institution samt kunskaper för att involvera individen i hur den vill få stöd. Att vara van vid ett liv på institution och därefter vänja sig vid ett liv i eget boende och kunna fatta egna beslut är inte en enkel övergång. Det finns risk för isolering och/eller utanförskap för individer när anpassning till samhället ska ske. Det är av stor vikt att dessa individer fångas upp och ges stöd av kompetent personal som kan se till hela individen och dennes behov. Forskningen och kunskapsutvecklingen inom området har varit positiv, framför allt när det gäller psykiska och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Tillgången till och användningen av kunskaps- och evidensbaserade metoder har ökat, både vad gäller medicinska och psykologiska behandlingsmetoder men också psykosociala stödinsatser och kognitiva hjälpmedel. I Sverige finns t.ex. sedan flera år tillbaka nationella riktlinjer utgivna av Socialstyrelsen inom flera områden t.ex. vid schizofreni och schizofreniliknande tillstånd (8). Riktlinjerna innehåller centrala rekommendationer för evidensbaserade metoder för hälso- och sjukvården och socialtjänsten. Socialstyrelsen har också publicerat en vägledning för arbetssätt och allmänna råd för kunskaps- och kompetensnivå för personal och arbetsgivare inom verksamheter för personer med olika funktionsnedsättningar (9)
   (10).

Barn och ungdomar

| 13. | ReK välkomnar att EU:s utrikesministrar har antagit de reviderade riktlinjerna för främjande och skydd av barnets rättigheter. I linje med aktuella FN-konventioner anser ReK att samtliga EU-länder ska stödja principen att barn ska växa upp i familj. Forskning visar att barn som växer upp på institution inte utvecklas på samma sätt som barn som växer upp med sin familj och med rättigheter och möjligheter till skolgång som andra barn. Den visar också att dessa barn kan få beteendeproblem och svårigheter i sociala sammanhang senare i livet av att växa upp på institution. Barn på institution blir ofta understimulerade och som ett sätt att kompensera för detta utvecklar de i stället självskadande eller problemskapande beteenden. Alla barn behöver kontinuitet och närhet för en positiv utveckling. ReK rekommenderar alla länder i EU att barn med funktionsnedsättningar och deras föräldrar i stället ska få den hjälp och det stöd de behöver i eller i nära anslutning till hemmet. Föräldrar bör få stöd och utbildning i sitt barns funktionsnedsättning samt stöd från samhället/kommunen för att klara föräldrarollen. Om föräldrarna behöver arbeta mindre för att stödja sina barn med funktionsnedsättning i hemmet är ett ekonomiskt stöd underlättande. |
| --- | --- |

13.

ReK välkomnar att EU:s utrikesministrar har antagit de reviderade riktlinjerna för främjande och skydd av barnets rättigheter. I linje med aktuella FN-konventioner anser ReK att samtliga EU-länder ska stödja principen att barn ska växa upp i familj. Forskning visar att barn som växer upp på institution inte utvecklas på samma sätt som barn som växer upp med sin familj och med rättigheter och möjligheter till skolgång som andra barn. Den visar också att dessa barn kan få beteendeproblem och svårigheter i sociala sammanhang senare i livet av att växa upp på institution. Barn på institution blir ofta understimulerade och som ett sätt att kompensera för detta utvecklar de i stället självskadande eller problemskapande beteenden. Alla barn behöver kontinuitet och närhet för en positiv utveckling. ReK rekommenderar alla länder i EU att barn med funktionsnedsättningar och deras föräldrar i stället ska få den hjälp och det stöd de behöver i eller i nära anslutning till hemmet. Föräldrar bör få stöd och utbildning i sitt barns funktionsnedsättning samt stöd från samhället/kommunen för att klara föräldrarollen. Om föräldrarna behöver arbeta mindre för att stödja sina barn med funktionsnedsättning i hemmet är ett ekonomiskt stöd underlättande.

| 14. | Barn och ungdomar med funktionsnedsättning har samma rättigheter och skyldigheter när det gäller skolgång och studier som andra. Detta kräver att skolan kan möta barnens behov, annars riskerar de isolering även utanför institutionerna. De lokala och regionala myndigheterna bör investera mer i skolornas budget för att ta itu med bristen på lämpliga lokaler och prioritera tillgänglighet och universell design. Man bör inleda program för att öka medvetenheten om funktionsnedsättning bland lärare och andra barn, samt ge lärarna lämplig utbildning i inkluderande metoder och uppmuntra dem att arbeta med barn med funktionsnedsättning. Man måste ta itu med attityder och fördomar för att möjliggöra full inkludering. |
| --- | --- |

14.

Barn och ungdomar med funktionsnedsättning har samma rättigheter och skyldigheter när det gäller skolgång och studier som andra. Detta kräver att skolan kan möta barnens behov, annars riskerar de isolering även utanför institutionerna. De lokala och regionala myndigheterna bör investera mer i skolornas budget för att ta itu med bristen på lämpliga lokaler och prioritera tillgänglighet och universell design. Man bör inleda program för att öka medvetenheten om funktionsnedsättning bland lärare och andra barn, samt ge lärarna lämplig utbildning i inkluderande metoder och uppmuntra dem att arbeta med barn med funktionsnedsättning. Man måste ta itu med attityder och fördomar för att möjliggöra full inkludering.

Förvaltarskap och förmynderi

| 15. | Ett stort antal EU-medborgare med utvecklingsstörning och/eller psykiska sjukdomar är föremål för förvaltarskap (plenary guardianship) eller godmanskap (partial guardianship). ReK konstaterar att partiellt förmyndarskap kan skydda intressena hos de berörda individerna och skydda dem från övergrepp som de annars skulle kunna utsättas för. Vi framhåller dock vår oro kring förvaltarskap, som innebär att man förlorar så gott som alla sina juridiska rättigheter och att beslut som rör det mesta i den enskildes liv överlåts på en juridisk företrädare. Det finns många vuxna som mot sin vilja har blivit placerade på institution av en juridiskt utsedd företrädare. ReK rekommenderar att medlemsstaterna arbetar för ett minskat behov av förvaltarskap och att brukarna, deras familjer samt organisationer och specialister som verkar för brukarnas rättigheter involveras i beslutsfattandet. En översyn av lagstiftningen om juridisk kapacitet bör inkludera att man ställer krav på delaktigt beslutsfattande och genom lagstiftningen stärker rättigheterna för målgruppen. |
| --- | --- |

15.

Ett stort antal EU-medborgare med utvecklingsstörning och/eller psykiska sjukdomar är föremål för förvaltarskap (plenary guardianship) eller godmanskap (partial guardianship). ReK konstaterar att partiellt förmyndarskap kan skydda intressena hos de berörda individerna och skydda dem från övergrepp som de annars skulle kunna utsättas för. Vi framhåller dock vår oro kring förvaltarskap, som innebär att man förlorar så gott som alla sina juridiska rättigheter och att beslut som rör det mesta i den enskildes liv överlåts på en juridisk företrädare. Det finns många vuxna som mot sin vilja har blivit placerade på institution av en juridiskt utsedd företrädare. ReK rekommenderar att medlemsstaterna arbetar för ett minskat behov av förvaltarskap och att brukarna, deras familjer samt organisationer och specialister som verkar för brukarnas rättigheter involveras i beslutsfattandet. En översyn av lagstiftningen om juridisk kapacitet bör inkludera att man ställer krav på delaktigt beslutsfattande och genom lagstiftningen stärker rättigheterna för målgruppen.

Brukarinflytande och delaktighet

| 16. | ReK anser att personer med funktionsnedsättning måste ha lagstadgade möjligheter och stöd i att fatta beslut som gäller dem själva, deras vardag och utformningen av lokala tjänster. Det är av vikt att information anpassas till målgruppens behov. Att lyssna på och samarbeta med brukar- och anhörigorganisationer underlättar såväl brukarinflytande som delaktighet. Brukarnas kunskap och erfarenheter är viktig kompetens som ska tillvaratas. ReK rekommenderar att medlemsstaterna stöder etableringen av och arbetet i brukarorganisationer. |
| --- | --- |

16.

ReK anser att personer med funktionsnedsättning måste ha lagstadgade möjligheter och stöd i att fatta beslut som gäller dem själva, deras vardag och utformningen av lokala tjänster. Det är av vikt att information anpassas till målgruppens behov. Att lyssna på och samarbeta med brukar- och anhörigorganisationer underlättar såväl brukarinflytande som delaktighet. Brukarnas kunskap och erfarenheter är viktig kompetens som ska tillvaratas. ReK rekommenderar att medlemsstaterna stöder etableringen av och arbetet i brukarorganisationer.

Lagstiftning och riktlinjer

| 17. | ReK konstaterar att det är av vikt att gällande lagstiftning och policyer stöder genomförandet enligt artikel 4.1 i CRPD. Särskild hänsyn bör tas till barns rättigheter. ReK konstaterar vidare att lagstiftningen bör stötta ett liv i självständighet och att stödinsatser bör bygga på individens önskemål och behov. |
| --- | --- |

17.

ReK konstaterar att det är av vikt att gällande lagstiftning och policyer stöder genomförandet enligt artikel 4.1 i CRPD. Särskild hänsyn bör tas till barns rättigheter. ReK konstaterar vidare att lagstiftningen bör stötta ett liv i självständighet och att stödinsatser bör bygga på individens önskemål och behov.

| 18. | ReK understryker betydelsen av åtgärder till stöd och skydd för personer med allvarlig funktionsnedsättning under perioden efter deras föräldrars och andra familjemedlemmars bortgång. I synnerhet anser vi att det är viktigt att garantera assistans, välbefinnande, delaktighet och så mycket självbestämmande som möjligt för personer med funktionsnedsättning som inte har möjlighet att ta fullt ansvar för sig själva, så att de inte automatiskt placeras på institution. |
| --- | --- |

18.

ReK understryker betydelsen av åtgärder till stöd och skydd för personer med allvarlig funktionsnedsättning under perioden efter deras föräldrars och andra familjemedlemmars bortgång. I synnerhet anser vi att det är viktigt att garantera assistans, välbefinnande, delaktighet och så mycket självbestämmande som möjligt för personer med funktionsnedsättning som inte har möjlighet att ta fullt ansvar för sig själva, så att de inte automatiskt placeras på institution.

Data och statistik för uppföljning

| 19. | Brist på data gör det svårt att följa avinstitutionaliseringens utveckling och göra jämförande analyser mellan medlemsstaterna. ReK rekommenderar därför att arbetet med att definiera och utveckla indikatorer bör prioriteras och vara en del i strategin och planeringen av övergången till en mer samhällsbaserad vård och service. Paradigmskiftet till en mer individinriktad och personcentrerad vård bör också avspegla sig i de standarder och indikatorer som tas fram. De bör ha fokus på brukarnas livskvalitet och rättigheter snarare än på uppföljning av data av mer teknisk karaktär. ReK rekommenderar samarbete mellan medlemsstaterna kring utvecklingen och definitionen av standarder och indikatorer. |
| --- | --- |

19.

Brist på data gör det svårt att följa avinstitutionaliseringens utveckling och göra jämförande analyser mellan medlemsstaterna. ReK rekommenderar därför att arbetet med att definiera och utveckla indikatorer bör prioriteras och vara en del i strategin och planeringen av övergången till en mer samhällsbaserad vård och service. Paradigmskiftet till en mer individinriktad och personcentrerad vård bör också avspegla sig i de standarder och indikatorer som tas fram. De bör ha fokus på brukarnas livskvalitet och rättigheter snarare än på uppföljning av data av mer teknisk karaktär. ReK rekommenderar samarbete mellan medlemsstaterna kring utvecklingen och definitionen av standarder och indikatorer.

Arbete och sysselsättning

| 20. | Med hänvisning till artikel 27 i CRPD är rätten till arbete en grundläggande rättighet. Det är av vikt att denna inte hindras av exempelvis fördomar eller otillgänglighet. ReK framhåller att insatser måste göras för att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att arbeta utifrån sina egna personliga förutsättningar. En välfungerande rehabilitering och anpassning av arbetsplatser och arbetsuppgifter är av stor betydelse. Olika former av aktiviteter för dem som inte klarar av ett lönearbete på en ordinarie arbetsmarknad ses också som en viktig åtgärd för att främja hälsa och minska stigma och isolering, vilket gör att det är viktigt med arbets- och aktivitetscentrum samt skyddade företag och verkstäder. Det behövs samverkan mellan socialtjänst och arbetsmarknad kring detta genom strukturer för integration på arbetsmarknaden som möjliggör individanpassade program för rådgivning, utbildning, arbetsförmedling, bevarande av arbetstillfällen och social integration i arbetslivet. Det är viktigt att se satsningar på hälsa och arbete som en investering snarare än som en kostnad. Tillgång till ett arbete med lön eller någon form av ersättning ökar inte bara inkludering utan minskar också fattigdom. Det är av stor vikt för alla människor att känna sig som en del av ett sammanhang, att man bidrar och gör något meningsfullt. Samtidigt ökar också medvetandegraden hos andra om personer med funktionsnedsättningar och deras möjligheter och svårigheter. |
| --- | --- |

20.

Med hänvisning till artikel 27 i CRPD är rätten till arbete en grundläggande rättighet. Det är av vikt att denna inte hindras av exempelvis fördomar eller otillgänglighet. ReK framhåller att insatser måste göras för att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att arbeta utifrån sina egna personliga förutsättningar. En välfungerande rehabilitering och anpassning av arbetsplatser och arbetsuppgifter är av stor betydelse. Olika former av aktiviteter för dem som inte klarar av ett lönearbete på en ordinarie arbetsmarknad ses också som en viktig åtgärd för att främja hälsa och minska stigma och isolering, vilket gör att det är viktigt med arbets- och aktivitetscentrum samt skyddade företag och verkstäder. Det behövs samverkan mellan socialtjänst och arbetsmarknad kring detta genom strukturer för integration på arbetsmarknaden som möjliggör individanpassade program för rådgivning, utbildning, arbetsförmedling, bevarande av arbetstillfällen och social integration i arbetslivet. Det är viktigt att se satsningar på hälsa och arbete som en investering snarare än som en kostnad. Tillgång till ett arbete med lön eller någon form av ersättning ökar inte bara inkludering utan minskar också fattigdom. Det är av stor vikt för alla människor att känna sig som en del av ett sammanhang, att man bidrar och gör något meningsfullt. Samtidigt ökar också medvetandegraden hos andra om personer med funktionsnedsättningar och deras möjligheter och svårigheter.

Ekonomiska konsekvenser

| 21. | Långsiktig hållbarhet inom den samhällsbaserade vården kommer att kräva en radikal förändring i de offentliga utgifterna och att resurserna koncentreras på förebyggande och tidiga insatser. I bedömningen och analysen av de ekonomiska konsekvenserna av övergången till en samhällsbaserad vård konstaterar ReK därför att det är viktigt att inte bara se på kostnaden i sig utan också i relation till mer kvalitetsbaserade resultat och långsiktiga effekter, såväl på individnivå som på samhällsnivå. Hälsoekonomiska studier visar att samhällsbaserade psykiatriska tjänster i allmänhet kostar lika mycket som de sjukhusbaserade tjänsterna. Men eftersom de ofta visar bättre resultat för individen blir de i dessa fall utifrån ett samhällsperspektiv mer kostnadseffektiva. Positiva hälsoeffekter gör att fler kan etablera sig på arbetsmarknaden, vilket höjer produktionsnivån, ökar den sociala inkluderingen och minskar risken för kriminalitet, vilket leder till minskad belastning på rättssystemet (11). Investeringar i form av förebyggande och tidiga insatser och stöd till barn och unga samt deras föräldrar kan göra att de klarar skolan. Detta gör att de kan fortsätta sina studier och etablera sig på arbetsmarknaden. Utflyttningen från stora institutioner och specialsjukhus kan inte ske förrän alternativa och mer samhällsbaserade vårdformer har etablerats och organiserats. Detta kan medföra att kostnaderna kan öka initialt i övergången till en mer samhällsbaserad vård. |
| --- | --- |

21.

Långsiktig hållbarhet inom den samhällsbaserade vården kommer att kräva en radikal förändring i de offentliga utgifterna och att resurserna koncentreras på förebyggande och tidiga insatser. I bedömningen och analysen av de ekonomiska konsekvenserna av övergången till en samhällsbaserad vård konstaterar ReK därför att det är viktigt att inte bara se på kostnaden i sig utan också i relation till mer kvalitetsbaserade resultat och långsiktiga effekter, såväl på individnivå som på samhällsnivå. Hälsoekonomiska studier visar att samhällsbaserade psykiatriska tjänster i allmänhet kostar lika mycket som de sjukhusbaserade tjänsterna. Men eftersom de ofta visar bättre resultat för individen blir de i dessa fall utifrån ett samhällsperspektiv mer kostnadseffektiva. Positiva hälsoeffekter gör att fler kan etablera sig på arbetsmarknaden, vilket höjer produktionsnivån, ökar den sociala inkluderingen och minskar risken för kriminalitet, vilket leder till minskad belastning på rättssystemet (11). Investeringar i form av förebyggande och tidiga insatser och stöd till barn och unga samt deras föräldrar kan göra att de klarar skolan. Detta gör att de kan fortsätta sina studier och etablera sig på arbetsmarknaden. Utflyttningen från stora institutioner och specialsjukhus kan inte ske förrän alternativa och mer samhällsbaserade vårdformer har etablerats och organiserats. Detta kan medföra att kostnaderna kan öka initialt i övergången till en mer samhällsbaserad vård.

Samarbete och samordning

| 22. | Då en avinstitutionalisering innebär insatser från flera olika parter i samhället i stället för bara en krävs att samverkan mellan de olika aktörerna byggs upp. Det är av stor vikt att uppdragsfördelningen är klar och tydlig och att det också är tydligt hur och om vad man ska samarbeta. Beroende på hur konstitutionen ser ut inom respektive medlemsstat varierar statens styrning och kontroll av hur sjukvården och socialtjänsten är organiserad och bedrivs på lokal och regional nivå. I länder som t.ex. Sverige, där kommuner och landsting har ett starkt självstyre, decentraliseras ansvaret för hur man väljer att genomföra en övergång till en mer samhällsbaserad vård. Hur konstitutionen ser ut inom respektive medlemsstat avgör också till vilken nivå ReK:s rekommendationer riktar sig. Men oavsett hur ansvaret är fördelat mellan nationell nivå och lokal samt regional nivå anser ReK att stödet från den nationella nivån är oerhört viktigt, liksom att det finns en samordning av aktiviteter och insatser på de olika nivåerna (12). |
| --- | --- |

22.

Då en avinstitutionalisering innebär insatser från flera olika parter i samhället i stället för bara en krävs att samverkan mellan de olika aktörerna byggs upp. Det är av stor vikt att uppdragsfördelningen är klar och tydlig och att det också är tydligt hur och om vad man ska samarbeta. Beroende på hur konstitutionen ser ut inom respektive medlemsstat varierar statens styrning och kontroll av hur sjukvården och socialtjänsten är organiserad och bedrivs på lokal och regional nivå. I länder som t.ex. Sverige, där kommuner och landsting har ett starkt självstyre, decentraliseras ansvaret för hur man väljer att genomföra en övergång till en mer samhällsbaserad vård. Hur konstitutionen ser ut inom respektive medlemsstat avgör också till vilken nivå ReK:s rekommendationer riktar sig. Men oavsett hur ansvaret är fördelat mellan nationell nivå och lokal samt regional nivå anser ReK att stödet från den nationella nivån är oerhört viktigt, liksom att det finns en samordning av aktiviteter och insatser på de olika nivåerna (12).

Jämlik vård och omsorg

| 23. | ReK hänvisar till artikel 25 i CRPD, där det anges att hälso- och sjukvårdspersonal ska tillhandahålla vård av samma kvalitet till personer med funktionsnedsättning som till andra. I och med att individer flyttar från institutioner, där all medicinsk kompetens funnits samlad, till eget boende behöver kompetensen om funktionsnedsättningar höjas inom primärvården för att kunna möta även denna målgrupp. Inkludering i samhället på flera olika plan och en syn på personer med olika typer av funktionsnedsättningar som en naturlig del av den mänskliga mångfalden förebygger utanförskap och främjar en jämlik vård och omsorg. |
| --- | --- |

23.

ReK hänvisar till artikel 25 i CRPD, där det anges att hälso- och sjukvårdspersonal ska tillhandahålla vård av samma kvalitet till personer med funktionsnedsättning som till andra. I och med att individer flyttar från institutioner, där all medicinsk kompetens funnits samlad, till eget boende behöver kompetensen om funktionsnedsättningar höjas inom primärvården för att kunna möta även denna målgrupp. Inkludering i samhället på flera olika plan och en syn på personer med olika typer av funktionsnedsättningar som en naturlig del av den mänskliga mångfalden förebygger utanförskap och främjar en jämlik vård och omsorg.

| 24. | ReK konstaterar att människors förväntade livslängd ökar i takt med utvecklingen inom hälsovetenskaperna. Följaktligen blir även personer med funktionsnedsättning allt äldre, medan de tidigare ofta inte nådde hög ålder eftersom lämplig behandling saknades. Socialtjänsten, som har till uppgift att säkerställa social och yrkesmässig integration, har nu att göra med personer med funktionsnedsättning som uppnått hög ålder. Yrkesverksamma inom dessa tjänster är otillräckligt förberedda på att möta dessa brukares behov, som är både åldersrelaterade och funktionsrelaterade. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att anpassa utbildningskraven för personal inom socialtjänsten samt hälso- och sjukvården eftersom de måste fortsätta att tillhandahålla tjänster för social delaktighet för denna målgrupp i enlighet med EU:s krav. |
| --- | --- |

24.

ReK konstaterar att människors förväntade livslängd ökar i takt med utvecklingen inom hälsovetenskaperna. Följaktligen blir även personer med funktionsnedsättning allt äldre, medan de tidigare ofta inte nådde hög ålder eftersom lämplig behandling saknades. Socialtjänsten, som har till uppgift att säkerställa social och yrkesmässig integration, har nu att göra med personer med funktionsnedsättning som uppnått hög ålder. Yrkesverksamma inom dessa tjänster är otillräckligt förberedda på att möta dessa brukares behov, som är både åldersrelaterade och funktionsrelaterade. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att anpassa utbildningskraven för personal inom socialtjänsten samt hälso- och sjukvården eftersom de måste fortsätta att tillhandahålla tjänster för social delaktighet för denna målgrupp i enlighet med EU:s krav.

Bryssel den 30 november 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1505_sv.htm?locale=SV

1

(2)  http://indicators.ohchr.org/

2

(3)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

3

(4)  http://www.euro.who.int/en/publications/abstracts/european-mental-health-action-plan-20132020-the

4

(5)  Artikel 19 i konventionen.

5

(6)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

6

(7)  http://www.nsph.se/projekt/projektet-din-ratt/

7

http://bringchange2mind.org/

(8)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2017/2017-10-34/

8

(9)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2014/2014-3-19

9

(10)  http://www.socialstyrelsen.se/Lists/Artikelkatalog/Attachments/18607/2012-2-17.pdf

10

(11)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

11

(12)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

12

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/45

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förnyelse av landsbygdsområden genom smarta byar

(2018/C 164/08)

| Föredragande: | Enda Stenson (IE–EA), Leitrim County Council |
| --- | --- |

Föredragande:

Enda Stenson (IE–EA), Leitrim County Council

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK välkomnar kommissionens initiativ om EU:s åtgärder för smarta byar och anser att det innebär ett erkännande av behovet av riktade åtgärder för att stödja landsbygdsområdenas förnyelse som hållbara platser där man kan bo och arbeta. Att öka välståndet på landsbygden och livskraften i landsbygdsområden är en av de mest brådskande uppgifterna, eftersom en mer balanserad territoriell utveckling kan lägga grunden för en större socioekonomisk och miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

1.

ReK välkomnar kommissionens initiativ om EU:s åtgärder för smarta byar och anser att det innebär ett erkännande av behovet av riktade åtgärder för att stödja landsbygdsområdenas förnyelse som hållbara platser där man kan bo och arbeta. Att öka välståndet på landsbygden och livskraften i landsbygdsområden är en av de mest brådskande uppgifterna, eftersom en mer balanserad territoriell utveckling kan lägga grunden för en större socioekonomisk och miljömässig hållbarhet.

| 2. | Kommissionens dokument, med deltagande av kommissionsledamöterna med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling, regionalpolitik respektive transport och rörlighet, utgör en solid grund för att säkerställa en samordnad och sektorsövergripande strategi för utarbetandet av detta initiativ. |
| --- | --- |

2.

Kommissionens dokument, med deltagande av kommissionsledamöterna med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling, regionalpolitik respektive transport och rörlighet, utgör en solid grund för att säkerställa en samordnad och sektorsövergripande strategi för utarbetandet av detta initiativ.

| 3. | Kommittén beklagar dock bristen på ambition i dokumentet, som består av en samling redan befintliga initiativ. Vi efterlyser en högre ambitionsnivå och att en målinriktad och framåtblickande politik för smarta byar utarbetas inför perioden efter 2020, som bygger på behovet av att konsolidera EU:s samtliga platsbaserade ”smarta instrument”. |
| --- | --- |

3.

Kommittén beklagar dock bristen på ambition i dokumentet, som består av en samling redan befintliga initiativ. Vi efterlyser en högre ambitionsnivå och att en målinriktad och framåtblickande politik för smarta byar utarbetas inför perioden efter 2020, som bygger på behovet av att konsolidera EU:s samtliga platsbaserade ”smarta instrument”.

| 4. | Om ett hållbart och effektivt program för smarta byar ska hinna införas för nästa finansieringsperiod måste det förberedande arbetet utföras nu, inklusive en granskning av möjligheterna till större samordning och synergieffekter mellan EU:s politik och finansiering genom att ett integrerat politiskt stödinstrument för smarta byar tas fram. |
| --- | --- |

4.

Om ett hållbart och effektivt program för smarta byar ska hinna införas för nästa finansieringsperiod måste det förberedande arbetet utföras nu, inklusive en granskning av möjligheterna till större samordning och synergieffekter mellan EU:s politik och finansiering genom att ett integrerat politiskt stödinstrument för smarta byar tas fram.

| 5. | Vi framhåller vikten av nära samordning på alla förvaltningsnivåer, med vederbörligt iakttagande av subsidiaritetsprincipen för att fastställa nedifrån-och-upp-lösningar och platsbaserade lösningar. Vi vill också betona de lokala och regionala myndigheternas centrala roll i genomförandet av den politiska ramen. |
| --- | --- |

5.

Vi framhåller vikten av nära samordning på alla förvaltningsnivåer, med vederbörligt iakttagande av subsidiaritetsprincipen för att fastställa nedifrån-och-upp-lösningar och platsbaserade lösningar. Vi vill också betona de lokala och regionala myndigheternas centrala roll i genomförandet av den politiska ramen.

| 6. | Kommittén föreslår att begreppet smarta byar utvidgas till begreppet ”smarta landsbygdsområden”, och att initiativet införlivas i den europeiska landsbygdsagendan så att samverkanseffekterna mellan grannbyar inom smarta landsbygdsområden också främjas och utvecklas. |
| --- | --- |

6.

Kommittén föreslår att begreppet smarta byar utvidgas till begreppet ”smarta landsbygdsområden”, och att initiativet införlivas i den europeiska landsbygdsagendan så att samverkanseffekterna mellan grannbyar inom smarta landsbygdsområden också främjas och utvecklas.

| 7. | I detta sammanhang betonar vi den betydelse som Cork 2.0-förklaringen har när det gäller att tillhandahålla en ram för att stärka landsbygds- och jordbrukspolitiken, och ger vårt starka stöd till de tio politiska riktlinjer som fastställts, bland annat erkännandet av behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt att överbrygga den digitala klyftan (1). |
| --- | --- |

7.

I detta sammanhang betonar vi den betydelse som Cork 2.0-förklaringen har när det gäller att tillhandahålla en ram för att stärka landsbygds- och jordbrukspolitiken, och ger vårt starka stöd till de tio politiska riktlinjer som fastställts, bland annat erkännandet av behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt att överbrygga den digitala klyftan (1).

| 8. | Landsbygdsområdenas förnyelse måste bidra till hanteringen av den långsiktiga utmaning som avfolkningen innebär via åtgärder för att uppmuntra och stödja hållbarhet, generationsskiften och landsbygdsområdenas förmåga att locka nya invånare. |
| --- | --- |

8.

Landsbygdsområdenas förnyelse måste bidra till hanteringen av den långsiktiga utmaning som avfolkningen innebär via åtgärder för att uppmuntra och stödja hållbarhet, generationsskiften och landsbygdsområdenas förmåga att locka nya invånare.

| 9. | ReK uppmanar kommissionen att reflektera över enkla åtgärder, som lätt kan reproduceras och är tillgängliga även för mycket små byar, som ofta inte har den struktur som krävs för att smarta åtgärder enkelt ska kunna vidtas. |
| --- | --- |

9.

ReK uppmanar kommissionen att reflektera över enkla åtgärder, som lätt kan reproduceras och är tillgängliga även för mycket små byar, som ofta inte har den struktur som krävs för att smarta åtgärder enkelt ska kunna vidtas.

| 10. | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de utmaningar som de avlägset belägna landsbygdsområdena står inför: detta gäller bredbandsinfrastruktur, men även frågan om transport- och energiförbindelser, vilket innebär att de saknar tillgång till de viktigaste offentliga tjänsterna. Konceptet ”landsbygdssäkring” (2) bör införlivas som en del i initiativet Smarta landsbygdsområden i syfte att tillämpa denna strategi på utarbetandet av bredare politiska initiativ med konsekvenser för landsbygdsområden. |
| --- | --- |

10.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de utmaningar som de avlägset belägna landsbygdsområdena står inför: detta gäller bredbandsinfrastruktur, men även frågan om transport- och energiförbindelser, vilket innebär att de saknar tillgång till de viktigaste offentliga tjänsterna. Konceptet ”landsbygdssäkring” (2) bör införlivas som en del i initiativet Smarta landsbygdsområden i syfte att tillämpa denna strategi på utarbetandet av bredare politiska initiativ med konsekvenser för landsbygdsområden.

| 11. | ReK understryker att avlägset belägna gränsregioner står inför allt större svårigheter och att man behöver stärka gränsöverskridande samarbetsmöjligheter och program för att ta itu med dessa utmaningar. |
| --- | --- |

11.

ReK understryker att avlägset belägna gränsregioner står inför allt större svårigheter och att man behöver stärka gränsöverskridande samarbetsmöjligheter och program för att ta itu med dessa utmaningar.

Att minska den digitala klyftan

| 12. | För att man ska kunna tillhandahålla digitala tjänster och fungera väl i en globaliserad ekonomi krävs det snabba och pålitliga bredbandsanslutningar. IKT-infrastruktur visar sig därför vara en avgörande faktor för regionernas utvecklingspotential i unionen. |
| --- | --- |

12.

För att man ska kunna tillhandahålla digitala tjänster och fungera väl i en globaliserad ekonomi krävs det snabba och pålitliga bredbandsanslutningar. IKT-infrastruktur visar sig därför vara en avgörande faktor för regionernas utvecklingspotential i unionen.

| 13. | ReK upprepar därför sin åsikt att ansträngningar bör göras för att garantera samma kapacitet i näten för höghastighetstelekommunikation i hela EU, eftersom detta är en nödvändig förutsättning för landsbygdsområdenas konkurrenskraft och ekonomiska tillväxt och överensstämmer med målen i den digitala agendan för Europa 2020 (3). |
| --- | --- |

13.

ReK upprepar därför sin åsikt att ansträngningar bör göras för att garantera samma kapacitet i näten för höghastighetstelekommunikation i hela EU, eftersom detta är en nödvändig förutsättning för landsbygdsområdenas konkurrenskraft och ekonomiska tillväxt och överensstämmer med målen i den digitala agendan för Europa 2020 (3).

| 14. | Kommittén beklagar att framstegen fortfarande är otillfredsställande och ojämna, med fortsatta klyftor, särskilt mellan stads- och landsbygdsområden. Ett mått på utmaningens omfattning är att 2012 hade 9,1 miljoner hushåll i EU ännu inte tillgång till fasta bredbandsnät, och 90 % av dessa hushåll låg i landsbygdsområden (4). |
| --- | --- |

14.

Kommittén beklagar att framstegen fortfarande är otillfredsställande och ojämna, med fortsatta klyftor, särskilt mellan stads- och landsbygdsområden. Ett mått på utmaningens omfattning är att 2012 hade 9,1 miljoner hushåll i EU ännu inte tillgång till fasta bredbandsnät, och 90 % av dessa hushåll låg i landsbygdsområden (4).

| 15. | På EU-nivå är målet att man senast 2020 överallt i Europa ska ha tillgång till anslutningar som är snabbare än 30 MB/s, även på landsbygden och i mer avlägsna områden. Detta är dock endast en genomsnittlig hastighet i EU, och skillnaderna mellan olika länder och lokala områden är enorma, särskilt i landsbygdsområden och de mest avlägset belägna områdena, där det även i ekonomiskt välmående medlemsstater inte är ovanligt med hastigheter på 10 MB/s. Detta är den vanliga standarden som ett typiskt hushåll behöver för att kunna ta del av de mest populära onlinetjänsterna. Brist på tillräckliga bredbandstjänster är i dagens samhälle en allvarlig utmaning för den territoriella sammanhållningen. ReK uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att bygga ut snabba internetförbindelser i landsbygdsområden med hjälp av tillgängliga finansieringsmodeller som inte begränsar tillträdet för vissa medlemsstater till finansiering för investeringar i bredbandsnät, samt att främja tillgången till finansiering för investeringar i bredbandsnät för småskaliga projekt. Kommittén anser även att särskilda anslag bör gå till utbyggnaden av bredband i landsbygdsområden och att dessa anslag inte ska kunna användas till andra åtgärder. |
| --- | --- |

15.

På EU-nivå är målet att man senast 2020 överallt i Europa ska ha tillgång till anslutningar som är snabbare än 30 MB/s, även på landsbygden och i mer avlägsna områden. Detta är dock endast en genomsnittlig hastighet i EU, och skillnaderna mellan olika länder och lokala områden är enorma, särskilt i landsbygdsområden och de mest avlägset belägna områdena, där det även i ekonomiskt välmående medlemsstater inte är ovanligt med hastigheter på 10 MB/s. Detta är den vanliga standarden som ett typiskt hushåll behöver för att kunna ta del av de mest populära onlinetjänsterna. Brist på tillräckliga bredbandstjänster är i dagens samhälle en allvarlig utmaning för den territoriella sammanhållningen. ReK uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att bygga ut snabba internetförbindelser i landsbygdsområden med hjälp av tillgängliga finansieringsmodeller som inte begränsar tillträdet för vissa medlemsstater till finansiering för investeringar i bredbandsnät, samt att främja tillgången till finansiering för investeringar i bredbandsnät för småskaliga projekt. Kommittén anser även att särskilda anslag bör gå till utbyggnaden av bredband i landsbygdsområden och att dessa anslag inte ska kunna användas till andra åtgärder.

| 16. | I sin strävan att uppfylla löftet om initiativet Smarta byar rekommenderar kommittén starkt att man på EU-nivå och, om så är lämpligt på nationell nivå, erkänner internettillgång som en tjänst av allmänt intresse och fastställer en lägsta godtagbar standard för bredband som utöver att trygga en pålitlig tillgång till internet också kan förhindra framtida förändringar i tillhandahållandet av tjänster (inklusive avstängning av telefonnät med kopparledningar och lansering av efterföljaren till 4G) och säkerställa tillhandahållandet av larmtjänster, särskilt för digitalt sett avlägsna samhällen, vilket redan är fallet i Schweiz och Finland, där tillgången är garanterad överallt. Detta bör åtminstone utgöra ett förhandsvillkor som är knutet till all finansiering av initiativet Smarta byar. |
| --- | --- |

16.

I sin strävan att uppfylla löftet om initiativet Smarta byar rekommenderar kommittén starkt att man på EU-nivå och, om så är lämpligt på nationell nivå, erkänner internettillgång som en tjänst av allmänt intresse och fastställer en lägsta godtagbar standard för bredband som utöver att trygga en pålitlig tillgång till internet också kan förhindra framtida förändringar i tillhandahållandet av tjänster (inklusive avstängning av telefonnät med kopparledningar och lansering av efterföljaren till 4G) och säkerställa tillhandahållandet av larmtjänster, särskilt för digitalt sett avlägsna samhällen, vilket redan är fallet i Schweiz och Finland, där tillgången är garanterad överallt. Detta bör åtminstone utgöra ett förhandsvillkor som är knutet till all finansiering av initiativet Smarta byar.

| 17. | Kommittén betonar vikten av att utveckla den teknik som hänger samman med initiativen för smarta byar med hjälp av öppna standarder. Detta kommer att främja samarbete mellan förvaltningar och företag och återanvändning av de lösningar som tas fram, samt främja kompatibilitet mellan dem. |
| --- | --- |

17.

Kommittén betonar vikten av att utveckla den teknik som hänger samman med initiativen för smarta byar med hjälp av öppna standarder. Detta kommer att främja samarbete mellan förvaltningar och företag och återanvändning av de lösningar som tas fram, samt främja kompatibilitet mellan dem.

| 18. | Vi stöder tillhandahållandet av utbildning för olika åldersgrupper om hur man använder digital teknik och att undervisningen anpassas till målgruppen, med tanke på digitaliseringen av vissa offentliga tjänster på lokal nivå eller andra nivåer (beställning av dokument, skattedeklarationer, elektroniska fakturor, spårbarhet, den gemensamma jordbrukspolitiken osv.). Kommittén insisterar även på rätten till digital kunskap, som gör det möjligt att garantera alla medborgare tillgång till utbildning i hur man utför grundläggande uppgifter i den nya digitala miljön, samt på att dessa utbildningar ska få finansiering genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

18.

Vi stöder tillhandahållandet av utbildning för olika åldersgrupper om hur man använder digital teknik och att undervisningen anpassas till målgruppen, med tanke på digitaliseringen av vissa offentliga tjänster på lokal nivå eller andra nivåer (beställning av dokument, skattedeklarationer, elektroniska fakturor, spårbarhet, den gemensamma jordbrukspolitiken osv.). Kommittén insisterar även på rätten till digital kunskap, som gör det möjligt att garantera alla medborgare tillgång till utbildning i hur man utför grundläggande uppgifter i den nya digitala miljön, samt på att dessa utbildningar ska få finansiering genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 19. | ReK anser att utbyggnaden av bredband på landsbygden och utmaningarna som rör den sista sträckan är direkt kopplade till marknadsdominans och traditionella leverantörer. Denna fråga kommer inte att lösas innan man i regelverket inför incitament för alternativa operatörer att bygga ut nästa generations accessnät och uppmuntrar utvecklingen av lokalt ledd innovation. |
| --- | --- |

19.

ReK anser att utbyggnaden av bredband på landsbygden och utmaningarna som rör den sista sträckan är direkt kopplade till marknadsdominans och traditionella leverantörer. Denna fråga kommer inte att lösas innan man i regelverket inför incitament för alternativa operatörer att bygga ut nästa generations accessnät och uppmuntrar utvecklingen av lokalt ledd innovation.

| 20. | Jordbrukarna och jordbrukssektorn i allmänhet bör vara en prioriterad grupp för digital utbildning, i syfte att underlätta spridning och utveckling av verktyg och metoder för e-jordbruk. |
| --- | --- |

20.

Jordbrukarna och jordbrukssektorn i allmänhet bör vara en prioriterad grupp för digital utbildning, i syfte att underlätta spridning och utveckling av verktyg och metoder för e-jordbruk.

| 21. | ReK rekommenderar att man ökar resurserna till utbildning och medvetandegörande om de olika möjligheter som den aktuella kontexten med en digital ekonomi innebär för företag på landsbygden, såsom tillgång till nya marknader, utveckling av nya produkter och kundlojalitet. |
| --- | --- |

21.

ReK rekommenderar att man ökar resurserna till utbildning och medvetandegörande om de olika möjligheter som den aktuella kontexten med en digital ekonomi innebär för företag på landsbygden, såsom tillgång till nya marknader, utveckling av nya produkter och kundlojalitet.

| 22. | Kommittén erkänner de aktuella initiativen för ”digitala hubbar” i olika medlemsstater där tillgång till höghastighetsbredband ges i särskilda centrum (5), även om sådant bredband inte finns i varje landsbygdssamhälle. |
| --- | --- |

22.

Kommittén erkänner de aktuella initiativen för ”digitala hubbar” i olika medlemsstater där tillgång till höghastighetsbredband ges i särskilda centrum (5), även om sådant bredband inte finns i varje landsbygdssamhälle.

| 23. | Dessa hubbar har ytterligare fördelar utöver att endast överbrygga den digitala klyftan, nämligen i fråga om att platsutveckling, vitalisering av byarnas centrum samt tillhandahållande av arbetstillfällen och utbildningsmöjligheter för dem som bor på landsbygden. |
| --- | --- |

23.

Dessa hubbar har ytterligare fördelar utöver att endast överbrygga den digitala klyftan, nämligen i fråga om att platsutveckling, vitalisering av byarnas centrum samt tillhandahållande av arbetstillfällen och utbildningsmöjligheter för dem som bor på landsbygden.

| 24. | Hubbarna kan fungera som ankare för andra e-tjänster, såsom e-hälsa (t.ex. läkarbesök via internet), e-juridik (dvs. juridisk rådgivning på internet), e-förvaltning (t.ex. röstning, skattedeklarationer och ansökningar om sociala förmåner på internet), e-handel (t.ex. banktjänster och försäljning på internet osv.). |
| --- | --- |

24.

Hubbarna kan fungera som ankare för andra e-tjänster, såsom e-hälsa (t.ex. läkarbesök via internet), e-juridik (dvs. juridisk rådgivning på internet), e-förvaltning (t.ex. röstning, skattedeklarationer och ansökningar om sociala förmåner på internet), e-handel (t.ex. banktjänster och försäljning på internet osv.).

Smarta städer och smarta landsbygdsområden

| 25. | Liksom i modellen för smarta städer bör man i ett initiativ för smarta landsbygdsområden ta ett brett grepp på utveckling och innovation och därmed inbegripa följande sex dimensioner:






  a) | En smart, innovativ, entreprenörsmässig och produktiv ekonomi. |
| --- | --- | --- |

25.

Liksom i modellen för smarta städer bör man i ett initiativ för smarta landsbygdsområden ta ett brett grepp på utveckling och innovation och därmed inbegripa följande sex dimensioner:

a)

En smart, innovativ, entreprenörsmässig och produktiv ekonomi.

| b) | Förbättrad rörlighet, med tillgängliga, moderna och hållbara transportnät. |
| --- | --- |

b)

Förbättrad rörlighet, med tillgängliga, moderna och hållbara transportnät.

| c) | En vision för miljövänlig och hållbar energi. |
| --- | --- |

c)

En vision för miljövänlig och hållbar energi.

| d) | Kvalificerade och engagerade medborgare. |
| --- | --- |

d)

Kvalificerade och engagerade medborgare.

| e) | Livskvalitet i fråga om kultur, hälsa, säkerhet och utbildning. |
| --- | --- |

e)

Livskvalitet i fråga om kultur, hälsa, säkerhet och utbildning.

| f) | En effektiv, öppen och ambitiös förvaltning. |
| --- | --- |

f)

En effektiv, öppen och ambitiös förvaltning.

| 26. | Vi välkomnar det nya Wifi4EU-systemet för att förbättra internetuppkopplingen i lokalsamhällen, men konstaterar att projekten kommer att väljas ut enligt en ”först till kvarn”-princip, där man dock tar hänsyn till den geografiska balansen. Vid urvalet av projekt bör man vara uppmärksam på att mindre landsbygdsmyndigheter möter ytterligare hinder på grund av att de inte har lika omfattande resurser som städer. |
| --- | --- |

26.

Vi välkomnar det nya Wifi4EU-systemet för att förbättra internetuppkopplingen i lokalsamhällen, men konstaterar att projekten kommer att väljas ut enligt en ”först till kvarn”-princip, där man dock tar hänsyn till den geografiska balansen. Vid urvalet av projekt bör man vara uppmärksam på att mindre landsbygdsmyndigheter möter ytterligare hinder på grund av att de inte har lika omfattande resurser som städer.

| 27. | ReK betonar att koncepten smarta städer och smarta byar/smarta landsbygdsområden inte bör ställas mot varandra, utan snarare ses som kompletterande genom att de stöder och stärker varandra. I fråga om strategi upphör inte ett område vid dess administrativa gränser, utan samspelar med angränsande områden, både i städer och på landsbygden, och dess utveckling planeras i harmoni med dess omgivning. Man bör överväga att införa positiva kopplingar mellan befolkningen i städerna och på landsbygden, och inte bara att göra landsbygdsområdena till tjänsteleverantörer åt stadsområdena. Hela systemet kommer endast att fungera om alla delar fungerar, från stora städer till små byar. |
| --- | --- |

27.

ReK betonar att koncepten smarta städer och smarta byar/smarta landsbygdsområden inte bör ställas mot varandra, utan snarare ses som kompletterande genom att de stöder och stärker varandra. I fråga om strategi upphör inte ett område vid dess administrativa gränser, utan samspelar med angränsande områden, både i städer och på landsbygden, och dess utveckling planeras i harmoni med dess omgivning. Man bör överväga att införa positiva kopplingar mellan befolkningen i städerna och på landsbygden, och inte bara att göra landsbygdsområdena till tjänsteleverantörer åt stadsområdena. Hela systemet kommer endast att fungera om alla delar fungerar, från stora städer till små byar.

| 28. | Det är dock viktigt att beakta modellernas särdrag – särskilt att man i modellen med smarta städer kan utnyttja många aktörer när det gäller att främja och driva på initiativ, vilket inte är fallet i landsbygdsområden där resurserna, i fråga om både människor och administrativ kapacitet, i allmänhet är mer begränsade. Dessa skillnader bör återspeglas i utformningen av en framtida politisk ram och i finansieringsmöjligheterna. |
| --- | --- |

28.

Det är dock viktigt att beakta modellernas särdrag – särskilt att man i modellen med smarta städer kan utnyttja många aktörer när det gäller att främja och driva på initiativ, vilket inte är fallet i landsbygdsområden där resurserna, i fråga om både människor och administrativ kapacitet, i allmänhet är mer begränsade. Dessa skillnader bör återspeglas i utformningen av en framtida politisk ram och i finansieringsmöjligheterna.

| 29. | Kommittén konstaterar att kommissionens generaldirektorat för energi har lanserat ett europeiskt innovationspartnerskap för smarta städer och samhällen, som syftar till att främja och stärka erfarenheterna från EU:s smarta områden. Vi beklagar att landsbygdsområdena hittills inte har tagits upp som en prioritering i detta arbete. |
| --- | --- |

29.

Kommittén konstaterar att kommissionens generaldirektorat för energi har lanserat ett europeiskt innovationspartnerskap för smarta städer och samhällen, som syftar till att främja och stärka erfarenheterna från EU:s smarta områden. Vi beklagar att landsbygdsområdena hittills inte har tagits upp som en prioritering i detta arbete.

Rörlighet och energi

| 30. | Vid utarbetandet av initiativet för smarta byar/områden är hållbara transportförbindelser och transportnät av lika avgörande betydelse som förbättrad digital konnektivitet, med tanke på de särskilda utmaningar som landsbygdsområdena står inför i form av spridd befolkning och höga kostnader. ReK konstaterar att det i kommissionens eget dokument om smarta byar hänvisas till Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) som en möjlighet för EU-stöd till smarta byar, och efterlyser mer detaljerade uppgifter om hur dessa medel kan användas till stöd för landsbygdens förbindelser och konnektivitet, särskilt i de mest perifera landsbygdsregionerna. |
| --- | --- |

30.

Vid utarbetandet av initiativet för smarta byar/områden är hållbara transportförbindelser och transportnät av lika avgörande betydelse som förbättrad digital konnektivitet, med tanke på de särskilda utmaningar som landsbygdsområdena står inför i form av spridd befolkning och höga kostnader. ReK konstaterar att det i kommissionens eget dokument om smarta byar hänvisas till Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) som en möjlighet för EU-stöd till smarta byar, och efterlyser mer detaljerade uppgifter om hur dessa medel kan användas till stöd för landsbygdens förbindelser och konnektivitet, särskilt i de mest perifera landsbygdsregionerna.

| 31. | Kommittén noterar de ekonomiska, sociala och miljömässiga möjligheterna med lokalisering av energiframställning (el och värme), och de samverkanseffekter som detta kan ha i kombination med landsbygdsutveckling och regional utveckling och den gemensamma jordbrukspolitiken (genom den andra pelaren). Som exempel kan nämnas den roll som vindkraft, solenergi, biomassa och biogas spelar för elproduktion samt biomassans (t.ex. trä) och/eller biogasens roll för lokal uppvärmning. ReK betonar vikten av att ge de lokala och regionala myndigheterna befogenhet att inleda och förvalta riktade miljöåtgärder och ge dem möjlighet att införa territoriella avtal som undertecknas tillsammans med landsbygdsbaserade leverantörer av bränsle/el som framställs lokalt (6). |
| --- | --- |

31.

Kommittén noterar de ekonomiska, sociala och miljömässiga möjligheterna med lokalisering av energiframställning (el och värme), och de samverkanseffekter som detta kan ha i kombination med landsbygdsutveckling och regional utveckling och den gemensamma jordbrukspolitiken (genom den andra pelaren). Som exempel kan nämnas den roll som vindkraft, solenergi, biomassa och biogas spelar för elproduktion samt biomassans (t.ex. trä) och/eller biogasens roll för lokal uppvärmning. ReK betonar vikten av att ge de lokala och regionala myndigheterna befogenhet att inleda och förvalta riktade miljöåtgärder och ge dem möjlighet att införa territoriella avtal som undertecknas tillsammans med landsbygdsbaserade leverantörer av bränsle/el som framställs lokalt (6).

Stöd till nedifrån-och-upp-strategier

| 32. | ReK erkänner de framsteg som nedifrån-och-upp-metoder, t.ex. Leader och, mer nyligen, lokalt ledd utveckling (LLU), inneburit för den lokala utvecklingen. |
| --- | --- |

32.

ReK erkänner de framsteg som nedifrån-och-upp-metoder, t.ex. Leader och, mer nyligen, lokalt ledd utveckling (LLU), inneburit för den lokala utvecklingen.

| 33. | Beroendet av sådana metoder kan dock bli för stort, och andra aktörer (t.ex. innovationsmäklare) kan ha en roll när det gäller att stimulera landsbygdsområdenas potential. Innovationsmäklare tittar på styrkor och möjligheter i byar/landsbygdsområden och samlar relevanta institutioner (tredje sektorn, lokala myndigheter, finansieringskällor osv.) för att samordna befintlig och framtida verksamhet och potentiella finansieringskällor. De måste engagera och informera lokalsamhällena och se till att dessa ställer sig bakom projekten för att utveckla en vision, skapa egenansvar och sprida vinsterna. |
| --- | --- |

33.

Beroendet av sådana metoder kan dock bli för stort, och andra aktörer (t.ex. innovationsmäklare) kan ha en roll när det gäller att stimulera landsbygdsområdenas potential. Innovationsmäklare tittar på styrkor och möjligheter i byar/landsbygdsområden och samlar relevanta institutioner (tredje sektorn, lokala myndigheter, finansieringskällor osv.) för att samordna befintlig och framtida verksamhet och potentiella finansieringskällor. De måste engagera och informera lokalsamhällena och se till att dessa ställer sig bakom projekten för att utveckla en vision, skapa egenansvar och sprida vinsterna.

| 34. | Sådana mäklare kan främja småföretagens produktutveckling och undanröja marknadshinder, och kan också uppmuntra närkonsumtion och korta distributionskedjor för jordbruksbaserade livsmedel och lokala förnybara energiprodukter. |
| --- | --- |

34.

Sådana mäklare kan främja småföretagens produktutveckling och undanröja marknadshinder, och kan också uppmuntra närkonsumtion och korta distributionskedjor för jordbruksbaserade livsmedel och lokala förnybara energiprodukter.

| 35. | Kommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna har idealiska förutsättningar för att utföra denna uppgift, och att de i vissa fall redan gör detta inom ramen för utvecklingsstyrelser, företagsbyråer, anbudsförfaranden osv. |
| --- | --- |

35.

Kommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna har idealiska förutsättningar för att utföra denna uppgift, och att de i vissa fall redan gör detta inom ramen för utvecklingsstyrelser, företagsbyråer, anbudsförfaranden osv.

| 36. | Det är viktigt att finansiering ställs till förfogande för småskaliga projekt som är tillgängliga på lokal myndighetsnivå. Detta bör även inbegripa stöd till innovativa projekt och initiativ som kan skräddarsys efter de särskilda behoven hos EU:s landsbygdsområden, inklusive randområden. |
| --- | --- |

36.

Det är viktigt att finansiering ställs till förfogande för småskaliga projekt som är tillgängliga på lokal myndighetsnivå. Detta bör även inbegripa stöd till innovativa projekt och initiativ som kan skräddarsys efter de särskilda behoven hos EU:s landsbygdsområden, inklusive randområden.

| 37. | ReK efterlyser en förenkling av ansökan om tillgång till finansieringsflöden – inom det nuvarande landsbygdsutvecklingsprogrammet är det ett stort bortfall mellan intresseanmälan och den fullständiga ansökan på grund av svårigheter med att uppfylla ansökningsvillkoren. För att dynamiken och tilliten ska bevaras bör det inte finnas något glapp mellan det nuvarande programmet för landsbygdsutveckling och landsbygdsprogrammet för perioden efter 2020. |
| --- | --- |

37.

ReK efterlyser en förenkling av ansökan om tillgång till finansieringsflöden – inom det nuvarande landsbygdsutvecklingsprogrammet är det ett stort bortfall mellan intresseanmälan och den fullständiga ansökan på grund av svårigheter med att uppfylla ansökningsvillkoren. För att dynamiken och tilliten ska bevaras bör det inte finnas något glapp mellan det nuvarande programmet för landsbygdsutveckling och landsbygdsprogrammet för perioden efter 2020.

| 38. | Framgångsrika ansökningar om finansiering måste uppmuntra till bildande av och deltagande i nätverk, kluster och samarbeten. Detta är vanligen en förutsättning för tillväxt och lärande i smarta landsbygdsområden. |
| --- | --- |

38.

Framgångsrika ansökningar om finansiering måste uppmuntra till bildande av och deltagande i nätverk, kluster och samarbeten. Detta är vanligen en förutsättning för tillväxt och lärande i smarta landsbygdsområden.

| 39. | Smarta områden bör bygga på sitt sociokulturella arv för att utveckla och visa upp en tydlig känsla av tillhörighet med hjälp av all den infrastruktur, särskilt allmänna tjänster, som krävs för att driva ett företag, och locka till sig företag från städer. |
| --- | --- |

39.

Smarta områden bör bygga på sitt sociokulturella arv för att utveckla och visa upp en tydlig känsla av tillhörighet med hjälp av all den infrastruktur, särskilt allmänna tjänster, som krävs för att driva ett företag, och locka till sig företag från städer.

| 40. | Kommittén inser att det är ytterligare en utmaning för lokala och regionala myndigheter att hålla sig informerade om finansieringsmöjligheter och ha tillgång till dem. För detta krävs att kommissionens berörda generaldirektorat och förvaltningsmyndigheterna för relevant EU-finansiering på nationell och regional nivå spelar en aktiv roll. ReK kan också spela en viktig roll genom att dela med sig av information, stödja nätverk och ge exempel på bästa praxis, bl.a. via arbetet i ReK:s och kommissionens bredbandsplattform. |
| --- | --- |

40.

Kommittén inser att det är ytterligare en utmaning för lokala och regionala myndigheter att hålla sig informerade om finansieringsmöjligheter och ha tillgång till dem. För detta krävs att kommissionens berörda generaldirektorat och förvaltningsmyndigheterna för relevant EU-finansiering på nationell och regional nivå spelar en aktiv roll. ReK kan också spela en viktig roll genom att dela med sig av information, stödja nätverk och ge exempel på bästa praxis, bl.a. via arbetet i ReK:s och kommissionens bredbandsplattform.

| 41. | En mer effektiv kommunikation om de möjligheter som finns på EU-nivå skulle kunna underlättas om kommissionen inrättade ett årligt pris för att lyfta fram resultaten hos den smarta by eller det smarta område i EU som lyckats bäst. Befintliga nätverk, såsom Enterprise Europe Network och deras lokala partner i medlemsstaterna, skulle också kunna användas för att tillhandahålla aktuell information om en rad frågor som är relevanta för företagare i byar och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

41.

En mer effektiv kommunikation om de möjligheter som finns på EU-nivå skulle kunna underlättas om kommissionen inrättade ett årligt pris för att lyfta fram resultaten hos den smarta by eller det smarta område i EU som lyckats bäst. Befintliga nätverk, såsom Enterprise Europe Network och deras lokala partner i medlemsstaterna, skulle också kunna användas för att tillhandahålla aktuell information om en rad frågor som är relevanta för företagare i byar och landsbygdsområden.

| 42. | Kommittén betonar den positiva roll som de lokala och regionala myndigheterna kan spela genom att integrera en ”smart metod” i sina planeringsstrategier och i den regionala fysiska planeringen. Dessa strategier omfattar bedömning av regionala resurser och kapacitet samt identifiering av platser för samlokalisering av tjänster och möjliggörande ekonomisk politik. |
| --- | --- |

42.

Kommittén betonar den positiva roll som de lokala och regionala myndigheterna kan spela genom att integrera en ”smart metod” i sina planeringsstrategier och i den regionala fysiska planeringen. Dessa strategier omfattar bedömning av regionala resurser och kapacitet samt identifiering av platser för samlokalisering av tjänster och möjliggörande ekonomisk politik.

Bryssel den 1 december 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Cork 2.0-förklaringen 2016, punkt 3.

1

(2)  Landsbygdssäkring: att se till att tillräcklig hänsyn tas till behoven och intressena hos landsbygdens människor, samhällen och företag vid utarbetandet och genomförandet av all politik och alla program. För staten innebär landsbygdssäkring att bedöma politiska alternativ för att säkerställa att de lösningar som genomförs är de som är rättvisast för landsbygdsområdena.

2

(3)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Innovation och modernisering av landsbygdsekonomin, EUT C 120, 5.4.2016, s. 10.

3

(4)  Sjätte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, juli 2014.

4

(5)  Till exempel Ludgate Hub (Irland), The Hive i Leitrim (Irland).

5

(6)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot en hållbar livsmedelspolitik för EU som skapar sysselsättning och tillväxt i Europas regioner och städer, EUT C 272, 17.8.2017, s 14.

6

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/50

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport från kommissionen om konkurrenspolitiken 2016

(2018/C 164/09)

| Föredragande: | Michael Murphy (IE–EPP), ledamot, Tipperary County Council |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Rapport från kommissionen om konkurrenspolitiken 2016
  COM(2017) 285 final |

Föredragande:

Michael Murphy (IE–EPP), ledamot, Tipperary County Council

Referensdokument:

Rapport från kommissionen om konkurrenspolitiken 2016

COM(2017) 285 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK välkomnar kommissionens årliga rapport om konkurrenspolitiken för 2016, och särskilt dess erkännande att konkurrenspolitiken har en direkt inverkan på människors liv. En effektiv konkurrenspolitik är en viktig komponent för att den inre marknaden ska fungera effektivt och medför betydande fördelar för konsumenten genom att uppmuntra företagande, innovation, effektivitet och större valmöjligheter för medborgarna i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

ReK välkomnar kommissionens årliga rapport om konkurrenspolitiken för 2016, och särskilt dess erkännande att konkurrenspolitiken har en direkt inverkan på människors liv. En effektiv konkurrenspolitik är en viktig komponent för att den inre marknaden ska fungera effektivt och medför betydande fördelar för konsumenten genom att uppmuntra företagande, innovation, effektivitet och större valmöjligheter för medborgarna i Europeiska unionen.

| 2. | Vi anser att den globaliserade ekonomin gör att även ett öppet och rättvist konkurrensklimat, och därmed också reglering av konkurrens och inte bara en ”konkurrenskultur”, är nödvändigt. Kommittén stöder samtidigt kommissionens beslutsamhet att samarbeta med andra EU–institutioner, internationella organisationer och tillsynsansvariga på konkurrensområdet i hela världen. |
| --- | --- |

2.

Vi anser att den globaliserade ekonomin gör att även ett öppet och rättvist konkurrensklimat, och därmed också reglering av konkurrens och inte bara en ”konkurrenskultur”, är nödvändigt. Kommittén stöder samtidigt kommissionens beslutsamhet att samarbeta med andra EU–institutioner, internationella organisationer och tillsynsansvariga på konkurrensområdet i hela världen.

| 3. | Vi uppskattar kommissionens insatser för att kontrollera att konkurrensreglerna följs, men i samband med resurstilldelningen till konkurrenspolitikens genomdrivande bör man vederbörligen beakta medlemsstaternas nationella och regionala industripolitik för investeringar, i synnerhet sådan som bygger på nationella befogenheter som inte omfattas av EU-fördragen. |
| --- | --- |

3.

Vi uppskattar kommissionens insatser för att kontrollera att konkurrensreglerna följs, men i samband med resurstilldelningen till konkurrenspolitikens genomdrivande bör man vederbörligen beakta medlemsstaternas nationella och regionala industripolitik för investeringar, i synnerhet sådan som bygger på nationella befogenheter som inte omfattas av EU-fördragen.

| 4. | Kommittén betonar att det behövs större insyn i hur kommissionen fattar beslut om finansieringen av stora konkurrensutredningar på EU-nivå, för att se till att dessa beslut alltid kan kopplas till identifierbara resultat som stärker den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.

Kommittén betonar att det behövs större insyn i hur kommissionen fattar beslut om finansieringen av stora konkurrensutredningar på EU-nivå, för att se till att dessa beslut alltid kan kopplas till identifierbara resultat som stärker den inre marknaden.

| 5. | Vi menar att det är kommissionens uppgift att se till att utmaningarna från den internationella konkurrensen och de globala marknaderna bemöts på ett heltäckande sätt genom att man stärker samordningen av EU:s politik och instrument och bättre tar fasta på den regionala dimensionen. |
| --- | --- |

5.

Vi menar att det är kommissionens uppgift att se till att utmaningarna från den internationella konkurrensen och de globala marknaderna bemöts på ett heltäckande sätt genom att man stärker samordningen av EU:s politik och instrument och bättre tar fasta på den regionala dimensionen.

| 6. | ReK understryker att Förenade kungariket kommer att fortsätta att omfattas av EU:s konkurrensregler åtminstone fram till den 31 mars 2019 och att utredningar som inletts före denna dag, såsom den som inleddes den 26 oktober 2017 om Förenade kungarikets undantag för multinationella företag för att skydda dem mot regler om skatteflykt, kanske inte slutförs förrän efter detta datum men ändå måste tillämpas. |
| --- | --- |

6.

ReK understryker att Förenade kungariket kommer att fortsätta att omfattas av EU:s konkurrensregler åtminstone fram till den 31 mars 2019 och att utredningar som inletts före denna dag, såsom den som inleddes den 26 oktober 2017 om Förenade kungarikets undantag för multinationella företag för att skydda dem mot regler om skatteflykt, kanske inte slutförs förrän efter detta datum men ändå måste tillämpas.

| 7. | ReK håller med om att brexit inte får tas som ursäkt för att helt och hållet avstå från varje slags kontroll av stöden, men anser att de ekonomiska störningar som drabbar andra EU-medlemsstater till följd av brexit bör föranleda en utvidgning av den allmänna gruppundantagsförordningen och ett tillfälligt lättande eller tillfälligt upphävande av reglerna för statligt stöd för de branscher som sannolikt kommer att påverkas mest, såvida det inte handlar om selektivt stöd som skulle stå i strid med målet att EU:s föreskrifter ska tillämpas rättvist på alla företag. |
| --- | --- |

7.

ReK håller med om att brexit inte får tas som ursäkt för att helt och hållet avstå från varje slags kontroll av stöden, men anser att de ekonomiska störningar som drabbar andra EU-medlemsstater till följd av brexit bör föranleda en utvidgning av den allmänna gruppundantagsförordningen och ett tillfälligt lättande eller tillfälligt upphävande av reglerna för statligt stöd för de branscher som sannolikt kommer att påverkas mest, såvida det inte handlar om selektivt stöd som skulle stå i strid med målet att EU:s föreskrifter ska tillämpas rättvist på alla företag.

Statligt stöd och skattebeslut

| 8. | ReK välkomnar kommissionens insatser för att bekämpa olagligt statligt stöd som beviljats i form av selektiva skatteförmåner. Sådana insatser sörjer effektivt för att EU:s regler tillämpas på ett rättvist sätt på alla företag som är verksamma på EU:s inre marknad – oavsett storlek, bransch eller nationalitet. ReK välkomnar också att beskattningen av företagen är proportionerlig till deras storlek och hur välbärgade de är så att de kan bidra till finansieringen av offentliga tjänster och kampen mot ojämlikhet, vilket är mycket relevant på lokal nivå. |
| --- | --- |

8.

ReK välkomnar kommissionens insatser för att bekämpa olagligt statligt stöd som beviljats i form av selektiva skatteförmåner. Sådana insatser sörjer effektivt för att EU:s regler tillämpas på ett rättvist sätt på alla företag som är verksamma på EU:s inre marknad – oavsett storlek, bransch eller nationalitet. ReK välkomnar också att beskattningen av företagen är proportionerlig till deras storlek och hur välbärgade de är så att de kan bidra till finansieringen av offentliga tjänster och kampen mot ojämlikhet, vilket är mycket relevant på lokal nivå.

| 9. | När det gäller skatteundandragande insisterar kommittén på att frågan om skattebeslut (”tax rulings”) är en del i EU:s övergripande ansträngningar för att bekämpa storföretags skatteflykt, bland annat genom åtgärdspaketet mot skatteflykt, den landsspecifika rapporteringen, paketet om reform av bolagsbeskattningen och de nya insynsreglerna för förmedlare inom skatteplanering. Kommittén betonar även att EU måste överväga om ny lagstiftning snarare än genomförande skulle säkerställa större säkerhet i fråga om skattebeslut i medlemsstaterna, och om ett sanktionsförfarande till förmån för egna medel i EU-budgeten skulle kunna antas som en del av varje nytt regelverk. |
| --- | --- |

9.

När det gäller skatteundandragande insisterar kommittén på att frågan om skattebeslut (”tax rulings”) är en del i EU:s övergripande ansträngningar för att bekämpa storföretags skatteflykt, bland annat genom åtgärdspaketet mot skatteflykt, den landsspecifika rapporteringen, paketet om reform av bolagsbeskattningen och de nya insynsreglerna för förmedlare inom skatteplanering. Kommittén betonar även att EU måste överväga om ny lagstiftning snarare än genomförande skulle säkerställa större säkerhet i fråga om skattebeslut i medlemsstaterna, och om ett sanktionsförfarande till förmån för egna medel i EU-budgeten skulle kunna antas som en del av varje nytt regelverk.

| 10. | Vi anser att EU:s exklusiva befogenhet att besluta om de konkurrensbestämmelser som krävs för att den inre marknaden ska fungera, vilken fastställs i artikel 3 i EUF-fördraget, inte påverkar medlemsstaternas suveräna rätt att bestämma över sina egna system för företagsbeskattning och att fastställa sina egna skattesatser. Vi erkänner dock att medlemsstaterna måste respektera rättvisa och lika villkor för företag och konsumenter på EU:s hela inre marknad (1). |
| --- | --- |

10.

Vi anser att EU:s exklusiva befogenhet att besluta om de konkurrensbestämmelser som krävs för att den inre marknaden ska fungera, vilken fastställs i artikel 3 i EUF-fördraget, inte påverkar medlemsstaternas suveräna rätt att bestämma över sina egna system för företagsbeskattning och att fastställa sina egna skattesatser. Vi erkänner dock att medlemsstaterna måste respektera rättvisa och lika villkor för företag och konsumenter på EU:s hela inre marknad (1).

| 11. | Det mest uppmärksammade verkställighetsbeslutet från GD Konkurrens fattades den 30 augusti 2016, där man konstaterade att särskilda skattebeslut som utfärdats i Irland under 1991 och i maj 2007 till förmån för två Apple-företag med säte i Irland, utgjorde stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Europeiska kommissionen hävdar i sitt beslut att Irland, genom att utfärda de omtvistade skattebesluten som gjorde det möjligt för Apple-företagen att fastställa sin årliga bolagsskatt i Irland under de år som besluten var i kraft, olagligt har beviljat statligt stöd till dessa Apple-företag och Apple-koncernen, i strid med artikel 108.3 i fördraget, ett stöd som Irland måste återta i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589. ReK betonar att detta beslut enligt kommissionen inte ger anledning att ifrågasätta Irlands skattesystem i allmänhet eller dess bolagsskattesats. |
| --- | --- |

11.

Det mest uppmärksammade verkställighetsbeslutet från GD Konkurrens fattades den 30 augusti 2016, där man konstaterade att särskilda skattebeslut som utfärdats i Irland under 1991 och i maj 2007 till förmån för två Apple-företag med säte i Irland, utgjorde stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Europeiska kommissionen hävdar i sitt beslut att Irland, genom att utfärda de omtvistade skattebesluten som gjorde det möjligt för Apple-företagen att fastställa sin årliga bolagsskatt i Irland under de år som besluten var i kraft, olagligt har beviljat statligt stöd till dessa Apple-företag och Apple-koncernen, i strid med artikel 108.3 i fördraget, ett stöd som Irland måste återta i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589. ReK betonar att detta beslut enligt kommissionen inte ger anledning att ifrågasätta Irlands skattesystem i allmänhet eller dess bolagsskattesats.

| 12. | ReK påpekar att rådets direktiv 2016/1164 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion för närvarande orsakar problem i det nationella genomförandet. Artikel 4.4 i direktivet innehåller ett undantag från räntebegränsningen för lån som används för att finansiera långfristiga offentliga infrastrukturprojekt. Även om direktivet medger omfattande undantag för verksamhet som anses vara i det allmännas intresse har medlemsstaterna inte utnyttjat denna möjlighet fullt ut. |
| --- | --- |

12.

ReK påpekar att rådets direktiv 2016/1164 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion för närvarande orsakar problem i det nationella genomförandet. Artikel 4.4 i direktivet innehåller ett undantag från räntebegränsningen för lån som används för att finansiera långfristiga offentliga infrastrukturprojekt. Även om direktivet medger omfattande undantag för verksamhet som anses vara i det allmännas intresse har medlemsstaterna inte utnyttjat denna möjlighet fullt ut.

| 13. | ReK påminner om att kommissionen räknade ut att det stöd i denna form som Irland tillhandahöll Apple-företagen uppgick till 13 miljarder euro och att medlen i fråga skulle återföras till den irländska statskassan men att den irländska regeringen överklagade kommissionens beslut i Europeiska unionens domstol. Efter kommissionens beslut hade Irland fyra månader på sig att återkräva det olagliga statliga stödet, dvs. fram till januari 2017, men trots ansträngningar att samla in det rekordstora beloppet och spärra det i avvaktan på domstolens beslut lyckades den irländska regeringen inte samla in dessa 13 miljarder euro inom utsatt tid. Därför väckte kommissionen den 4 oktober 2017 talan mot Irland vid EU-domstolen. Båda parter hoppas dock kunna undvika rättsliga påföljder. |
| --- | --- |

13.

ReK påminner om att kommissionen räknade ut att det stöd i denna form som Irland tillhandahöll Apple-företagen uppgick till 13 miljarder euro och att medlen i fråga skulle återföras till den irländska statskassan men att den irländska regeringen överklagade kommissionens beslut i Europeiska unionens domstol. Efter kommissionens beslut hade Irland fyra månader på sig att återkräva det olagliga statliga stödet, dvs. fram till januari 2017, men trots ansträngningar att samla in det rekordstora beloppet och spärra det i avvaktan på domstolens beslut lyckades den irländska regeringen inte samla in dessa 13 miljarder euro inom utsatt tid. Därför väckte kommissionen den 4 oktober 2017 talan mot Irland vid EU-domstolen. Båda parter hoppas dock kunna undvika rättsliga påföljder.

| 14. | Vi efterlyser ett snabbt domstolsbeslut i Apples mål för att skapa säkerhet kring hur konkurrenslagstiftningen kan påverka andra befintliga skattebeslut. |
| --- | --- |

14.

Vi efterlyser ett snabbt domstolsbeslut i Apples mål för att skapa säkerhet kring hur konkurrenslagstiftningen kan påverka andra befintliga skattebeslut.

Moderniseringsinitiativet för statligt stöd

| 15. | Kommittén delar kommissionens åsikt att ökad insyn i offentliga utgifter är viktigt eftersom det främjar att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt och vi anser att insyn också är ett sätt att öka medborgarnas förtroende för de offentliga myndigheternas trovärdighet och legitimitet. |
| --- | --- |

15.

Kommittén delar kommissionens åsikt att ökad insyn i offentliga utgifter är viktigt eftersom det främjar att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt och vi anser att insyn också är ett sätt att öka medborgarnas förtroende för de offentliga myndigheternas trovärdighet och legitimitet.

| 16. | ReK påminner (2) om att EU:s regler för statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte får begränsas till principerna om konkurrens utan måste ta full hänsyn till medlemsstaternas stora spelrum enligt fördragen att själva bedöma vad som utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse samt till principerna om lokalt och regionalt självstyre, den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen samt neutraliteten gentemot medlemsstaternas egendomsordning (artikel 3 i EU-fördraget samt artiklarna 14, 106, 345 i och protokoll nr 26 till EUF-fördraget). Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse måste återspegla de skillnader när det gäller behov, användarpreferenser och system för offentlig upphandling som kan förekomma på grund av olika geografiska lägen, sociala eller kulturella situationer och demokratiska processer i medlemsstaterna. Bedömningar av statligt stöd får endast genomföras om nationella, regionala eller lokala regler för eller stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse får gränsöverskridande konsekvenser eller påverkar den inre marknaden. |
| --- | --- |

16.

ReK påminner (2) om att EU:s regler för statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte får begränsas till principerna om konkurrens utan måste ta full hänsyn till medlemsstaternas stora spelrum enligt fördragen att själva bedöma vad som utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse samt till principerna om lokalt och regionalt självstyre, den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen samt neutraliteten gentemot medlemsstaternas egendomsordning (artikel 3 i EU-fördraget samt artiklarna 14, 106, 345 i och protokoll nr 26 till EUF-fördraget). Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse måste återspegla de skillnader när det gäller behov, användarpreferenser och system för offentlig upphandling som kan förekomma på grund av olika geografiska lägen, sociala eller kulturella situationer och demokratiska processer i medlemsstaterna. Bedömningar av statligt stöd får endast genomföras om nationella, regionala eller lokala regler för eller stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse får gränsöverskridande konsekvenser eller påverkar den inre marknaden.

| 17. | ReK beklagar att den årliga rapporten om konkurrenspolitiken för 2016 i mycket liten utsträckning tar upp frågor avseende statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och i synnerhet att den inte ger någon klarhet vad gäller översynen av det s.k. Almuniapaketet och översynen av förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Vi påminner i detta sammanhang om att ReK har efterlyst följande:






  — | Detaljerade riktlinjer i syfte att uppfylla det fjärde s.k. Altmarkkriteriet om vad som ska betraktas som ett genomsnittligt och välskött företag med tillräcklig finansiering. |
| --- | --- | --- |

17.

ReK beklagar att den årliga rapporten om konkurrenspolitiken för 2016 i mycket liten utsträckning tar upp frågor avseende statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och i synnerhet att den inte ger någon klarhet vad gäller översynen av det s.k. Almuniapaketet och översynen av förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Vi påminner i detta sammanhang om att ReK har efterlyst följande:

—

Detaljerade riktlinjer i syfte att uppfylla det fjärde s.k. Altmarkkriteriet om vad som ska betraktas som ett genomsnittligt och välskött företag med tillräcklig finansiering.

| — | En översyn av definitionen av ”rimlig vinst” för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, i synnerhet med hänsyn till att sådan vinst ofta återinvesteras i tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom incitament eller en ökning av procentsatsen för tydlig rimlig vinst. |
| --- | --- |

—

En översyn av definitionen av ”rimlig vinst” för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, i synnerhet med hänsyn till att sådan vinst ofta återinvesteras i tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom incitament eller en ökning av procentsatsen för tydlig rimlig vinst.

| — | En höjning av tröskeln för stöd av mindre betydelse i samband med statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

—

En höjning av tröskeln för stöd av mindre betydelse i samband med statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| — | En höjning av tröskeln för undantag från underrättelsekravet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget för statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster till företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, till den tröskel som gällde före 2011, det vill säga 30 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

—

En höjning av tröskeln för undantag från underrättelsekravet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget för statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster till företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, till den tröskel som gällde före 2011, det vill säga 30 miljoner euro per år.

| 18. | ReK upprepar (3) sin uppmaning att definitionen av ”subventionerade bostäder” i kommissionens beslut av den 20 december 2011 bör utökas. För att säkerställa medlemsstaternas stora handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende samt den demokratiska självständigheten i beslutsfattandet, bör begränsningen av subventionerat boende till ”behövande eller socialt utsatta grupper” tas bort. Rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad bör prioriteras högre, eftersom bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose det totala behovet av bostäder inte bara drabbar människor som inte har någon tillgång alls till bostäder, utan även boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder samt människor som lägger merparten av sin inkomst på hyran eller på månadsbetalningar av bolån. |
| --- | --- |

18.

ReK upprepar (3) sin uppmaning att definitionen av ”subventionerade bostäder” i kommissionens beslut av den 20 december 2011 bör utökas. För att säkerställa medlemsstaternas stora handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende samt den demokratiska självständigheten i beslutsfattandet, bör begränsningen av subventionerat boende till ”behövande eller socialt utsatta grupper” tas bort. Rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad bör prioriteras högre, eftersom bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose det totala behovet av bostäder inte bara drabbar människor som inte har någon tillgång alls till bostäder, utan även boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder samt människor som lägger merparten av sin inkomst på hyran eller på månadsbetalningar av bolån.

| 19. | Kommittén framhåller den studie som offentliggjordes av ReK den 9 juni 2017 på temat ”Genomförandet av beslutet om och rambestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse: lokala och regionala myndigheters deltagande i rapporteringsarbetet och situationen vad gäller bedömningen av sociala tjänster som ekonomisk verksamhet” samt slutsatserna i denna, nämligen att






  — | lokala och regionala myndigheter direkt eller indirekt tog del i utarbetandet av 22 av de nationella rapporterna om genomförandet av Almuniapaketet, |
| --- | --- | --- |

19.

Kommittén framhåller den studie som offentliggjordes av ReK den 9 juni 2017 på temat ”Genomförandet av beslutet om och rambestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse: lokala och regionala myndigheters deltagande i rapporteringsarbetet och situationen vad gäller bedömningen av sociala tjänster som ekonomisk verksamhet” samt slutsatserna i denna, nämligen att

—

lokala och regionala myndigheter direkt eller indirekt tog del i utarbetandet av 22 av de nationella rapporterna om genomförandet av Almuniapaketet,

och rekommendationerna i denna, närmare bestämt att

| — | det behövs förtydliganden när det gäller bedömningen av sociala tjänster som ekonomisk verksamhet, särskilt inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvården, beräkningen av ersättning, inklusive rimlig vinst, och eventuella inkonsekvenser mellan olika dokument som ska beaktas, |
| --- | --- |

—

det behövs förtydliganden när det gäller bedömningen av sociala tjänster som ekonomisk verksamhet, särskilt inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvården, beräkningen av ersättning, inklusive rimlig vinst, och eventuella inkonsekvenser mellan olika dokument som ska beaktas,

| — | rapporteringskraven bör förenklas, |
| --- | --- |

—

rapporteringskraven bör förenklas,

| — | utbyte av bästa praxis bör främjas ytterligare. |
| --- | --- |

—

utbyte av bästa praxis bör främjas ytterligare.

| 20. | Vi hävdar därför att de lokala och regionala myndigheternas roll som tillhandahållare av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i syfte att värna om och stärka den sociala dimensionen av den inre marknaden är ännu viktigare mot bakgrund av höga arbetslöshetsnivåer, en åldrande befolkning, social oro och sköra ekonomiska villkor. De fördelar som ges genom denna typ av tjänster når medborgarna direkt och bidrar på så sätt till att förbättra och stärka medborgarnas förtroende för myndigheterna. |
| --- | --- |

20.

Vi hävdar därför att de lokala och regionala myndigheternas roll som tillhandahållare av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i syfte att värna om och stärka den sociala dimensionen av den inre marknaden är ännu viktigare mot bakgrund av höga arbetslöshetsnivåer, en åldrande befolkning, social oro och sköra ekonomiska villkor. De fördelar som ges genom denna typ av tjänster når medborgarna direkt och bidrar på så sätt till att förbättra och stärka medborgarnas förtroende för myndigheterna.

| 21. | Alla styresnivåer bär gemensamt ansvar för att förse alla EU-medborgare med hållbara offentliga tjänster. Kommissionen måste grunda sin kontroll av det statliga stödet på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på principen om tillförlitlighet och på så vis hjälpa berörda myndigheter och aktörer i stället för att utgå från att de lokala och regionala myndigheterna bryter mot reglerna när de tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

21.

Alla styresnivåer bär gemensamt ansvar för att förse alla EU-medborgare med hållbara offentliga tjänster. Kommissionen måste grunda sin kontroll av det statliga stödet på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på principen om tillförlitlighet och på så vis hjälpa berörda myndigheter och aktörer i stället för att utgå från att de lokala och regionala myndigheterna bryter mot reglerna när de tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 22. | ReK välkomnar kommissionens insatser för att förenkla tillämpningen av reglerna för statligt stöd, nämligen tillkännagivandet om begreppet stöd, och att man i rapporten om konkurrenspolitiken konstaterar att ”det är särskilt viktigt att underlätta offentliga investeringar [och] att maximera investeringarnas effekt i ekonomisk tillväxt och sysselsättning”, vilket på sätt och vis återspeglar ReK:s krav på ytterligare förenklingar och undantag på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

22.

ReK välkomnar kommissionens insatser för att förenkla tillämpningen av reglerna för statligt stöd, nämligen tillkännagivandet om begreppet stöd, och att man i rapporten om konkurrenspolitiken konstaterar att ”det är särskilt viktigt att underlätta offentliga investeringar [och] att maximera investeringarnas effekt i ekonomisk tillväxt och sysselsättning”, vilket på sätt och vis återspeglar ReK:s krav på ytterligare förenklingar och undantag på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 23. | Vi ifrågasätter dock den grad av rättssäkerhet som uppnåtts genom tillkännagivandet, eftersom berörda parter, framför allt på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, har pekat på komplexiteten hos och möjliga inkonsekvenser mellan olika handlingar som ska beaktas, vilket gör det svårt för dem att bedöma vilken bestämmelse som ska tillämpas i ett visst fall (4). |
| --- | --- |

23.

Vi ifrågasätter dock den grad av rättssäkerhet som uppnåtts genom tillkännagivandet, eftersom berörda parter, framför allt på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, har pekat på komplexiteten hos och möjliga inkonsekvenser mellan olika handlingar som ska beaktas, vilket gör det svårt för dem att bedöma vilken bestämmelse som ska tillämpas i ett visst fall (4).

| 24. | ReK uttrycker även sin oro över den administrativa börda som uppstår på grund av rapporteringskraven i enlighet med beslutet om och rambestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och som tas upp i några av landsrapporterna. |
| --- | --- |

24.

ReK uttrycker även sin oro över den administrativa börda som uppstår på grund av rapporteringskraven i enlighet med beslutet om och rambestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och som tas upp i några av landsrapporterna.

En digital inre marknad

| 25. | ReK har konsekvent stött ansträngningarna att använda strategin för den digitala inre marknaden som ett instrument för inkluderande tillväxt i EU:s alla regioner, eftersom en förbättrad tillgång till bredband och IKT-tjänster, särskilt i randområden och avlägsna regioner eller i regioner med en geografiskt spridd befolkning, kan underlätta tillgången till tjänster (till exempel e-hälsa och e-förvaltning), vilket leder till effektivitetsvinster för den offentliga förvaltningen, hjälper till att säkerställa låga priser och fler valmöjligheter för konsumenterna oavsett var de befinner sig, och kan öppna upp nya ekonomiska möjligheter för lokala företag, vilket i slutändan förbättrar medborgarnas livskvalitet och stärker sammanhållningen. |
| --- | --- |

25.

ReK har konsekvent stött ansträngningarna att använda strategin för den digitala inre marknaden som ett instrument för inkluderande tillväxt i EU:s alla regioner, eftersom en förbättrad tillgång till bredband och IKT-tjänster, särskilt i randområden och avlägsna regioner eller i regioner med en geografiskt spridd befolkning, kan underlätta tillgången till tjänster (till exempel e-hälsa och e-förvaltning), vilket leder till effektivitetsvinster för den offentliga förvaltningen, hjälper till att säkerställa låga priser och fler valmöjligheter för konsumenterna oavsett var de befinner sig, och kan öppna upp nya ekonomiska möjligheter för lokala företag, vilket i slutändan förbättrar medborgarnas livskvalitet och stärker sammanhållningen.

| 26. | Kommittén hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om ”Förenkling av de europeiska struktur-och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv” (COTER-VI/012), i vilket den behandlar konsekvenserna av tillämpningen av reglerna om offentligt stöd för genomförandet av ESI-fonderna och bland annat framhåller den stora bristen på överensstämmelse i tillämpningen av reglerna om offentligt stöd. Vi hänvisar till att förfarandena för offentligt stöd inte berör program som förvaltas centralt av kommissionen (t.ex. Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Europeiska fonden för strategiska investeringar) men däremot berör projekt som finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. När det gäller offentligt stöd bedöms projekten i praktiken alltså inte efter sitt innehåll, utan efter om kommissionen eller medlemsstaten beviljar medlen och efter sin finansieringskälla. |
| --- | --- |

26.

Kommittén hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om ”Förenkling av de europeiska struktur-och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv” (COTER-VI/012), i vilket den behandlar konsekvenserna av tillämpningen av reglerna om offentligt stöd för genomförandet av ESI-fonderna och bland annat framhåller den stora bristen på överensstämmelse i tillämpningen av reglerna om offentligt stöd. Vi hänvisar till att förfarandena för offentligt stöd inte berör program som förvaltas centralt av kommissionen (t.ex. Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Europeiska fonden för strategiska investeringar) men däremot berör projekt som finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. När det gäller offentligt stöd bedöms projekten i praktiken alltså inte efter sitt innehåll, utan efter om kommissionen eller medlemsstaten beviljar medlen och efter sin finansieringskälla.

| 27. | Kommittén är särskilt bekymrad över de hinder för gränsöverskridande e-handel som företagen själva kan komma att införa, över geoblockering och över att potentiella konkurrenter på ett artificiellt sätt utestängs från vissa affärsmöjligheter av dominerande aktörer. |
| --- | --- |

27.

Kommittén är särskilt bekymrad över de hinder för gränsöverskridande e-handel som företagen själva kan komma att införa, över geoblockering och över att potentiella konkurrenter på ett artificiellt sätt utestängs från vissa affärsmöjligheter av dominerande aktörer.

| 28. | Med beaktande av ReK:s yttrande om förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv (COTER-VI/012) framhåller kommittén att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt det offentliga stödet inom ramen för programmen i det europeiska territoriella samarbetet. För dessa program gäller i allmänhet att de insatser som krävs för efterlevnad av reglerna om offentligt stöd inte står i proportion till risken för att konkurrensen ska snedvridas. Dessutom tolkas det offentliga stödet ofta olika i enskilda medlemsstater, och reglerna kan därför inte tillämpas med rimlig rättslig förutsägbarhet, vilket ofta gör det helt omöjligt att genomföra bra projekt. En snabbt genomförbar åtgärd för förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna skulle därför vara att även undanta det europeiska territoriella samarbetet från reglerna för offentligt stöd på liknande sätt som för exempelvis Horisont 2020. |
| --- | --- |

28.

Med beaktande av ReK:s yttrande om förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv (COTER-VI/012) framhåller kommittén att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt det offentliga stödet inom ramen för programmen i det europeiska territoriella samarbetet. För dessa program gäller i allmänhet att de insatser som krävs för efterlevnad av reglerna om offentligt stöd inte står i proportion till risken för att konkurrensen ska snedvridas. Dessutom tolkas det offentliga stödet ofta olika i enskilda medlemsstater, och reglerna kan därför inte tillämpas med rimlig rättslig förutsägbarhet, vilket ofta gör det helt omöjligt att genomföra bra projekt. En snabbt genomförbar åtgärd för förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna skulle därför vara att även undanta det europeiska territoriella samarbetet från reglerna för offentligt stöd på liknande sätt som för exempelvis Horisont 2020.

| 29. | Mot denna bakgrund välkomnar vi kommissionens initiativ för bättre efterlevnad av konkurrenslagstiftningen i den digitala världen, nämligen branschutredningen av e-handeln och de nyligen inledda utredningar som syftar till att ta itu med särskilda frågor såsom restriktioner för detaljhandelspriser, diskriminering på grundval av geografisk belägenhet och omotiverad geoblockering (5). |
| --- | --- |

29.

Mot denna bakgrund välkomnar vi kommissionens initiativ för bättre efterlevnad av konkurrenslagstiftningen i den digitala världen, nämligen branschutredningen av e-handeln och de nyligen inledda utredningar som syftar till att ta itu med särskilda frågor såsom restriktioner för detaljhandelspriser, diskriminering på grundval av geografisk belägenhet och omotiverad geoblockering (5).

| 30. | Kommittén uppmuntrar kommissionen att tillämpa konkurrensreglerna i den digitala ekonomin och skapa lika villkor på global nivå i samarbete med andra konkurrensmyndigheter runtom i världen, för att se till att innovationen inte hindras, och uppmanar kommissionen att bidra till ett närmare samarbete mellan nationella konkurrensmyndigheter, Europeiska kommissionen och internationella organisationer såsom OECD. |
| --- | --- |

30.

Kommittén uppmuntrar kommissionen att tillämpa konkurrensreglerna i den digitala ekonomin och skapa lika villkor på global nivå i samarbete med andra konkurrensmyndigheter runtom i världen, för att se till att innovationen inte hindras, och uppmanar kommissionen att bidra till ett närmare samarbete mellan nationella konkurrensmyndigheter, Europeiska kommissionen och internationella organisationer såsom OECD.

| 31. | ReK stöder också kommissionens ansträngningar för att ombalansera den faktiska skattesats som betalas av traditionella företag och företag inom den digitala sektorn, eftersom kommissionens meddelande om beskattning av den digitala sektorn, som offentliggjordes den 21 september 2017, anger att den faktiska skattesats som betalas av internationella internetföretag är 10,1 %, att jämföra med 23,2 % för traditionella internationella företag. ReK förväntar sig därför att kommissionen undersöker möjligheten att införa särskilda skatter på omsättning och/eller digitala transaktioner och överväger att införa begreppet ”virtuellt driftställe” inom den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. |
| --- | --- |

31.

ReK stöder också kommissionens ansträngningar för att ombalansera den faktiska skattesats som betalas av traditionella företag och företag inom den digitala sektorn, eftersom kommissionens meddelande om beskattning av den digitala sektorn, som offentliggjordes den 21 september 2017, anger att den faktiska skattesats som betalas av internationella internetföretag är 10,1 %, att jämföra med 23,2 % för traditionella internationella företag. ReK förväntar sig därför att kommissionen undersöker möjligheten att införa särskilda skatter på omsättning och/eller digitala transaktioner och överväger att införa begreppet ”virtuellt driftställe” inom den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen.

Den inre marknaden

| 32. | Kommittén uppmärksammar den viktiga roll som de nationella konkurrensmyndigheterna spelar på viktiga konkurrensområden (6) och rekommenderar en bättre finansiering av olika medlemsstaters nationella konkurrensmyndigheter och förbättrad samordning av nationella konkurrensmyndigheter på EU-nivå, genom Europeiska konkurrensnätverket. Kommittén skulle också stödja ett lagförslag från kommissionen om en förstärkning av de verkställighets- och sanktionsverktyg som står till förfogande för de nationella konkurrensmyndigheterna, det s.k. ”ECN+”, som skulle göra det möjligt att ta till vara all den potential som finns inom EU:s decentraliserade system för verkställande av konkurrensbestämmelserna. |
| --- | --- |

32.

Kommittén uppmärksammar den viktiga roll som de nationella konkurrensmyndigheterna spelar på viktiga konkurrensområden (6) och rekommenderar en bättre finansiering av olika medlemsstaters nationella konkurrensmyndigheter och förbättrad samordning av nationella konkurrensmyndigheter på EU-nivå, genom Europeiska konkurrensnätverket. Kommittén skulle också stödja ett lagförslag från kommissionen om en förstärkning av de verkställighets- och sanktionsverktyg som står till förfogande för de nationella konkurrensmyndigheterna, det s.k. ”ECN+”, som skulle göra det möjligt att ta till vara all den potential som finns inom EU:s decentraliserade system för verkställande av konkurrensbestämmelserna.

| 33. | ReK välkomnar i detta avseende kommissionens initiativ att ge de nationella konkurrensmyndigheterna befogenheter att bli ännu effektivare verkställande myndigheter, eftersom de nationella myndigheterna när det gäller vissa nivåer av marknaden har större möjligheter att genomdriva efterlevnaden av EU:s konkurrensregler samtidigt som de respekterar nationella särdrag. |
| --- | --- |

33.

ReK välkomnar i detta avseende kommissionens initiativ att ge de nationella konkurrensmyndigheterna befogenheter att bli ännu effektivare verkställande myndigheter, eftersom de nationella myndigheterna när det gäller vissa nivåer av marknaden har större möjligheter att genomdriva efterlevnaden av EU:s konkurrensregler samtidigt som de respekterar nationella särdrag.

| 34. | Kommittén insisterar på att konkurrensmyndigheterna när dominerande företag utnyttjar sina kunder genom att ta ut alltför höga priser eller genom att införa oskäliga villkor måste ingripa för att ta itu med dessa höga priser, särskilt när det gäller läkemedel i syfte att garantera patienterna tillgång till effektiva och överkomliga basläkemedel och främja bästa tänkbara resultat för patienter och samhälle. |
| --- | --- |

34.

Kommittén insisterar på att konkurrensmyndigheterna när dominerande företag utnyttjar sina kunder genom att ta ut alltför höga priser eller genom att införa oskäliga villkor måste ingripa för att ta itu med dessa höga priser, särskilt när det gäller läkemedel i syfte att garantera patienterna tillgång till effektiva och överkomliga basläkemedel och främja bästa tänkbara resultat för patienter och samhälle.

| 35. | ReK uttrycker sin oro med anledning av den våg av företagskonsolideringar som sker i en aldrig tidigare skådad omfattning på den redan starkt koncentrerade marknaden för världens utsäde, kemikalier och bekämpningsmedel samt genetiskt modifierade grödors genetiska egenskaper, eftersom detta riskerar att minska konkurrensen och leda till oligopol. |
| --- | --- |

35.

ReK uttrycker sin oro med anledning av den våg av företagskonsolideringar som sker i en aldrig tidigare skådad omfattning på den redan starkt koncentrerade marknaden för världens utsäde, kemikalier och bekämpningsmedel samt genetiskt modifierade grödors genetiska egenskaper, eftersom detta riskerar att minska konkurrensen och leda till oligopol.

| 36. | ReK pekar på riskerna för en betydande vertikal integration mellan egenskaper, utsäde och kemiska ämnen på grund av den aldrig tidigare skådade globala marknadsdominansen på detta känsliga område, vilket skulle ge de dominerande företagen i denna bransch ännu större inflytande på politiken. Om dessa företag missbrukar sin ställning på marknaden skulle den oberoende forskningen och allmänintresset hotas. |
| --- | --- |

36.

ReK pekar på riskerna för en betydande vertikal integration mellan egenskaper, utsäde och kemiska ämnen på grund av den aldrig tidigare skådade globala marknadsdominansen på detta känsliga område, vilket skulle ge de dominerande företagen i denna bransch ännu större inflytande på politiken. Om dessa företag missbrukar sin ställning på marknaden skulle den oberoende forskningen och allmänintresset hotas.

| 37. | Kommittén framhåller den viktiga roll som småjordbrukare spelar för hållbarheten i de regionala ekosystemen, och uppmanar kommissionen att se till att pågående sammanslagningar inte höjer inträdeshindren för mindre innovatörer, inte ökar risken för att mindre innovatörer utestängs från att ta del av teknik och andra resurser som krävs för att kunna konkurrera på ett effektivt sätt, och inte leder till högre priser på insatsvaror inom jordbruket och till mindre valfrihet för jordbrukarna. |
| --- | --- |

37.

Kommittén framhåller den viktiga roll som småjordbrukare spelar för hållbarheten i de regionala ekosystemen, och uppmanar kommissionen att se till att pågående sammanslagningar inte höjer inträdeshindren för mindre innovatörer, inte ökar risken för att mindre innovatörer utestängs från att ta del av teknik och andra resurser som krävs för att kunna konkurrera på ett effektivt sätt, och inte leder till högre priser på insatsvaror inom jordbruket och till mindre valfrihet för jordbrukarna.

| 38. | ReK framhåller den utsatthet som små och medelstora jordbruksföretag, som utgör 79 % av EU:s jordbruksföretag, lider av på grund av sitt svagare förhandlingsläge och otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan. Vidare är det främst jordbrukarna som får ta stötarna i försörjningskedjan till följd av marknadsrisker såsom prissvängningar eller utdragna perioder med låga priser. Vi uppmanar kommissionen att hjälpa jordbrukarna att motverka effekterna av den ökande koncentrationen inom kedjans bearbetnings- och detaljhandelsled. |
| --- | --- |

38.

ReK framhåller den utsatthet som små och medelstora jordbruksföretag, som utgör 79 % av EU:s jordbruksföretag, lider av på grund av sitt svagare förhandlingsläge och otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan. Vidare är det främst jordbrukarna som får ta stötarna i försörjningskedjan till följd av marknadsrisker såsom prissvängningar eller utdragna perioder med låga priser. Vi uppmanar kommissionen att hjälpa jordbrukarna att motverka effekterna av den ökande koncentrationen inom kedjans bearbetnings- och detaljhandelsled.

| 39. | Vi uppmanar kommissionsledamöterna med ansvar för jordbruk respektive konkurrens att samarbeta närmare för att förenkla tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd för landsbygdsutveckling, bl.a. genom att inrätta ett integrerat förfarande för samtidigt godkännande av landsbygdsprogram och sådant statligt stöd beträffande finansiering av skogsbrukssektorn och diversifiering av jordbruket som inte omfattas av förenklingarna avseende jordbrukssektorn, för att på så sätt stödja ansträngningarna i riktning mot att diversifiera marknaden för livsmedelsprodukter från jordbruket, i synnerhet för jordbruksbranscherna i de medlemsstater som påverkas mest av brexit. |
| --- | --- |

39.

Vi uppmanar kommissionsledamöterna med ansvar för jordbruk respektive konkurrens att samarbeta närmare för att förenkla tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd för landsbygdsutveckling, bl.a. genom att inrätta ett integrerat förfarande för samtidigt godkännande av landsbygdsprogram och sådant statligt stöd beträffande finansiering av skogsbrukssektorn och diversifiering av jordbruket som inte omfattas av förenklingarna avseende jordbrukssektorn, för att på så sätt stödja ansträngningarna i riktning mot att diversifiera marknaden för livsmedelsprodukter från jordbruket, i synnerhet för jordbruksbranscherna i de medlemsstater som påverkas mest av brexit.

| 40. | ReK upprepar det krav som vi framförde i vårt yttrande om den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020, på en översyn av EU:s konkurrenslagstiftning, så att samtliga aktörer i en kedja, inklusive konsumenter och offentliga myndigheter, får möjlighet att besluta om en rättvis fördelning av mervärdet och vinstmarginalerna i hela värdekedjan och jordbrukarna får möjlighet att stärka sin ställning på marknaden. |
| --- | --- |

40.

ReK upprepar det krav som vi framförde i vårt yttrande om den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020, på en översyn av EU:s konkurrenslagstiftning, så att samtliga aktörer i en kedja, inklusive konsumenter och offentliga myndigheter, får möjlighet att besluta om en rättvis fördelning av mervärdet och vinstmarginalerna i hela värdekedjan och jordbrukarna får möjlighet att stärka sin ställning på marknaden.

| 41. | Kommittén upprepar sitt krav på en översyn av EU:s lagstiftning om tilldelning av offentliga kontrakt inom storköksbranschen, för att införa belöningar för användning av livsmedel från EU och/eller närproducerade livsmedel med korta leveranskedjor, i syfte att främja den inre marknaden och den använda produktens säkerhet. |
| --- | --- |

41.

Kommittén upprepar sitt krav på en översyn av EU:s lagstiftning om tilldelning av offentliga kontrakt inom storköksbranschen, för att införa belöningar för användning av livsmedel från EU och/eller närproducerade livsmedel med korta leveranskedjor, i syfte att främja den inre marknaden och den använda produktens säkerhet.

| 42. | Kommittén betonar att kontrollen av det statliga stödet har spelat en central roll för att garantera en säkrare och sundare banksektor i EU under krisen. |
| --- | --- |

42.

Kommittén betonar att kontrollen av det statliga stödet har spelat en central roll för att garantera en säkrare och sundare banksektor i EU under krisen.

| 43. | Bristen på enhetlighet i tillämpningen av direktivet om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag (BRRD) innebär dock en större osäkerhet i samband med kontrollen av statligt stöd när det gäller åtgärder som vidtas för att lösa eller tillhandahålla tillfällig rekapitalisering av finansinstitut. |
| --- | --- |

43.

Bristen på enhetlighet i tillämpningen av direktivet om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag (BRRD) innebär dock en större osäkerhet i samband med kontrollen av statligt stöd när det gäller åtgärder som vidtas för att lösa eller tillhandahålla tillfällig rekapitalisering av finansinstitut.

| 44. | ReK menar att det behövs betydligt mer klarhet kring när skuldnedskrivning alternativt en räddningsaktion ska inledas och hur detta ska tillämpas på finansinstitut av olika storlek, så att tydliga lika villkor för hur kontrollen av statligt stöd ska tillämpas gäller i hela det europeiska banksystemet i alla medlemsstater, utan undantag. |
| --- | --- |

44.

ReK menar att det behövs betydligt mer klarhet kring när skuldnedskrivning alternativt en räddningsaktion ska inledas och hur detta ska tillämpas på finansinstitut av olika storlek, så att tydliga lika villkor för hur kontrollen av statligt stöd ska tillämpas gäller i hela det europeiska banksystemet i alla medlemsstater, utan undantag.

| 45. | Det behövs effektivare insättningsgarantisystem på bankunionsnivå så att man säkerställer tillräckliga finansiella medel för att trygga samtliga insättares förtroende och därigenom värna den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

45.

Det behövs effektivare insättningsgarantisystem på bankunionsnivå så att man säkerställer tillräckliga finansiella medel för att trygga samtliga insättares förtroende och därigenom värna den finansiella stabiliteten.

| 46. | ReK välkomnar att reglerna om statligt stöd är tillräckligt flexibla för att medlemsstaterna ska kunna hjälpa utsatta medborgare, kämpande småföretag och sparare utan att hjälpen betraktas som statligt stöd, såsom kommissionen bekräftade i sitt beslut om Cyperns statliga stöd till låntagare och mikroföretag (7) och i sitt beslut om resolutionen av Cooperative Bank of Peloponnesos (Grekland) (8). |
| --- | --- |

46.

ReK välkomnar att reglerna om statligt stöd är tillräckligt flexibla för att medlemsstaterna ska kunna hjälpa utsatta medborgare, kämpande småföretag och sparare utan att hjälpen betraktas som statligt stöd, såsom kommissionen bekräftade i sitt beslut om Cyperns statliga stöd till låntagare och mikroföretag (7) och i sitt beslut om resolutionen av Cooperative Bank of Peloponnesos (Grekland) (8).

En klimatvänlig energiunion

| 47. | Kommittén välkomnar kommissionens utredning om kapacitetsmekanismen (9), men påpekar att den främsta prioritering som bör vägleda EU:s åtgärder på detta område bör vara att främja hållbar energi (förnybara energikällor och ytterligare insatser för energieffektivitet) som ett sätt att uppnå minskade koldioxidutsläpp i enlighet med Parisavtalet inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, samt att bekämpa energifattigdom, trygga energiförsörjningen och stärka den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

47.

Kommittén välkomnar kommissionens utredning om kapacitetsmekanismen (9), men påpekar att den främsta prioritering som bör vägleda EU:s åtgärder på detta område bör vara att främja hållbar energi (förnybara energikällor och ytterligare insatser för energieffektivitet) som ett sätt att uppnå minskade koldioxidutsläpp i enlighet med Parisavtalet inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, samt att bekämpa energifattigdom, trygga energiförsörjningen och stärka den territoriella sammanhållningen.

| 48. | Tillgång till energi till rimliga priser är en viktig förutsättning för regional konkurrenskraft, särskilt för mindre gynnade och avlägset belägna regioner. Regioner med en stark industriell bas, som är en energiintensiv sektor per se, påverkas starkt av skatter och avgifter på energi och är beroende av en billig och trygg energiförsörjning. |
| --- | --- |

48.

Tillgång till energi till rimliga priser är en viktig förutsättning för regional konkurrenskraft, särskilt för mindre gynnade och avlägset belägna regioner. Regioner med en stark industriell bas, som är en energiintensiv sektor per se, påverkas starkt av skatter och avgifter på energi och är beroende av en billig och trygg energiförsörjning.

| 49. | ReK konstaterar att energipriserna på slutkundsmarknaden har stigit de senaste åren trots lägre grossistpriser, och delar kommissionens åsikt att övergången till ren energi bör vara rättvis och ta hänsyn till de omvälvande effekter som den medför för berörda aktörer, inklusive företag och arbetstagare (10). |
| --- | --- |

49.

ReK konstaterar att energipriserna på slutkundsmarknaden har stigit de senaste åren trots lägre grossistpriser, och delar kommissionens åsikt att övergången till ren energi bör vara rättvis och ta hänsyn till de omvälvande effekter som den medför för berörda aktörer, inklusive företag och arbetstagare (10).

| 50. | Vi uppmanar kommissionen att optimera sitt stöd till strukturomvandlingen i kolregioner i enlighet med konkurrensreglerna och att arbeta i partnerskap med berörda parter i dessa regioner för att bättre rikta EU:s stöd, främja utbyte av god praxis, inbegripet diskussioner om industripolitiska färdplaner och omskolningsbehov, och främja synergieffekter och samarbete. |
| --- | --- |

50.

Vi uppmanar kommissionen att optimera sitt stöd till strukturomvandlingen i kolregioner i enlighet med konkurrensreglerna och att arbeta i partnerskap med berörda parter i dessa regioner för att bättre rikta EU:s stöd, främja utbyte av god praxis, inbegripet diskussioner om industripolitiska färdplaner och omskolningsbehov, och främja synergieffekter och samarbete.

En global konkurrenskultur

| 51. | ReK understryker att skattemässig och social dumpning, otillbörlig skatteplanering och skatteundandragande utgör hinder för en rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

51.

ReK understryker att skattemässig och social dumpning, otillbörlig skatteplanering och skatteundandragande utgör hinder för en rättvis konkurrens.

| 52. | Kommittén är fast övertygad om att EU:s handelspolitik spelar en central roll för att främja konvergens hos konkurrenspolitiska instrument och metoder mellan olika jurisdiktioner och samtidigt skapar en värld som bygger på värderingar. |
| --- | --- |

52.

Kommittén är fast övertygad om att EU:s handelspolitik spelar en central roll för att främja konvergens hos konkurrenspolitiska instrument och metoder mellan olika jurisdiktioner och samtidigt skapar en värld som bygger på värderingar.

| 53. | Vi välkomnar samförståndsavtalet om statligt stöd mellan kommissionen och Kinas nationella utvecklings- och reformkommission. ReK förväntar sig att detta samförståndsavtal kommer att bidra väsentligt till kommissionens bredare strategi för att ta itu med den snedvridning som nationell stödpolitik orsakar inom den globala handeln (11). |
| --- | --- |

53.

Vi välkomnar samförståndsavtalet om statligt stöd mellan kommissionen och Kinas nationella utvecklings- och reformkommission. ReK förväntar sig att detta samförståndsavtal kommer att bidra väsentligt till kommissionens bredare strategi för att ta itu med den snedvridning som nationell stödpolitik orsakar inom den globala handeln (11).

Bryssel den 1 december 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Irland, Nederländerna, Luxemburg och Belgien har alla omfattats av beslut från GD Konkurrens som rör skattebeslut. Alla dessa beslut har överklagats av de berörda medlemsstaterna i Europeiska unionens domstol.

1

(2)  Se punkt 2 i ReK:s yttrande om ”Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” (ECON-VI/013) som antogs den 11 oktober 2016.

2

(3)  Se punkt 41 i ReK:s yttrande om ”Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” (ECON-VI/013) som antogs den 11 oktober 2016.

3

(4)  Se medlemsstaternas rapporter om tillämpningen av beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse under perioden 2012–2016.

4

(5)  Europeiska kommissionen, ”Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce”, som finns tillgängligt här.

5

”Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce”

(6)  Den branschutredning om databehandling inom sektorn för reklam på internet som inleddes av den franska konkurrensmyndigheten, de böter som WhatsApp ålades av den italienska konkurrensmyndigheten för att företaget efter vad som påstås skulle ha tvingat användarna att dela med sig av sina personuppgifter med Facebook, de böter som Aspen Pharma ålades av den italienska konkurrensmyndigheten (fallet Aspen), samt de böter som Pfizer och Flynn Pharma ålades av Förenade kungarikets konkurrensmyndighet (fallet Pfizer/Flynn Pharma).

6

(7)  Ärende SA.45004 (2016/N).

7

(8)  Ärende SA.43886.

8

(9)  Kapacitetsmekanismer är utformade för att stödja investeringar som ska fylla det förväntade kapacitetsunderskottet och säkra försörjningstryggheten. Vanligtvis erbjuder kapacitetsmekanismer ytterligare fördelar för kapacitetsleverantörer, utöver inkomsten från försäljningen av el på marknaden, i utbyte mot att de upprätthåller befintlig kapacitet eller investerar i ny kapacitet som behövs för att garantera en trygg elförsörjning.

9

(10)  Europeiska kommissionen – Andra rapporten om tillståndet i energiunionen, COM(2017) 53 final, Bryssel, av den 1 februari 2017, som finns tillgänglig här.

10

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_en.htm.

11

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/57

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot en europeisk agenda för bostäder

(2018/C 164/10)

| Föredragande: | Hicham Imane (BE–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Charleroi |
| --- | --- |

Föredragande:

Hicham Imane (BE–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Charleroi

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén erinrar om att rätten till socialt stöd och till stöd till boendet för att trygga en värdig tillvaro för alla dem som saknar tillräckliga medel erkänns och respekteras av unionen i artikel 34 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att rätten till en bostad också innebär att Europeiska unionens medlemsstater i detta avseende har en internationell förpliktelse gentemot Europarådet och FN. Därför bör de myndigheter på nationell, regional eller lokal nivå som har behörighet på området bostadspolitik garantera att rätten till en värdig bostad till ett överkomligt pris upprätthålls. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén erinrar om att rätten till socialt stöd och till stöd till boendet för att trygga en värdig tillvaro för alla dem som saknar tillräckliga medel erkänns och respekteras av unionen i artikel 34 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att rätten till en bostad också innebär att Europeiska unionens medlemsstater i detta avseende har en internationell förpliktelse gentemot Europarådet och FN. Därför bör de myndigheter på nationell, regional eller lokal nivå som har behörighet på området bostadspolitik garantera att rätten till en värdig bostad till ett överkomligt pris upprätthålls.

| 2. | Kommittén framhåller att EU inte har något explicit ansvar för bostadspolitiken och att subsidiaritetsprincipen måste respekteras vid samverkan mellan bostadspolitiska åtgärder som vidtas på lokal, regional och nationell nivå och EU:s politik. Samtidigt konstaterar kommittén att genomförandet av många av EU:s mål (ekonomisk stabilitet, kampen mot klimatförändringar och social delaktighet osv.) och många av EU:s politikområden (regionalpolitik, agendan för städer, konkurrens, energi, socialpolitik osv.) påverkar bostadspolitiken på olika nivåer och är beroende av den. Därför måste samordningen av politiken på detta område förbättras. |
| --- | --- |

2.

Kommittén framhåller att EU inte har något explicit ansvar för bostadspolitiken och att subsidiaritetsprincipen måste respekteras vid samverkan mellan bostadspolitiska åtgärder som vidtas på lokal, regional och nationell nivå och EU:s politik. Samtidigt konstaterar kommittén att genomförandet av många av EU:s mål (ekonomisk stabilitet, kampen mot klimatförändringar och social delaktighet osv.) och många av EU:s politikområden (regionalpolitik, agendan för städer, konkurrens, energi, socialpolitik osv.) påverkar bostadspolitiken på olika nivåer och är beroende av den. Därför måste samordningen av politiken på detta område förbättras.

| 3. | ReK välkomnar att den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som tillkännagavs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid det sociala toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg den 17 november 2017, omfattar rätten att få tillgång till subventionerat boende, rätten till bostadsbidrag av god kvalitet och rätten till stöd och skydd mot tvångsavhysning. |
| --- | --- |

3.

ReK välkomnar att den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som tillkännagavs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid det sociala toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg den 17 november 2017, omfattar rätten att få tillgång till subventionerat boende, rätten till bostadsbidrag av god kvalitet och rätten till stöd och skydd mot tvångsavhysning.

| 4. | Kommittén påminner i detta sammanhang om den viktiga roll som de regionala myndigheterna och de europeiska städerna har i genomförandet av bostadspolitiken i medlemsstaterna mot bakgrund av de allt större skillnaderna i behoven på de lokala bostadsmarknaderna, på grund av såväl intern migration i medlemsstaterna från områden utan bostadsbrist till områden med bostadsbrist som den senaste tidens externa migration till områden med bostadsbrist. |
| --- | --- |

4.

Kommittén påminner i detta sammanhang om den viktiga roll som de regionala myndigheterna och de europeiska städerna har i genomförandet av bostadspolitiken i medlemsstaterna mot bakgrund av de allt större skillnaderna i behoven på de lokala bostadsmarknaderna, på grund av såväl intern migration i medlemsstaterna från områden utan bostadsbrist till områden med bostadsbrist som den senaste tidens externa migration till områden med bostadsbrist.

| 5. | ReK pekar åter på vikten av ett starkt partnerskap mellan olika typer av organisationer inom den icke-vinstdrivande sektorn, bostadsföreningar och kooperativ, hyresgäster och grannskapsorganisationer som tillhandahåller bostäder direkt och/eller underlättar tillgången till bostadsbidrag, men även med tillförlitliga privata investerare som tillhandahåller överkomliga bostäder. |
| --- | --- |

5.

ReK pekar åter på vikten av ett starkt partnerskap mellan olika typer av organisationer inom den icke-vinstdrivande sektorn, bostadsföreningar och kooperativ, hyresgäster och grannskapsorganisationer som tillhandahåller bostäder direkt och/eller underlättar tillgången till bostadsbidrag, men även med tillförlitliga privata investerare som tillhandahåller överkomliga bostäder.

| 6. | Det finns en stor mångfald av traditioner och system i fråga om boende i medlemsstaterna. Det är därför viktigt med ett neutralt tillvägagångssätt med avseende på boendetyper i genomförandet av gällande politik. |
| --- | --- |

6.

Det finns en stor mångfald av traditioner och system i fråga om boende i medlemsstaterna. Det är därför viktigt med ett neutralt tillvägagångssätt med avseende på boendetyper i genomförandet av gällande politik.

| 7. | Kommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna inte bara spelar en avgörande roll vid genomförandet av en hållbar bostadspolitik utan även i hög grad bidrar till de praktiska möjligheterna att genomföra EU:s politiska mål. |
| --- | --- |

7.

Kommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna inte bara spelar en avgörande roll vid genomförandet av en hållbar bostadspolitik utan även i hög grad bidrar till de praktiska möjligheterna att genomföra EU:s politiska mål.

| 8. | Den bostadskris som råder i europeiska stadsområden är strukturell, och de lokala och regionala myndigheterna måste främja ekonomiskt överkomliga bostäder eftersom marknadskrafterna inte på egen hand kan erbjuda sådana på grund av den bristande balansen mellan utbudet av bostäder till överkomlig kostnad i många av EU:s medlemsstater och regioner, i synnerhet i stadsområden, och den stora efterfrågan på bostäder. Denna obalans beror i synnerhet på de kraftiga interna och externa migrationsflödena och på en ökad efterfrågan på bostäder anpassade till den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning i de flesta medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Den bostadskris som råder i europeiska stadsområden är strukturell, och de lokala och regionala myndigheterna måste främja ekonomiskt överkomliga bostäder eftersom marknadskrafterna inte på egen hand kan erbjuda sådana på grund av den bristande balansen mellan utbudet av bostäder till överkomlig kostnad i många av EU:s medlemsstater och regioner, i synnerhet i stadsområden, och den stora efterfrågan på bostäder. Denna obalans beror i synnerhet på de kraftiga interna och externa migrationsflödena och på en ökad efterfrågan på bostäder anpassade till den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning i de flesta medlemsstaterna.

| 9. | ReK påpekar att efterfrågan på bostäder varierar inom EU, och även inom de enskilda länderna och regionerna, vilket innebär att det krävs flexibilitet i stödet till byggandet. |
| --- | --- |

9.

ReK påpekar att efterfrågan på bostäder varierar inom EU, och även inom de enskilda länderna och regionerna, vilket innebär att det krävs flexibilitet i stödet till byggandet.

| 10. | EU:s politik och lagstiftning får allt större inflytande på villkoren för genomförandet av medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas bostadspolitik, t.ex. de tillämpliga systemen för statligt stöd, mervärdesskattesystemet, definitionen av subventionerat boende som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, bestämmelserna för offentlig upphandling och samarbete mellan offentliga aktörer samt de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, i synnerhet när det gäller hyresreglering och bostadsbidrag. |
| --- | --- |

10.

EU:s politik och lagstiftning får allt större inflytande på villkoren för genomförandet av medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas bostadspolitik, t.ex. de tillämpliga systemen för statligt stöd, mervärdesskattesystemet, definitionen av subventionerat boende som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, bestämmelserna för offentlig upphandling och samarbete mellan offentliga aktörer samt de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, i synnerhet när det gäller hyresreglering och bostadsbidrag.

| 11. | Kommittén välkomnar att man successivt beaktar långsiktiga investeringar i bostäder i allt större utsträckning i EU:s politik, särskilt genom att öppna för Eruf-stöd för energieffektivitetsrenovering, tillgång till bostäder för marginaliserade befolkningsgrupper och stadsförnyelse, och genom att investeringarna integrerats i Junckerplanen eftersom de får en multiplikatoreffekt på lokal sysselsättning och i allt större utsträckning finansieras med EIB-lån, särskilt vad avser långsiktiga investeringar i sociala och subventionerade bostäder. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar att man successivt beaktar långsiktiga investeringar i bostäder i allt större utsträckning i EU:s politik, särskilt genom att öppna för Eruf-stöd för energieffektivitetsrenovering, tillgång till bostäder för marginaliserade befolkningsgrupper och stadsförnyelse, och genom att investeringarna integrerats i Junckerplanen eftersom de får en multiplikatoreffekt på lokal sysselsättning och i allt större utsträckning finansieras med EIB-lån, särskilt vad avser långsiktiga investeringar i sociala och subventionerade bostäder.

| 12. | ReK välkomnar beslutet inom Amsterdampakten att skapa en EU-agenda för städer och att inom den inrätta ett partnerskap om bostäder med inriktning på utveckling av bättre samordning inom EU-lagstiftningen för bostäder och kartläggning av god praxis i europeiska städer när det gäller att främja tillhandahållande och finansiering av ekonomiskt överkomliga bostäder. |
| --- | --- |

12.

ReK välkomnar beslutet inom Amsterdampakten att skapa en EU-agenda för städer och att inom den inrätta ett partnerskap om bostäder med inriktning på utveckling av bättre samordning inom EU-lagstiftningen för bostäder och kartläggning av god praxis i europeiska städer när det gäller att främja tillhandahållande och finansiering av ekonomiskt överkomliga bostäder.

| 13. | Kommittén efterlyser på grundval av partnerskapet om bostäder inom EU-agendan för städer en europeisk agenda för bostäder som kan säkerställa en bättre samordning mellan EU:s, medlemsstaternas och deras regionala och lokala myndigheters politik, som bättre kan samordna EU:s politik och interventionsmöjligheter till stöd för bostadspolitiken, och som kan möjliggöra jämförelser av praxis i europeiska städer när det gäller tillhandahållande av bostäder till rimliga priser. |
| --- | --- |

13.

Kommittén efterlyser på grundval av partnerskapet om bostäder inom EU-agendan för städer en europeisk agenda för bostäder som kan säkerställa en bättre samordning mellan EU:s, medlemsstaternas och deras regionala och lokala myndigheters politik, som bättre kan samordna EU:s politik och interventionsmöjligheter till stöd för bostadspolitiken, och som kan möjliggöra jämförelser av praxis i europeiska städer när det gäller tillhandahållande av bostäder till rimliga priser.

Behovet av bättre samordning mellan EU:s politik och medlemsstaternas bostadspolitik

| 14. | Kommittén påminner om att unionen måste bli mer effektiv i sin politik och sina insatser och framför allt mer synlig för medborgarna i deras vardag. |
| --- | --- |

14.

Kommittén påminner om att unionen måste bli mer effektiv i sin politik och sina insatser och framför allt mer synlig för medborgarna i deras vardag.

| 15. | ReK understryker det direkta sambandet mellan bostadskostnaden och möjligheterna för individer och familjer att täcka hushållskostnader och utgifter för utbildning, hälsovård och pensioner, som bidrar till ekonomisk och social välfärd. |
| --- | --- |

15.

ReK understryker det direkta sambandet mellan bostadskostnaden och möjligheterna för individer och familjer att täcka hushållskostnader och utgifter för utbildning, hälsovård och pensioner, som bidrar till ekonomisk och social välfärd.

| 16. | Kommittén understryker vikten av att informera och involvera allmänheten när man diskuterar bostadsfrågor och uppmanar nationella, lokala och regionala företrädare att delta i storskaliga evenemang, sådana som den internationella dagen för boende- och bebyggelsefrågor, internationella arkitekturdagen och andra initiativ. |
| --- | --- |

16.

Kommittén understryker vikten av att informera och involvera allmänheten när man diskuterar bostadsfrågor och uppmanar nationella, lokala och regionala företrädare att delta i storskaliga evenemang, sådana som den internationella dagen för boende- och bebyggelsefrågor, internationella arkitekturdagen och andra initiativ.

| 17. | Det är nödvändigt att lösa problemet med det otillräckliga bostadsutbudet i större tätorter, industriområden och områden med avancerade företagstjänster, och samtidigt säkerställa tillgången till de faktorer som krävs för att garantera välbefinnande, särskilt för personer som nått pensionsåldern eller av olika skäl (sjukdom, funktionsnedsättning osv.) inte kan arbeta. Det är viktigt att analysera de möjligheter som migrationen ger – när det gäller att lätta på bördan för storstäderna och få människor att flytta till områden drabbade av avfolkning – på grundval av uppgifter om tillgängliga bostäder och levnadskostnader i EU:s olika regioner. Det är viktigt att analysera de möjligheter som migrationen ger – när det gäller att lätta på bördan för storstäderna och få människor att flytta till områden drabbade av avfolkning – på grundval av uppgifter om tillgängliga bostäder och levnadskostnader i EU:s olika regioner. |
| --- | --- |

17.

Det är nödvändigt att lösa problemet med det otillräckliga bostadsutbudet i större tätorter, industriområden och områden med avancerade företagstjänster, och samtidigt säkerställa tillgången till de faktorer som krävs för att garantera välbefinnande, särskilt för personer som nått pensionsåldern eller av olika skäl (sjukdom, funktionsnedsättning osv.) inte kan arbeta. Det är viktigt att analysera de möjligheter som migrationen ger – när det gäller att lätta på bördan för storstäderna och få människor att flytta till områden drabbade av avfolkning – på grundval av uppgifter om tillgängliga bostäder och levnadskostnader i EU:s olika regioner. Det är viktigt att analysera de möjligheter som migrationen ger – när det gäller att lätta på bördan för storstäderna och få människor att flytta till områden drabbade av avfolkning – på grundval av uppgifter om tillgängliga bostäder och levnadskostnader i EU:s olika regioner.

| 18. | Kommittén påminner om att spänningarna i de finansiella systemen i flera medlemsstater på grund av att hypotekslån inte betalades av och att bostäder förlorade i värde spelade en central roll i den kris som Europa nyligen drabbades av. Därför bör man i den framtida europeiska agendan för bostäder infoga målet att uppnå en balans mellan tillgång till den finansiering som krävs för förvärv av bostäder och finansinstitutens solvens. |
| --- | --- |

18.

Kommittén påminner om att spänningarna i de finansiella systemen i flera medlemsstater på grund av att hypotekslån inte betalades av och att bostäder förlorade i värde spelade en central roll i den kris som Europa nyligen drabbades av. Därför bör man i den framtida europeiska agendan för bostäder infoga målet att uppnå en balans mellan tillgång till den finansiering som krävs för förvärv av bostäder och finansinstitutens solvens.

| 19. | Kommittén anser även att bostäder till rimliga priser är en av förutsättningarna för social sammanhållning och social mångfald och bidrar till att bygga upp samhällen som är motståndskraftiga mot social, ekonomisk och geografisk segregering. ReK konstaterar att tillgången till statligt subventionerade bostäder också kan vara ett hinder för att ta anställning om anställningen skulle leda till att man inte längre har rätt att bo kvar i den subventionerade bostaden. |
| --- | --- |

19.

Kommittén anser även att bostäder till rimliga priser är en av förutsättningarna för social sammanhållning och social mångfald och bidrar till att bygga upp samhällen som är motståndskraftiga mot social, ekonomisk och geografisk segregering. ReK konstaterar att tillgången till statligt subventionerade bostäder också kan vara ett hinder för att ta anställning om anställningen skulle leda till att man inte längre har rätt att bo kvar i den subventionerade bostaden.

| 20. | ReK välkomnar kommissionens initiativ att koppla den europeiska pelaren för sociala rättigheter till den europeiska planeringsterminen, där det bostadspolitiska arbetet enligt kommissionen ska omfatta en närmare övervakning av reformen av subventionerat boende, tillgången till bostäder och deras överkomlighet samt bostadsbidragens effektivitet. Kommittén förväntar sig därför att man ändrar vissa felaktiga antaganden om bostäder som hittills gjorts i den europeiska planeringsterminen när det gäller följande: i) EU:s behörighet i vissa landsanalyser och landsspecifika rekommendationer avseende bostäder har varit tveksam i förhållande till subsidiaritetsprincipen (t.ex. ifrågasättandet av hyresreglering) och ii) rekommendationer om bostäder har endast lagts fram med avseende på eventuella makroekonomiska obalanser utifrån nationella siffror, och man föreslog därför universella strategier som inte tar hänsyn till lokala och regionala särdrag. |
| --- | --- |

20.

ReK välkomnar kommissionens initiativ att koppla den europeiska pelaren för sociala rättigheter till den europeiska planeringsterminen, där det bostadspolitiska arbetet enligt kommissionen ska omfatta en närmare övervakning av reformen av subventionerat boende, tillgången till bostäder och deras överkomlighet samt bostadsbidragens effektivitet. Kommittén förväntar sig därför att man ändrar vissa felaktiga antaganden om bostäder som hittills gjorts i den europeiska planeringsterminen när det gäller följande: i) EU:s behörighet i vissa landsanalyser och landsspecifika rekommendationer avseende bostäder har varit tveksam i förhållande till subsidiaritetsprincipen (t.ex. ifrågasättandet av hyresreglering) och ii) rekommendationer om bostäder har endast lagts fram med avseende på eventuella makroekonomiska obalanser utifrån nationella siffror, och man föreslog därför universella strategier som inte tar hänsyn till lokala och regionala särdrag.

| 21. | ReK anser att man i den framtida europeiska agendan för bostäder även bör ta den hänsyn som krävs till landsbygdsområdenas behov och efterfrågan i fråga om bostäder. |
| --- | --- |

21.

ReK anser att man i den framtida europeiska agendan för bostäder även bör ta den hänsyn som krävs till landsbygdsområdenas behov och efterfrågan i fråga om bostäder.

| 22. | ReK efterlyser därför ett verkligt demokratiskt deltagande från Europaparlamentet och samråd med ReK, som företräder europeiska lokala och regionala myndigheter, samt med arbetsmarknadens parter före antagandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen i fråga om bostadspolitiken och betonar att man bör vara särskilt uppmärksam på att subsidiaritetsprincipen respekteras på detta område. |
| --- | --- |

22.

ReK efterlyser därför ett verkligt demokratiskt deltagande från Europaparlamentet och samråd med ReK, som företräder europeiska lokala och regionala myndigheter, samt med arbetsmarknadens parter före antagandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen i fråga om bostadspolitiken och betonar att man bör vara särskilt uppmärksam på att subsidiaritetsprincipen respekteras på detta område.

| 23. | Det krävs mer flexibilitet i budgetreglerna och de finansiella bestämmelserna när det gäller offentliga investeringar i bostäder i syfte att locka privata investeringar, stimulera nya arbetstillfällen och tillväxt på lokal nivå och därigenom skapa långsiktiga fördelar för samhället som helhet. Kommittén efterlyser därför ytterligare manöverutrymme för investeringar i social infrastruktur på lokal och regional nivå inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

23.

Det krävs mer flexibilitet i budgetreglerna och de finansiella bestämmelserna när det gäller offentliga investeringar i bostäder i syfte att locka privata investeringar, stimulera nya arbetstillfällen och tillväxt på lokal nivå och därigenom skapa långsiktiga fördelar för samhället som helhet. Kommittén efterlyser därför ytterligare manöverutrymme för investeringar i social infrastruktur på lokal och regional nivå inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten.

| 24. | Med tanke på att den senaste forskningen antyder att det finns stora regionala skillnader i utvecklingen av bostadspriser föreslår ReK att man i resultattavlan för makroekonomiska obalanser använder regionala och inte bara nationella uppgifter om årliga förändringar i huspriser som utlösande faktor som motiverar en noggrann övervakning. Kommittén uppmanar också kommissionen att undersöka om det skulle vara möjligt att främja en differentierad politik för makroprudentiell tillsyn på regional nivå med olika gränser för belåningsgrad eller skuldkvoter för bolån, särskilt i storstadsområden och övriga landet. |
| --- | --- |

24.

Med tanke på att den senaste forskningen antyder att det finns stora regionala skillnader i utvecklingen av bostadspriser föreslår ReK att man i resultattavlan för makroekonomiska obalanser använder regionala och inte bara nationella uppgifter om årliga förändringar i huspriser som utlösande faktor som motiverar en noggrann övervakning. Kommittén uppmanar också kommissionen att undersöka om det skulle vara möjligt att främja en differentierad politik för makroprudentiell tillsyn på regional nivå med olika gränser för belåningsgrad eller skuldkvoter för bolån, särskilt i storstadsområden och övriga landet.

| 25. | Offentliga investeringar i bostäder är långsiktiga investeringar som bör erkännas som sådana i regelverket och ENS 2010. Dessutom bör man undersöka möjligheten att etablera bättre villkor för icke-flyktiga, icke-spekulativa investeringar inriktade på investerare från den privata sektorn (t.ex. försäkringsbolag) med liknande långsiktiga intressen. |
| --- | --- |

25.

Offentliga investeringar i bostäder är långsiktiga investeringar som bör erkännas som sådana i regelverket och ENS 2010. Dessutom bör man undersöka möjligheten att etablera bättre villkor för icke-flyktiga, icke-spekulativa investeringar inriktade på investerare från den privata sektorn (t.ex. försäkringsbolag) med liknande långsiktiga intressen.

| 26. | Genomförandet av målen i Parisavtalet om kampen mot klimatförändringarna utgör en särskild utmaning för bostadssektorn och innebär enorm potential i fråga om energibesparingar eftersom bostadssektorn orsakar 40 % av utsläppen av växthusgaser. Cirka 75 % av EU:s byggnader är inte energieffektiva och endast 0,4–1,2 % av byggnadsbeståndet renoveras varje år. |
| --- | --- |

26.

Genomförandet av målen i Parisavtalet om kampen mot klimatförändringarna utgör en särskild utmaning för bostadssektorn och innebär enorm potential i fråga om energibesparingar eftersom bostadssektorn orsakar 40 % av utsläppen av växthusgaser. Cirka 75 % av EU:s byggnader är inte energieffektiva och endast 0,4–1,2 % av byggnadsbeståndet renoveras varje år.

| 27. | När det gäller renovering av byggnader och byggnaders energieffektivitet understryker ReK att den politik som ska föras måste åtföljas av en bedömning som utöver energieffektivitet också omfattar säkerhetsfrågor. De framför allt ekonomiska åtgärder som ska vidtas bör därför vara inriktade på att främja insatser för jordbävningssäkring, vilket är ett förebyggande och framåtblickande val när det gäller säkerhet, energieffektivitet, besparingar för medborgarna och minskade utsläpp av luftföroreningar. |
| --- | --- |

27.

När det gäller renovering av byggnader och byggnaders energieffektivitet understryker ReK att den politik som ska föras måste åtföljas av en bedömning som utöver energieffektivitet också omfattar säkerhetsfrågor. De framför allt ekonomiska åtgärder som ska vidtas bör därför vara inriktade på att främja insatser för jordbävningssäkring, vilket är ett förebyggande och framåtblickande val när det gäller säkerhet, energieffektivitet, besparingar för medborgarna och minskade utsläpp av luftföroreningar.

| 28. | ReK anser att medlemsstaterna inom ramen för den påbörjade översynen av momsdirektivet bör få fortsätta att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på tillhandahållande av bostäder inom ramen för socialpolitiken och på renovering av bostäder och byggnader i samband med åtgärder för stadsförnyelse. |
| --- | --- |

28.

ReK anser att medlemsstaterna inom ramen för den påbörjade översynen av momsdirektivet bör få fortsätta att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på tillhandahållande av bostäder inom ramen för socialpolitiken och på renovering av bostäder och byggnader i samband med åtgärder för stadsförnyelse.

| 29. | ReK gläder sig åt att kommissionens rapport om EU-agendan för städer (1) avspeglar kommitténs begäran (2) om en översyn av beslut 2012/21/EU för att ge fler än ”behövande eller socialt utsatta grupper” tillgång till subventionerat boende. En sådan utvidgning skulle ligga i linje med medlemsstaternas handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende och skulle bekräfta deras frihet att besluta hur bostadspolitiken ska användas som ett verktyg för att skapa social mångfald, undvika gettoisering och skapa hållbara samhällen. Denna åtgärd skulle göra det möjligt att ge högre prioritet åt rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad, eftersom bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose behovet av bostäder i vissa regioner inte bara drabbar människor som inte har någon tillgång alls till bostäder, utan även boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder samt människor som lägger merparten av sin inkomst på hyran eller på månadsbetalningar av bolån. Kommittén anser därför att det skulle skapa ett mervärde om man på EU-nivå införde kriterier för beskrivning av värdiga bostäder till en rimlig kostnad. |
| --- | --- |

29.

ReK gläder sig åt att kommissionens rapport om EU-agendan för städer (1) avspeglar kommitténs begäran (2) om en översyn av beslut 2012/21/EU för att ge fler än ”behövande eller socialt utsatta grupper” tillgång till subventionerat boende. En sådan utvidgning skulle ligga i linje med medlemsstaternas handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende och skulle bekräfta deras frihet att besluta hur bostadspolitiken ska användas som ett verktyg för att skapa social mångfald, undvika gettoisering och skapa hållbara samhällen. Denna åtgärd skulle göra det möjligt att ge högre prioritet åt rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad, eftersom bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose behovet av bostäder i vissa regioner inte bara drabbar människor som inte har någon tillgång alls till bostäder, utan även boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder samt människor som lägger merparten av sin inkomst på hyran eller på månadsbetalningar av bolån. Kommittén anser därför att det skulle skapa ett mervärde om man på EU-nivå införde kriterier för beskrivning av värdiga bostäder till en rimlig kostnad.

| 30. | Kommittén ställer sig även bakom Europaparlamentets uppmaning till kommissionen om att stödja medlemsstaternas arbete med att bryta den uppåtgående trenden för hemlöshet i syfte att successivt få bort den helt och hållet. |
| --- | --- |

30.

Kommittén ställer sig även bakom Europaparlamentets uppmaning till kommissionen om att stödja medlemsstaternas arbete med att bryta den uppåtgående trenden för hemlöshet i syfte att successivt få bort den helt och hållet.

En ny sammanhållningspolitik som fullt ut beaktar bostadsfrågan

| 31. | Kommittén anser att investeringar i bostäder ska vara stödberättigade inom ramen för sammanhållningspolitiken efter 2020 för att bättre svara mot mångfalden av lokala behov (energi, stadsplanering, migranter, utestängning osv.) samtidigt som befintliga åtgärder för energieffektivitetsrenovering, tillgång till bostäder för marginaliserade grupper och stadsförnyelse bibehålls som en del av ett övergripande tillvägagångssätt där bostadsinvesteringar samfinansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. De sociala insatserna i dessa stadsområden och i de bostäder som behöver dem bör vara ett instrument i en övergripande strategi inom den offentliga bostadspolitiken. |
| --- | --- |

31.

Kommittén anser att investeringar i bostäder ska vara stödberättigade inom ramen för sammanhållningspolitiken efter 2020 för att bättre svara mot mångfalden av lokala behov (energi, stadsplanering, migranter, utestängning osv.) samtidigt som befintliga åtgärder för energieffektivitetsrenovering, tillgång till bostäder för marginaliserade grupper och stadsförnyelse bibehålls som en del av ett övergripande tillvägagångssätt där bostadsinvesteringar samfinansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. De sociala insatserna i dessa stadsområden och i de bostäder som behöver dem bör vara ett instrument i en övergripande strategi inom den offentliga bostadspolitiken.

| 32. | ReK anser att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) skulle kunna bidra till att avhjälpa marknadsmisslyckandet på området för subventionerat boende när det gäller projekt med hög riskprofil som inte skulle ha möjlighet till finansiering inom ramen för EIB:s traditionella utlåning. När det gäller subventionerade bostäder måste emellertid de nya finansiella instrumenten som t.ex. Efsi tillgodose de långsiktiga specifika behoven vad gäller bostäder till ett överkomligt pris och energieffektivitet. Utnyttjandegraden på 4 % av den totala Efsi-budgeten för social infrastruktur i juni 2017 illustrerar denna svårighet, som kan komma att förvärras på grund av en bristande tillämpning av investeringsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten och valet att inkludera investeringar i subventionerade bostäder i redovisningskategorin för offentlig förvaltning inom ENS 2010 vid beräkningen av det offentliga underskottet. ReK efterlyser därför en utvärdering av Junckerplanen och EIB:s lån med avseende på de investeringar som skapas i bostadssektorn och förväntar sig att den nyligen inrättade högnivågruppen för social infrastruktur kommer att spela en viktig roll i detta avseende. |
| --- | --- |

32.

ReK anser att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) skulle kunna bidra till att avhjälpa marknadsmisslyckandet på området för subventionerat boende när det gäller projekt med hög riskprofil som inte skulle ha möjlighet till finansiering inom ramen för EIB:s traditionella utlåning. När det gäller subventionerade bostäder måste emellertid de nya finansiella instrumenten som t.ex. Efsi tillgodose de långsiktiga specifika behoven vad gäller bostäder till ett överkomligt pris och energieffektivitet. Utnyttjandegraden på 4 % av den totala Efsi-budgeten för social infrastruktur i juni 2017 illustrerar denna svårighet, som kan komma att förvärras på grund av en bristande tillämpning av investeringsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten och valet att inkludera investeringar i subventionerade bostäder i redovisningskategorin för offentlig förvaltning inom ENS 2010 vid beräkningen av det offentliga underskottet. ReK efterlyser därför en utvärdering av Junckerplanen och EIB:s lån med avseende på de investeringar som skapas i bostadssektorn och förväntar sig att den nyligen inrättade högnivågruppen för social infrastruktur kommer att spela en viktig roll i detta avseende.

| 33. | Kommittén förväntar sig att bostadspolitiken kommer att samordnas bättre med EU:s dagordning för den demografiska förändringen. Det krävs verktyg och lämpliga data på regional nivå för att garantera informationsflöden, särskilt vad gäller befintliga och oanvända bostäder i hela EU, vilket åtminstone delvis skulle kunna bidra till att rätta till territoriella obalanser mellan utbud och efterfrågan på bostäder. |
| --- | --- |

33.

Kommittén förväntar sig att bostadspolitiken kommer att samordnas bättre med EU:s dagordning för den demografiska förändringen. Det krävs verktyg och lämpliga data på regional nivå för att garantera informationsflöden, särskilt vad gäller befintliga och oanvända bostäder i hela EU, vilket åtminstone delvis skulle kunna bidra till att rätta till territoriella obalanser mellan utbud och efterfrågan på bostäder.

| 34. | Vid investeringar i bostadsbyggande bör man använda sig av innovativa finansieringsmekanismer och eftersträva en multiplikatoreffekt där offentliga och privata medel samverkar. |
| --- | --- |

34.

Vid investeringar i bostadsbyggande bör man använda sig av innovativa finansieringsmekanismer och eftersträva en multiplikatoreffekt där offentliga och privata medel samverkar.

En europeisk agenda för bostäder i förlängningen av Amsterdampakten

| 35. | ReK stöder arbetet i partnerskapet om bostäder som en del av agendan för städer med avseende på EU:s regelverk och kartläggningen av god praxis i europeiska städer när det gäller att främja tillhandahållande och finansiering av bostäder. |
| --- | --- |

35.

ReK stöder arbetet i partnerskapet om bostäder som en del av agendan för städer med avseende på EU:s regelverk och kartläggningen av god praxis i europeiska städer när det gäller att främja tillhandahållande och finansiering av bostäder.

| 36. | Kommittén välkomnar de första slutsatserna från partnerskapet om bostäder inom ramen för EU-agendan för städer, som också är konkreta bidrag till det europeiska programmet för lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet), och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja dessa resultat genom att utarbeta konkreta förslag, t.ex. en översyn av beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

36.

Kommittén välkomnar de första slutsatserna från partnerskapet om bostäder inom ramen för EU-agendan för städer, som också är konkreta bidrag till det europeiska programmet för lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet), och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja dessa resultat genom att utarbeta konkreta förslag, t.ex. en översyn av beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 37. | Europeiska regionkommittén betonar vikten av att den europeiska agendan för bostäder innehåller både en övergripande strategi för all EU-politik som direkt och indirekt har samband med bostäder och en territoriell ansats som jämför lokala politiska åtgärder för främjande och finansiering av bostäder till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

37.

Europeiska regionkommittén betonar vikten av att den europeiska agendan för bostäder innehåller både en övergripande strategi för all EU-politik som direkt och indirekt har samband med bostäder och en territoriell ansats som jämför lokala politiska åtgärder för främjande och finansiering av bostäder till ett överkomligt pris.

| 38. | I enlighet med EU-domstolens dom i mål C-618/10 (Banco Español de Crédito) av den 14 juni 2012 är medlemsstaterna skyldiga att genomföra bestämmelserna i rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal för att säkerställa skyddet för hypotekslåntagare, särskilt i de fall där den intecknade egendomen var familjebostaden, och förebygga risken för hemlöshet. |
| --- | --- |

38.

I enlighet med EU-domstolens dom i mål C-618/10 (Banco Español de Crédito) av den 14 juni 2012 är medlemsstaterna skyldiga att genomföra bestämmelserna i rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal för att säkerställa skyddet för hypotekslåntagare, särskilt i de fall där den intecknade egendomen var familjebostaden, och förebygga risken för hemlöshet.

| 39. | ReK betonar vikten av att se till att subventionerade boenden och andra bostäder uppfyller de nödvändiga energikraven, som svarar mot kriterier avseende energieffektivitet, energibesparingar, låga koldioxidutsläpp samt investeringar i ren och förnybar energi. I detta sammanhang efterlyser vi ”smart” byggande och renovering av bostäder, i linje med målen för Horisont 2020. |
| --- | --- |

39.

ReK betonar vikten av att se till att subventionerade boenden och andra bostäder uppfyller de nödvändiga energikraven, som svarar mot kriterier avseende energieffektivitet, energibesparingar, låga koldioxidutsläpp samt investeringar i ren och förnybar energi. I detta sammanhang efterlyser vi ”smart” byggande och renovering av bostäder, i linje med målen för Horisont 2020.

Bryssel den 1 december 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se rapporten från kommissionen om EU-agendan för städer, 20.11.2017, COM(2017) 657, s. 9.

1

(2)  Se punkt 41 i ReK:s yttrande av den 11 oktober 2016 om ”Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” och punkt 44 i ReK:s yttrande av den 11 oktober 2016 om ”En europeisk pelare för sociala rättigheter”.

2

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

ReK:s 126:e plenarsession, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/62

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare

(2018/C 164/11)

| Föredragande: | Nathalie Sarrabezolles (FR–PES), ordförande för departementsfullmäktige i Finistère |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare
  COM(2017) 252 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU
  COM(2017) 253 final |

Föredragande:

Nathalie Sarrabezolles (FR–PES), ordförande för departementsfullmäktige i Finistère

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare

COM(2017) 252 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU

COM(2017) 253 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| På EU-nivå finns redan många direktiv som behandlar en del av de frågor som är relevanta för balansen mellan arbete och privatliv, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (16), Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU (17), rådets direktiv 92/85/EEG (18), rådets direktiv 97/81/EG (19) och rådets direktiv 2010/18/EU (20). | På EU-nivå finns redan många direktiv som behandlar en del av de frågor som är relevanta för balansen mellan arbete och privatliv, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (16), Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU (17), rådets direktiv 92/85/EEG (18), rådets direktiv 97/81/EG (19) och rådets direktiv 2010/18/EU (20).
  Rådet uppmanar även medlemsstaterna och i förekommande fall EU att – genom den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) och dess bestämmelser om främjandet av en bättre balans mellan yrkes- och privatliv – vidta åtgärder för att öka tillgängligheten till adekvata och högkvalitativa barnomsorgstjänster till överkomlig kostnad för barn som ännu inte uppnått obligatorisk skolålder, så att de mål som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 kan uppnås. I kommissionens rekommendation 2013/112/EU

   (21)

  betonas också behovet av att öka tillgången till tillräckliga resurser och av att uppnå Barcelonamålen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

På EU-nivå finns redan många direktiv som behandlar en del av de frågor som är relevanta för balansen mellan arbete och privatliv, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (16), Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU (17), rådets direktiv 92/85/EEG (18), rådets direktiv 97/81/EG (19) och rådets direktiv 2010/18/EU (20).

På EU-nivå finns redan många direktiv som behandlar en del av de frågor som är relevanta för balansen mellan arbete och privatliv, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (16), Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU (17), rådets direktiv 92/85/EEG (18), rådets direktiv 97/81/EG (19) och rådets direktiv 2010/18/EU (20).
  Rådet uppmanar även medlemsstaterna och i förekommande fall EU att – genom den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) och dess bestämmelser om främjandet av en bättre balans mellan yrkes- och privatliv – vidta åtgärder för att öka tillgängligheten till adekvata och högkvalitativa barnomsorgstjänster till överkomlig kostnad för barn som ännu inte uppnått obligatorisk skolålder, så att de mål som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 kan uppnås. I kommissionens rekommendation 2013/112/EU

   (21)

  betonas också behovet av att öka tillgången till tillräckliga resurser och av att uppnå Barcelonamålen.

Motivering

Hänvisningen till Barcelonamålen, som ingår i Europa 2020-strategin, är viktig mot bakgrund av åtgärderna för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att underlätta återgången till arbetet efter föräldraledighet uppmanas arbetstagaren och arbetsgivaren att hålla kontakten under ledigheten. De kan också vidta lämpliga åtgärder för återgången till arbetet, vilka ska beslutas gemensamt av de berörda parterna, med beaktande av nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis. | För att underlätta återgången till arbetet efter föräldraledighet uppmanas arbetstagaren och arbetsgivaren att hålla kontakten under ledigheten
  utan att detta påverkar arbetstagarens rätt att vara nedkopplad
  . De kan också vidta lämpliga åtgärder för återgången till arbetet, vilka ska beslutas gemensamt av de berörda parterna, med beaktande av nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att underlätta återgången till arbetet efter föräldraledighet uppmanas arbetstagaren och arbetsgivaren att hålla kontakten under ledigheten. De kan också vidta lämpliga åtgärder för återgången till arbetet, vilka ska beslutas gemensamt av de berörda parterna, med beaktande av nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis.

För att underlätta återgången till arbetet efter föräldraledighet uppmanas arbetstagaren och arbetsgivaren att hålla kontakten under ledigheten
  utan att detta påverkar arbetstagarens rätt att vara nedkopplad
  . De kan också vidta lämpliga åtgärder för återgången till arbetet, vilka ska beslutas gemensamt av de berörda parterna, med beaktande av nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis.

Motivering

Att hålla kontakten med arbetsgivaren under tjänstledigheten kan visserligen säkerställa att arbetstagaren inte tappar kontakten med arbetsmarknaden, men denna kontakt bör inte vara ett krav för arbetstagaren och inte heller urarta till en form av distansarbete.

Ändringsrekommendation 3

Nytt skäl efter skäl 27

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | På samma sätt bör de lokala och regionala myndigheterna, som spelar en central roll i utformningen, genomförandet och utvärderingen av politiken på områden där de ofta har nyckelkompetens, såsom barnomsorg (bl.a. de olika typerna av barnomsorg), äldreomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning, utbildning, sociala tjänster och sysselsättning samt integration i samhället och på arbetsmarknaden, delta i diskussionen om och genomförandet av de föreslagna åtgärderna. Dessutom bör de lokala och regionala myndigheterna delta i främjandet av bästa praxis och ömsesidigt lärande om hur man på bästa sätt kan förena arbete och privatliv. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

På samma sätt bör de lokala och regionala myndigheterna, som spelar en central roll i utformningen, genomförandet och utvärderingen av politiken på områden där de ofta har nyckelkompetens, såsom barnomsorg (bl.a. de olika typerna av barnomsorg), äldreomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning, utbildning, sociala tjänster och sysselsättning samt integration i samhället och på arbetsmarknaden, delta i diskussionen om och genomförandet av de föreslagna åtgärderna. Dessutom bör de lokala och regionala myndigheterna delta i främjandet av bästa praxis och ömsesidigt lärande om hur man på bästa sätt kan förena arbete och privatliv.

Motivering

På grund av sin närhet till medborgarna samt de lokala arbetsgivarna och företagen är de lokala och regionala myndigheterna, som själva är arbetsgivare, väl placerade att effektivt lösa de problem som medborgarna konfronteras med när det gäller att förena arbete och privatliv. De bör därför involveras fullt ut i direktivets genomförande.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tillämpningsområde
  Detta direktiv ska tillämpas på alla arbetstagare, kvinnor och män, som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande. | Tillämpningsområde
  Detta direktiv ska tillämpas på alla arbetstagare, kvinnor och män, som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande
  , samt på arbetstagare med atypiska anställningsformer, inbegripet egenföretagare
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tillämpningsområde

Detta direktiv ska tillämpas på alla arbetstagare, kvinnor och män, som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande.

Tillämpningsområde

Detta direktiv ska tillämpas på alla arbetstagare, kvinnor och män, som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande
  , samt på arbetstagare med atypiska anställningsformer, inbegripet egenföretagare
  .

Motivering

I enlighet med direktiv 2010/41/EU om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Definitioner | Definitioner |
| I detta direktiv gäller följande definitioner: | I detta direktiv gäller följande definitioner: |
| a) | pappaledighet: ledighet från arbetet för
  pappor
  i samband med barnets födelse. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Definitioner

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)

pappaledighet: ledighet från arbetet för
  pappor
  i samband med barnets födelse.

| a) | pappaledighet: ledighet från arbetet för
  pappan/den person som i rättsligt hänseende jämställs med denne
  i samband med barnets födelse. |
| --- | --- |

a)

pappaledighet: ledighet från arbetet för
  pappan/den person som i rättsligt hänseende jämställs med denne
  i samband med barnets födelse.

| b) | föräldraledighet: ledighet från arbetet i samband med ett barns födelse eller vid adoption av ett barn i syfte att ta hand om det barnet. |
| --- | --- |

b)

föräldraledighet: ledighet från arbetet i samband med ett barns födelse eller vid adoption av ett barn i syfte att ta hand om det barnet.

| b) | föräldraledighet: ledighet från arbetet
  för föräldrarna
  i samband med ett barns födelse eller vid adoption av ett barn i syfte att ta hand om det barnet. |
| --- | --- |

b)

föräldraledighet: ledighet från arbetet
  för föräldrarna
  i samband med ett barns födelse eller vid adoption av ett barn i syfte att ta hand om det barnet.

| c) | anhörigvårdare: arbetstagare som ger personlig omvårdnad eller stöd till en anhörig vid allvarlig sjukdom eller annat omsorgsbehov. |
| --- | --- |

c)

anhörigvårdare: arbetstagare som ger personlig omvårdnad eller stöd till en anhörig vid allvarlig sjukdom eller annat omsorgsbehov.

| c) | anhörigvårdare: arbetstagare som ger personlig omvårdnad eller stöd till en anhörig vid allvarlig sjukdom eller annat omsorgsbehov. |
| --- | --- |

c)

anhörigvårdare: arbetstagare som ger personlig omvårdnad eller stöd till en anhörig vid allvarlig sjukdom eller annat omsorgsbehov.

| d) | anhörig: en arbetstagares son, dotter, mor, far, make, maka eller partner i registrerat partnerskap om sådant partnerskap anges i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

d)

anhörig: en arbetstagares son, dotter, mor, far, make, maka eller partner i registrerat partnerskap om sådant partnerskap anges i nationell lagstiftning.

| d) | anhörig: en arbetstagares son, dotter, mor, far, make, maka eller partner i registrerat partnerskap om sådant partnerskap anges i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

d)

anhörig: en arbetstagares son, dotter, mor, far, make, maka eller partner i registrerat partnerskap om sådant partnerskap anges i nationell lagstiftning.

| e) | omsorgsbehov: en situation där en person, tillfälligt eller permanent, är beroende av omsorg på grund av en funktionsnedsättning eller ett annat allvarligt medicinskt tillstånd än allvarlig sjukdom. |
| --- | --- |

e)

omsorgsbehov: en situation där en person, tillfälligt eller permanent, är beroende av omsorg på grund av en funktionsnedsättning eller ett annat allvarligt medicinskt tillstånd än allvarlig sjukdom.

| e) | omsorgsbehov: en situation där en person, tillfälligt eller permanent, är beroende av omsorg på grund av en funktionsnedsättning eller ett annat allvarligt medicinskt tillstånd än allvarlig sjukdom. |
| --- | --- |

e)

omsorgsbehov: en situation där en person, tillfälligt eller permanent, är beroende av omsorg på grund av en funktionsnedsättning eller ett annat allvarligt medicinskt tillstånd än allvarlig sjukdom.

| f) | flexibla arbetsformer: en möjlighet för en arbetstagare att anpassa sitt arbetsmönster, till exempel genom distansarbete, flexibla arbetstider, eller med deltidsarbete. |
| --- | --- |

f)

flexibla arbetsformer: en möjlighet för en arbetstagare att anpassa sitt arbetsmönster, till exempel genom distansarbete, flexibla arbetstider, eller med deltidsarbete.

| f) | flexibla arbetsformer: en möjlighet för en arbetstagare att
  i samråd med sin arbetsgivare
  anpassa sitt arbetsmönster, till exempel genom distansarbete, flexibla arbetstider, eller med deltidsarbete. |
| --- | --- |

f)

flexibla arbetsformer: en möjlighet för en arbetstagare att
  i samråd med sin arbetsgivare
  anpassa sitt arbetsmönster, till exempel genom distansarbete, flexibla arbetstider, eller med deltidsarbete.

Motivering

Direktivet bör beakta förändringar i familjestrukturerna.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Pappaledighet | Pappaledighet |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  pappor
  har rätt att ta ut en pappaledighet om minst tio arbetsdagar i samband med barnets födelse. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  pappan/den person som i rättsligt hänseende jämställs med denne
  har rätt att ta ut en pappaledighet om minst tio arbetsdagar i samband med barnets födelse,
  som ska tas ut inom tre månader från barnets födelse
  . |
| 2.   Rätten till pappaledighet som avses i punkt 1 ska beviljas oberoende av äktenskaplig status eller familjestatus enligt vad som definieras i nationell lagstiftning. | 2.   Rätten till pappaledighet som avses i punkt 1 ska beviljas oberoende av äktenskaplig status eller familjestatus enligt vad som definieras i nationell lagstiftning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Pappaledighet

Pappaledighet

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  pappor
  har rätt att ta ut en pappaledighet om minst tio arbetsdagar i samband med barnets födelse.

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  pappan/den person som i rättsligt hänseende jämställs med denne
  har rätt att ta ut en pappaledighet om minst tio arbetsdagar i samband med barnets födelse,
  som ska tas ut inom tre månader från barnets födelse
  .

2.   Rätten till pappaledighet som avses i punkt 1 ska beviljas oberoende av äktenskaplig status eller familjestatus enligt vad som definieras i nationell lagstiftning.

2.   Rätten till pappaledighet som avses i punkt 1 ska beviljas oberoende av äktenskaplig status eller familjestatus enligt vad som definieras i nationell lagstiftning.

Motivering

Direktivet bör beakta förändringar i familjestrukturerna. Samtidigt ska föräldraledigheten tas ut i samband med barnets födelse och ska vara tydligt kopplad till denna händelse. Därför införs en tidsgräns.

Ändringsförslag 7

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Föräldraledighet | Föräldraledighet |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagare får en individuell rätt till föräldraledighet på minst fyra månader, vilken ska tas ut innan barnet når en viss ålder som ska vara minst tolv år. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagare får en individuell rätt till föräldraledighet på minst fyra månader, vilken ska tas ut innan barnet når en viss ålder som ska vara minst tolv år. |
| 2.   Om medlemsstaterna tillåter att en förälder överlåter sin rätt till föräldraledighet till den andra föräldern, ska de säkerställa att minst fyra månader av föräldraledigheten inte kan överlåtas. | 2.   Om medlemsstaterna tillåter att en förälder överlåter sin rätt till föräldraledighet till den andra föräldern, ska de säkerställa att minst fyra månader av föräldraledigheten inte kan överlåtas. |
| 3.   Medlemsstaterna ska fastställa tidsfrister inom vilka de arbetstagare som utövar sin rätt till föräldraledighet ska anmäla början och slutet på föräldraledigheten till arbetsgivaren. Vid fastställandet ska medlemsstaterna ta hänsyn till såväl arbetsgivarens som arbetstagarens behov. Medlemsstaterna ska säkerställa att det i arbetstagarens begäran om föräldraledighet framkommer när föräldraledigheten avses inledas och avslutas. | 3.   Medlemsstaterna ska fastställa tidsfrister inom vilka de arbetstagare som utövar sin rätt till föräldraledighet ska anmäla början och slutet på föräldraledigheten till arbetsgivaren. Vid fastställandet ska medlemsstaterna ta hänsyn till såväl arbetsgivarens som arbetstagarens behov. Medlemsstaterna ska säkerställa att det i arbetstagarens begäran om föräldraledighet framkommer när föräldraledigheten avses inledas och avslutas. |
| 4.   Medlemsstaterna får ställa villkor på en kvalifikationsperiod i arbete eller en anställningstid som inte får överskrida ett år för rätt till föräldraledighet. Vid på varandra följande visstidsanställningsavtal, enligt definitionen i rådets direktiv 1999/70/EG (21) om ramavtalet om visstidsarbete, med samma arbetsgivare, ska den sammanlagda längden av dessa avtal beaktas vid beräkning av kvalifikationsperioden. | 4.   Medlemsstaterna får ställa villkor på en kvalifikationsperiod i arbete eller en anställningstid som inte får överskrida ett år för rätt till föräldraledighet. Vid på varandra följande visstidsanställningsavtal, enligt definitionen i rådets direktiv 1999/70/EG (21) om ramavtalet om visstidsarbete, med samma arbetsgivare, ska den sammanlagda längden av dessa avtal beaktas vid beräkning av kvalifikationsperioden. |
| 5.   Medlemsstaterna får fastställa de omständigheter under vilka arbetsgivaren i enlighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis får skjuta upp beviljandet av föräldraledigheten med en rimlig tid, om ledigheten skulle innebära en allvarlig störning i driften av företaget. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera varför föräldraledigheten skjuts upp. | 5.   Medlemsstaterna får fastställa de omständigheter under vilka arbetsgivaren i enlighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis får skjuta upp beviljandet av föräldraledigheten med en rimlig tid, om ledigheten skulle innebära en allvarlig störning i driften av företaget. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera varför föräldraledigheten skjuts upp. |
| 6.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagare även har rätt att begära föräldraledighet på deltid, i perioder avgränsade av arbete eller i andra flexibla former. Arbetsgivarna ska behandla och besvara en sådan begäran med beaktande av såväl arbetsgivares som arbetstagares behov. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera ett eventuellt avslag på en sådan begäran. | 6.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagare även har rätt att begära föräldraledighet på deltid, i perioder avgränsade av arbete eller i andra flexibla former. Arbetsgivarna ska behandla och besvara en sådan begäran med beaktande av såväl arbetsgivares som arbetstagares behov. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera ett eventuellt avslag på en sådan begäran. |
| 7.   Medlemsstaterna ska utvärdera behovet av att anpassa villkoren för beviljande av föräldraledighet och tillämpningsbestämmelserna till behoven hos adoptivföräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning och föräldrar med barn med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom. | 7.   Medlemsstaterna ska utvärdera behovet av att anpassa villkoren för beviljande av föräldraledighet och tillämpningsbestämmelserna till behoven hos adoptivföräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning och föräldrar med barn med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom. |
| | 8.
     
  Medlemsstaterna ska definiera begreppet föräldraskap och ska utvärdera behovet av att anpassa villkoren för beviljande av föräldraledighet och tillämpningsbestämmelserna, för det fall att fler än två personer begär att få ta ut denna föräldraledighet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Föräldraledighet

Föräldraledighet

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagare får en individuell rätt till föräldraledighet på minst fyra månader, vilken ska tas ut innan barnet når en viss ålder som ska vara minst tolv år.

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagare får en individuell rätt till föräldraledighet på minst fyra månader, vilken ska tas ut innan barnet når en viss ålder som ska vara minst tolv år.

2.   Om medlemsstaterna tillåter att en förälder överlåter sin rätt till föräldraledighet till den andra föräldern, ska de säkerställa att minst fyra månader av föräldraledigheten inte kan överlåtas.

2.   Om medlemsstaterna tillåter att en förälder överlåter sin rätt till föräldraledighet till den andra föräldern, ska de säkerställa att minst fyra månader av föräldraledigheten inte kan överlåtas.

3.   Medlemsstaterna ska fastställa tidsfrister inom vilka de arbetstagare som utövar sin rätt till föräldraledighet ska anmäla början och slutet på föräldraledigheten till arbetsgivaren. Vid fastställandet ska medlemsstaterna ta hänsyn till såväl arbetsgivarens som arbetstagarens behov. Medlemsstaterna ska säkerställa att det i arbetstagarens begäran om föräldraledighet framkommer när föräldraledigheten avses inledas och avslutas.

3.   Medlemsstaterna ska fastställa tidsfrister inom vilka de arbetstagare som utövar sin rätt till föräldraledighet ska anmäla början och slutet på föräldraledigheten till arbetsgivaren. Vid fastställandet ska medlemsstaterna ta hänsyn till såväl arbetsgivarens som arbetstagarens behov. Medlemsstaterna ska säkerställa att det i arbetstagarens begäran om föräldraledighet framkommer när föräldraledigheten avses inledas och avslutas.

4.   Medlemsstaterna får ställa villkor på en kvalifikationsperiod i arbete eller en anställningstid som inte får överskrida ett år för rätt till föräldraledighet. Vid på varandra följande visstidsanställningsavtal, enligt definitionen i rådets direktiv 1999/70/EG (21) om ramavtalet om visstidsarbete, med samma arbetsgivare, ska den sammanlagda längden av dessa avtal beaktas vid beräkning av kvalifikationsperioden.

4.   Medlemsstaterna får ställa villkor på en kvalifikationsperiod i arbete eller en anställningstid som inte får överskrida ett år för rätt till föräldraledighet. Vid på varandra följande visstidsanställningsavtal, enligt definitionen i rådets direktiv 1999/70/EG (21) om ramavtalet om visstidsarbete, med samma arbetsgivare, ska den sammanlagda längden av dessa avtal beaktas vid beräkning av kvalifikationsperioden.

5.   Medlemsstaterna får fastställa de omständigheter under vilka arbetsgivaren i enlighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis får skjuta upp beviljandet av föräldraledigheten med en rimlig tid, om ledigheten skulle innebära en allvarlig störning i driften av företaget. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera varför föräldraledigheten skjuts upp.

5.   Medlemsstaterna får fastställa de omständigheter under vilka arbetsgivaren i enlighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis får skjuta upp beviljandet av föräldraledigheten med en rimlig tid, om ledigheten skulle innebära en allvarlig störning i driften av företaget. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera varför föräldraledigheten skjuts upp.

6.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagare även har rätt att begära föräldraledighet på deltid, i perioder avgränsade av arbete eller i andra flexibla former. Arbetsgivarna ska behandla och besvara en sådan begäran med beaktande av såväl arbetsgivares som arbetstagares behov. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera ett eventuellt avslag på en sådan begäran.

6.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagare även har rätt att begära föräldraledighet på deltid, i perioder avgränsade av arbete eller i andra flexibla former. Arbetsgivarna ska behandla och besvara en sådan begäran med beaktande av såväl arbetsgivares som arbetstagares behov. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera ett eventuellt avslag på en sådan begäran.

7.   Medlemsstaterna ska utvärdera behovet av att anpassa villkoren för beviljande av föräldraledighet och tillämpningsbestämmelserna till behoven hos adoptivföräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning och föräldrar med barn med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom.

7.   Medlemsstaterna ska utvärdera behovet av att anpassa villkoren för beviljande av föräldraledighet och tillämpningsbestämmelserna till behoven hos adoptivföräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning och föräldrar med barn med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom.

8.
     
  Medlemsstaterna ska definiera begreppet föräldraskap och ska utvärdera behovet av att anpassa villkoren för beviljande av föräldraledighet och tillämpningsbestämmelserna, för det fall att fler än två personer begär att få ta ut denna föräldraledighet.

Motivering

Det är upp till medlemsstaten att fastställa inverkan av att man eventuellt beaktar utvecklingen av begreppet föräldraskap.

Ändringsförslag 8

Artikel 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tillräckliga inkomster
  I enlighet med nationella omständigheter, såsom nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis, och med beaktande av de befogenheter som tilldelats arbetsmarknadens parter ska medlemsstaterna säkerställa att arbetstagare som utövar sina rättigheter till ledighet enligt vad som avses i artikel 4, 5 eller 6 får betalning eller tillräcklig ersättning
  som minst bör motsvara vad den berörda arbetstagaren skulle få vid sjukskrivning
  . | Tillräckliga inkomster
  I enlighet med nationella omständigheter, såsom nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis, och med beaktande av de befogenheter som tilldelats arbetsmarknadens parter ska medlemsstaterna säkerställa att arbetstagare som utövar sina rättigheter till ledighet enligt vad som avses i artikel 4, 5 eller 6 får betalning eller tillräcklig ersättning
  i enlighet med medlemsstaternas olika socialförsäkringar
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tillräckliga inkomster

I enlighet med nationella omständigheter, såsom nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis, och med beaktande av de befogenheter som tilldelats arbetsmarknadens parter ska medlemsstaterna säkerställa att arbetstagare som utövar sina rättigheter till ledighet enligt vad som avses i artikel 4, 5 eller 6 får betalning eller tillräcklig ersättning
  som minst bör motsvara vad den berörda arbetstagaren skulle få vid sjukskrivning
  .

Tillräckliga inkomster

I enlighet med nationella omständigheter, såsom nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis, och med beaktande av de befogenheter som tilldelats arbetsmarknadens parter ska medlemsstaterna säkerställa att arbetstagare som utövar sina rättigheter till ledighet enligt vad som avses i artikel 4, 5 eller 6 får betalning eller tillräcklig ersättning
  i enlighet med medlemsstaternas olika socialförsäkringar
  .

Motivering

Medlemsstaternas socialförsäkringar är en nationell befogenhet.

Ändringsförslag 9

Artikel 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetstagare, i slutet av en sådan ledighet som avses i artikel 4, 5 eller 6, har rätt att
  återgå till
  sina arbeten eller
  till
  likvärdiga tjänster på villkor som inte är mindre gynnsamma för dem och åtnjuta eventuella förbättringar i arbetsförhållandena som de skulle ha fått rätt till under sin frånvaro. | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetstagare, i slutet av en sådan ledighet som avses i artikel 4, 5 eller 6, har rätt att
  återfå
  sina arbeten eller,
  i förekommande fall, erhålla
  likvärdiga tjänster på villkor som inte är mindre gynnsamma för dem och åtnjuta eventuella förbättringar i arbetsförhållandena som de skulle ha fått rätt till under sin frånvaro. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetstagare, i slutet av en sådan ledighet som avses i artikel 4, 5 eller 6, har rätt att
  återgå till
  sina arbeten eller
  till
  likvärdiga tjänster på villkor som inte är mindre gynnsamma för dem och åtnjuta eventuella förbättringar i arbetsförhållandena som de skulle ha fått rätt till under sin frånvaro.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetstagare, i slutet av en sådan ledighet som avses i artikel 4, 5 eller 6, har rätt att
  återfå
  sina arbeten eller,
  i förekommande fall, erhålla
  likvärdiga tjänster på villkor som inte är mindre gynnsamma för dem och åtnjuta eventuella förbättringar i arbetsförhållandena som de skulle ha fått rätt till under sin frånvaro.

Motivering

Omformuleringen syftar till att stärka rätten för personer som tar föräldraledigt att återfå sin tjänst.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens förslag, som är i samklang med och bygger vidare på de bestämmelser som redan finns på området och på initiativet om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som syftar till att stärka unionens sociala dimension och förbättra medlemsstaternas uppåtgående konvergens i fråga om sociala resultat. Genom att förena lagstiftningsåtgärder med andra åtgärder har man de medel som krävs för att sörja för en uppåtgående konvergens inom unionen, något som gällande lagstiftning hittills inte har lyckats åstadkomma, samtidigt som man bibehåller en viss flexibilitet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens förslag, som är i samklang med och bygger vidare på de bestämmelser som redan finns på området och på initiativet om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som syftar till att stärka unionens sociala dimension och förbättra medlemsstaternas uppåtgående konvergens i fråga om sociala resultat. Genom att förena lagstiftningsåtgärder med andra åtgärder har man de medel som krävs för att sörja för en uppåtgående konvergens inom unionen, något som gällande lagstiftning hittills inte har lyckats åstadkomma, samtidigt som man bibehåller en viss flexibilitet.

| 2. | ReK påminner om att den rättsliga grunden för kommissionens förslag till direktiv – artikel 153 i EUF-fördraget – omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter och att subsidiaritetsprincipen därför är tillämplig. Eftersom kommissionens förslag syftar till att modernisera den befintliga rättsliga ramen genom att införa gemensamma miniminormer för politiken om balans mellan arbete och privatliv är åtgärder på EU-nivå nödvändiga, passande och lämpliga. Kommittén konstaterar i detta sammanhang att det i artikel 153 i EUF-fördraget explicit fastställs att ett direktiv är det rättsliga instrument som ska användas för att anta minimikrav som ska genomföras gradvis av medlemsstaterna, vilket bör garantera att förslagets mål kan uppnås med ett minimalt ingrepp. ReK instämmer i att sådana gemensamma miniminormer är särskilt viktiga i samband med fri rörlighet för arbetstagare och friheten att tillhandahålla tjänster på EU:s inre marknad. Kommittén understryker dock att unionens åtgärder bör lämna så stort utrymme som möjligt för nationella beslut, eftersom det är vedertagen praxis att detta område regleras av arbetsmarknadens parter på både EU-nivå och nationell nivå. Regioner och kommuner har en roll som både arbetsgivare och myndighet. |
| --- | --- |

2.

ReK påminner om att den rättsliga grunden för kommissionens förslag till direktiv – artikel 153 i EUF-fördraget – omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter och att subsidiaritetsprincipen därför är tillämplig. Eftersom kommissionens förslag syftar till att modernisera den befintliga rättsliga ramen genom att införa gemensamma miniminormer för politiken om balans mellan arbete och privatliv är åtgärder på EU-nivå nödvändiga, passande och lämpliga. Kommittén konstaterar i detta sammanhang att det i artikel 153 i EUF-fördraget explicit fastställs att ett direktiv är det rättsliga instrument som ska användas för att anta minimikrav som ska genomföras gradvis av medlemsstaterna, vilket bör garantera att förslagets mål kan uppnås med ett minimalt ingrepp. ReK instämmer i att sådana gemensamma miniminormer är särskilt viktiga i samband med fri rörlighet för arbetstagare och friheten att tillhandahålla tjänster på EU:s inre marknad. Kommittén understryker dock att unionens åtgärder bör lämna så stort utrymme som möjligt för nationella beslut, eftersom det är vedertagen praxis att detta område regleras av arbetsmarknadens parter på både EU-nivå och nationell nivå. Regioner och kommuner har en roll som både arbetsgivare och myndighet.

| 3. | ReK menar att ansvaret för en lämplig balans mellan arbete och privatliv bör delas mellan arbetstagare, familjer, arbetsmarknadsparter, lokala och regionala myndigheter och alla offentliga och privata arbetsgivare och tjänsteleverantörer. Endast genom en övergripande ansats, som tar hänsyn till alla perspektiv, blir det möjligt att uppnå ett socialt och ekonomiskt hållbart samhälle där människor och deras familjer står i centrum för politiken. |
| --- | --- |

3.

ReK menar att ansvaret för en lämplig balans mellan arbete och privatliv bör delas mellan arbetstagare, familjer, arbetsmarknadsparter, lokala och regionala myndigheter och alla offentliga och privata arbetsgivare och tjänsteleverantörer. Endast genom en övergripande ansats, som tar hänsyn till alla perspektiv, blir det möjligt att uppnå ett socialt och ekonomiskt hållbart samhälle där människor och deras familjer står i centrum för politiken.

| 4. | Kommittén noterar att det på grund av kulturella normer och föreställningar främst är kvinnor som tar på sig det obetalda arbetet som anhörigvårdare. Detta är en av de viktigaste anledningarna till varför kvinnor i lägre utsträckning än män är verksamma på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund anser ReK att en politik för att förena arbete och privatliv, där ledighet av familjeskäl ingår, kan bidra både till att höja kvinnors sysselsättningsgrad och till en ökning av födelsetalen, vilket leder till mer ekonomiska fördelar för alla. Samtidigt är det viktigt att se till att denna ledighet av familjeskäl inte blir en kvinnofälla som ytterligare begränsar kvinnors valmöjligheter på arbetsmarknaden. Följaktligen bör politiken för att balansera arbete och privatliv åtföljas av politik för delat ansvar mellan kvinnor och män, som möjliggör en förändring av de sociala strukturerna och en ny social pakt i enlighet med vilken den tid som avsätts för arbete, hushållsuppgifter, vård och omsorg, fritid och privatliv kan organiseras jämställt mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

4.

Kommittén noterar att det på grund av kulturella normer och föreställningar främst är kvinnor som tar på sig det obetalda arbetet som anhörigvårdare. Detta är en av de viktigaste anledningarna till varför kvinnor i lägre utsträckning än män är verksamma på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund anser ReK att en politik för att förena arbete och privatliv, där ledighet av familjeskäl ingår, kan bidra både till att höja kvinnors sysselsättningsgrad och till en ökning av födelsetalen, vilket leder till mer ekonomiska fördelar för alla. Samtidigt är det viktigt att se till att denna ledighet av familjeskäl inte blir en kvinnofälla som ytterligare begränsar kvinnors valmöjligheter på arbetsmarknaden. Följaktligen bör politiken för att balansera arbete och privatliv åtföljas av politik för delat ansvar mellan kvinnor och män, som möjliggör en förändring av de sociala strukturerna och en ny social pakt i enlighet med vilken den tid som avsätts för arbete, hushållsuppgifter, vård och omsorg, fritid och privatliv kan organiseras jämställt mellan kvinnor och män.

| 5. | Kommittén påminner om att man mot bakgrund av den pågående demografiska utvecklingen måste omvandla könsrollerna och främja flexiblare och jämställda anställningsavtal och därigenom främja möjligheten att välja kortare arbetstider och ledighet, för män såväl som för kvinnor, för att kunna ta hand om barn och andra anhöriga. |
| --- | --- |

5.

Kommittén påminner om att man mot bakgrund av den pågående demografiska utvecklingen måste omvandla könsrollerna och främja flexiblare och jämställda anställningsavtal och därigenom främja möjligheten att välja kortare arbetstider och ledighet, för män såväl som för kvinnor, för att kunna ta hand om barn och andra anhöriga.

| 6. | Det är beklagligt att direktivets tillämpningsområde begränsas till arbetstagare som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande och att det inte omfattar olika atypiska arbetsformer, såsom egenföretagare, vilket skulle ligga i linje med direktiv 2010/41/EU om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare. Om detta vore fallet skulle även dolda arbetsförhållanden eller ekonomiskt beroende egenföretagande (falskt egenföretagande) täckas in. |
| --- | --- |

6.

Det är beklagligt att direktivets tillämpningsområde begränsas till arbetstagare som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande och att det inte omfattar olika atypiska arbetsformer, såsom egenföretagare, vilket skulle ligga i linje med direktiv 2010/41/EU om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare. Om detta vore fallet skulle även dolda arbetsförhållanden eller ekonomiskt beroende egenföretagande (falskt egenföretagande) täckas in.

| 7. | Kommittén delar kommissionens åsikt att en bättre balans mellan arbete och privatliv skapar ekonomiska och sociala fördelar: det handlar inte bara om rättvisa, om jämställdhet mellan kvinnor och män och om ett optimalt utnyttjande av kompetenser, utan även om hållbarheten i ländernas offentliga finanser och om att främja prioriteringarna om tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

7.

Kommittén delar kommissionens åsikt att en bättre balans mellan arbete och privatliv skapar ekonomiska och sociala fördelar: det handlar inte bara om rättvisa, om jämställdhet mellan kvinnor och män och om ett optimalt utnyttjande av kompetenser, utan även om hållbarheten i ländernas offentliga finanser och om att främja prioriteringarna om tillväxt och sysselsättning.

| 8. | Vi efterlyser därför en övergång till en ny arbetskultur där man erkänner de gemensamma fördelarna för kvinnor, familjer och samhället med en bättre balans mellan arbete och privatliv: minskade löneskillnader mellan könen och kvinnors ökade sysselsättningsgrad väntas få en positiv effekt för kvinnorna själva i fråga om personlig tillfredsställelse, ekonomiska intäkter och framtida pensioner tack vare mer enhetliga och rättvisa pensionsavgifter, liksom på deras familjers ekonomiska situation, deras integration i samhället och deras hälsa. Företagen i sin tur kommer att gynnas av ett bredare utbud av kompetenta, mer motiverade och produktiva arbetstagare, samtidigt som frånvaron kommer att minska. |
| --- | --- |

8.

Vi efterlyser därför en övergång till en ny arbetskultur där man erkänner de gemensamma fördelarna för kvinnor, familjer och samhället med en bättre balans mellan arbete och privatliv: minskade löneskillnader mellan könen och kvinnors ökade sysselsättningsgrad väntas få en positiv effekt för kvinnorna själva i fråga om personlig tillfredsställelse, ekonomiska intäkter och framtida pensioner tack vare mer enhetliga och rättvisa pensionsavgifter, liksom på deras familjers ekonomiska situation, deras integration i samhället och deras hälsa. Företagen i sin tur kommer att gynnas av ett bredare utbud av kompetenta, mer motiverade och produktiva arbetstagare, samtidigt som frånvaron kommer att minska.

| 9. | ReK påminner om att föräldrar och anhörigvårdare, oavsett om de är kvinnor eller män, yngre eller äldre, även är arbetstagare och företagare som bor på landsbygden eller i städer och får dessa områden att leva. Kommittén framhåller svårigheten att finna anhörigvårdare i dessa områden på grund av den högre andelen äldre bland dessa områdens befolkning. Med detta i åtanke skulle ett europeiskt märke för familjevänliga städer kunna övervägas, som tilldelas städer som tillhandahåller familjevänlig infrastruktur och på detta sätt uppmuntrar medborgare att stanna kvar eller flytta in, så att staden blir mer attraktiv för investeringar (1). |
| --- | --- |

9.

ReK påminner om att föräldrar och anhörigvårdare, oavsett om de är kvinnor eller män, yngre eller äldre, även är arbetstagare och företagare som bor på landsbygden eller i städer och får dessa områden att leva. Kommittén framhåller svårigheten att finna anhörigvårdare i dessa områden på grund av den högre andelen äldre bland dessa områdens befolkning. Med detta i åtanke skulle ett europeiskt märke för familjevänliga städer kunna övervägas, som tilldelas städer som tillhandahåller familjevänlig infrastruktur och på detta sätt uppmuntrar medborgare att stanna kvar eller flytta in, så att staden blir mer attraktiv för investeringar (1).

| 10. | Kommittén bekräftar den betydelse som de lokala och regionala myndigheterna har tack vare sin kompetens på områden som berör familjernas vardag, såsom barnomsorg, äldreomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning, utbildning, sociala tjänster och sysselsättning. Flernivåstyre är därför viktigt för ett optimalt genomförande av direktivet (2). |
| --- | --- |

10.

Kommittén bekräftar den betydelse som de lokala och regionala myndigheterna har tack vare sin kompetens på områden som berör familjernas vardag, såsom barnomsorg, äldreomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning, utbildning, sociala tjänster och sysselsättning. Flernivåstyre är därför viktigt för ett optimalt genomförande av direktivet (2).

| 11. | Vi efterlyser därför stöd till de ansträngningar som de lokala och regionala myndigheterna, i egenskap av stora offentliga arbetsgivare i många medlemsstater, gör för att genomföra en lämplig social- och sysselsättningspolitik, inklusive stöd och kapacitetsuppbyggnad som möjliggör genomförandet av en politik som främjar balansen mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

11.

Vi efterlyser därför stöd till de ansträngningar som de lokala och regionala myndigheterna, i egenskap av stora offentliga arbetsgivare i många medlemsstater, gör för att genomföra en lämplig social- och sysselsättningspolitik, inklusive stöd och kapacitetsuppbyggnad som möjliggör genomförandet av en politik som främjar balansen mellan arbete och privatliv.

| 12. | ReK framhåller de europeiska struktur- och investeringsfondernas betydelse som möjliggörande verktyg för de lokala och regionala myndigheterna att på ett lämpligt sätt främja utformningen av åtgärder som syftar till en bättre balans mellan arbete och privatliv. I synnerhet bör Europeiska socialfonden stärkas för att bättre ta itu med materiell fattigdom, fattigdom bland förvärvsarbetande och social delaktighet utöver anställbarhetsstöd. |
| --- | --- |

12.

ReK framhåller de europeiska struktur- och investeringsfondernas betydelse som möjliggörande verktyg för de lokala och regionala myndigheterna att på ett lämpligt sätt främja utformningen av åtgärder som syftar till en bättre balans mellan arbete och privatliv. I synnerhet bör Europeiska socialfonden stärkas för att bättre ta itu med materiell fattigdom, fattigdom bland förvärvsarbetande och social delaktighet utöver anställbarhetsstöd.

| 13. | Det finns redan en mängd goda metoder på lokal och regional nivå som bör spridas, främjas och kopieras på alla nivåer. Man bör belöna de företag som arbetar för en verklig balans mellan arbete och privatliv för de anställdas räkning. |
| --- | --- |

13.

Det finns redan en mängd goda metoder på lokal och regional nivå som bör spridas, främjas och kopieras på alla nivåer. Man bör belöna de företag som arbetar för en verklig balans mellan arbete och privatliv för de anställdas räkning.

| 14. | Regionerna och kommunerna kan också underlätta tillgången till tjänster och fritidsaktiviteter genom att utforma och genomföra en integrerad politik för kultur, handel och transporter, som tar hänsyn till behovet av att förena arbete och familjeliv. |
| --- | --- |

14.

Regionerna och kommunerna kan också underlätta tillgången till tjänster och fritidsaktiviteter genom att utforma och genomföra en integrerad politik för kultur, handel och transporter, som tar hänsyn till behovet av att förena arbete och familjeliv.

| 15. | Kommittén beklagar att det saknas hänvisningar till Barcelonamålen, som syftar till att höja kvinnors sysselsättningsgrad, av vilka ett (som fastställdes 2002) och som Europeiska rådet enats om, handlar om att det ska finnas barnomsorg för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för 33 % av alla barn under 3 år i EU. Dessa mål har ännu inte uppnåtts av alla medlemsstater varför man bör arbeta ännu mer med genomförandet av målen. |
| --- | --- |

15.

Kommittén beklagar att det saknas hänvisningar till Barcelonamålen, som syftar till att höja kvinnors sysselsättningsgrad, av vilka ett (som fastställdes 2002) och som Europeiska rådet enats om, handlar om att det ska finnas barnomsorg för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för 33 % av alla barn under 3 år i EU. Dessa mål har ännu inte uppnåtts av alla medlemsstater varför man bör arbeta ännu mer med genomförandet av målen.

| 16. | ReK konstaterar att den europeiska planeringsterminen är ett kraftfullt verktyg inom budgetpolitiken som kan vara mycket användbart för att ge medlemsstaterna vägledning och rekommendationer när det gäller de ekonomiska faktorer som avhåller den andra försörjaren i hushållet från att arbeta samt vägledning gällande omsorgstjänster. |
| --- | --- |

16.

ReK konstaterar att den europeiska planeringsterminen är ett kraftfullt verktyg inom budgetpolitiken som kan vara mycket användbart för att ge medlemsstaterna vägledning och rekommendationer när det gäller de ekonomiska faktorer som avhåller den andra försörjaren i hushållet från att arbeta samt vägledning gällande omsorgstjänster.

| 17. | ReK understryker behovet av flexibla arbetsformer och av att se till att dessa inte tillämpas på ett sådant sätt att de blir synonyma med låga löner och begränsade karriärmöjligheter, särskilt för kvinnor. Samtidigt bör sådana flexibla arbetsformer diskuteras ordentligt med arbetsgivarna för att minimera risken för avbrott i verksamheten, framför allt när det gäller små och medelstora företag. |
| --- | --- |

17.

ReK understryker behovet av flexibla arbetsformer och av att se till att dessa inte tillämpas på ett sådant sätt att de blir synonyma med låga löner och begränsade karriärmöjligheter, särskilt för kvinnor. Samtidigt bör sådana flexibla arbetsformer diskuteras ordentligt med arbetsgivarna för att minimera risken för avbrott i verksamheten, framför allt när det gäller små och medelstora företag.

| 18. | ReK erinrar om vikten av att föräldrar eller anhörigvårdare, som tvingats vara frånvarande från arbetet under långa perioder på grund av vård- och omsorgsansvar i familjen, enkelt kan få tillgång till utbildning, samt om att den kompetens som de har förvärvat är mycket värdefull. |
| --- | --- |

18.

ReK erinrar om vikten av att föräldrar eller anhörigvårdare, som tvingats vara frånvarande från arbetet under långa perioder på grund av vård- och omsorgsansvar i familjen, enkelt kan få tillgång till utbildning, samt om att den kompetens som de har förvärvat är mycket värdefull.

| 19. | Kommittén understryker att det på dagens arbetsmarknad behövs åtgärder för att öka flexibiliteten och säkerheten för nya företagsmodeller och nya former av sysselsättning, för att förbättra sysselsättningsutsikterna för alla européer, särskilt ungdomar, kvinnor och anhörigvårdare. Förutsatt att den regleras ordentligt och åtföljs av åtgärder för att även trygga rättssäkerheten och den rättsliga klarheten, medför en ökad flexibilitet fördelar för både arbetstagare och arbetsgivare. |
| --- | --- |

19.

Kommittén understryker att det på dagens arbetsmarknad behövs åtgärder för att öka flexibiliteten och säkerheten för nya företagsmodeller och nya former av sysselsättning, för att förbättra sysselsättningsutsikterna för alla européer, särskilt ungdomar, kvinnor och anhörigvårdare. Förutsatt att den regleras ordentligt och åtföljs av åtgärder för att även trygga rättssäkerheten och den rättsliga klarheten, medför en ökad flexibilitet fördelar för både arbetstagare och arbetsgivare.

| 20. | ReK påpekar att ensamstående föräldrar ställs inför särskilda utmaningar när det gäller att förena arbete och privatliv och behöver extra stöd. De arbetar mycket ofta deltid, har få möjligheter till karriärutveckling och särskilda svårigheter i samband med utbildning och fortbildning. Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter uppmanas att erbjuda i synnerhet ensamstående föräldrar flexibla arbetsformer och att erbjuda dem en yrkesutbildning som går att kombinera med ansvar för familjen. |
| --- | --- |

20.

ReK påpekar att ensamstående föräldrar ställs inför särskilda utmaningar när det gäller att förena arbete och privatliv och behöver extra stöd. De arbetar mycket ofta deltid, har få möjligheter till karriärutveckling och särskilda svårigheter i samband med utbildning och fortbildning. Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter uppmanas att erbjuda i synnerhet ensamstående föräldrar flexibla arbetsformer och att erbjuda dem en yrkesutbildning som går att kombinera med ansvar för familjen.

| 21. | Det är viktigt att erfarenheterna hos de anhörigvårdare som ägnar sig åt nämnda uppgift i sitt privatliv kan få ett praktiskt erkännande som underlättar deras yrkesmässiga tillträde till arbetsmarknaden, där de kan utföra samma uppgifter som de förvärvat kunskaper om i sitt privatliv. |
| --- | --- |

21.

Det är viktigt att erfarenheterna hos de anhörigvårdare som ägnar sig åt nämnda uppgift i sitt privatliv kan få ett praktiskt erkännande som underlättar deras yrkesmässiga tillträde till arbetsmarknaden, där de kan utföra samma uppgifter som de förvärvat kunskaper om i sitt privatliv.

| 22. | Vi beklagar bristen på förslag för att förstärka rättigheterna i samband med mammaledighet, t.ex. skydd mot uppsägning under en längre tidsperiod och, mer allmänt, skydd mot diskriminering på arbetsplatsen. Det är en förlorad chans, särskilt eftersom syftet med direktivet är att ersätta det direktiv om mammaledighet som drogs tillbaka 2015. |
| --- | --- |

22.

Vi beklagar bristen på förslag för att förstärka rättigheterna i samband med mammaledighet, t.ex. skydd mot uppsägning under en längre tidsperiod och, mer allmänt, skydd mot diskriminering på arbetsplatsen. Det är en förlorad chans, särskilt eftersom syftet med direktivet är att ersätta det direktiv om mammaledighet som drogs tillbaka 2015.

| 23. | ReK välkomnar införandet av pappaledighet, som gynnar både föräldrar och barn. Det behövs en kulturförändring som gör att pappor känner att det är godtagbart att de tar ledigt från arbetet för att ta hand om ett barn. Denna förändring kommer att inträffa snabbare om båda föräldrarna behandlas mer lika ända från graviditetens början. |
| --- | --- |

23.

ReK välkomnar införandet av pappaledighet, som gynnar både föräldrar och barn. Det behövs en kulturförändring som gör att pappor känner att det är godtagbart att de tar ledigt från arbetet för att ta hand om ett barn. Denna förändring kommer att inträffa snabbare om båda föräldrarna behandlas mer lika ända från graviditetens början.

| 24. | Kommittén ser positivt på förslaget att rätten till pappaledighet ska ges oavsett civilstånd eller familjerättslig ställning, i enlighet med definitionen i nationell lagstiftning, för att undvika all diskriminering. Det ska vara upp till medlemsstaterna att fastställa villkoren för beviljande av föräldraledighet och tillämpningsbestämmelserna, för det fall att fler än två personer begär att få ta ut denna föräldraledighet. |
| --- | --- |

24.

Kommittén ser positivt på förslaget att rätten till pappaledighet ska ges oavsett civilstånd eller familjerättslig ställning, i enlighet med definitionen i nationell lagstiftning, för att undvika all diskriminering. Det ska vara upp till medlemsstaterna att fastställa villkoren för beviljande av föräldraledighet och tillämpningsbestämmelserna, för det fall att fler än två personer begär att få ta ut denna föräldraledighet.

| 25. | Vi uppmuntrar införandet av föräldraledighet, vars ersättning fastställs av medlemsstaterna, som har exklusiv befogenhet på detta område, genom lagstiftning eller kollektivförhandlingar, vilket ger dem möjlighet att fastställa de exakta villkoren. Vi anser dessutom att en god balans mellan arbete och privatliv, som gör att föräldrarna har mer tid över för barnen utan att deras anställningar därigenom blir otryggare, är mycket viktig för barns välbefinnande och för samhället. |
| --- | --- |

25.

Vi uppmuntrar införandet av föräldraledighet, vars ersättning fastställs av medlemsstaterna, som har exklusiv befogenhet på detta område, genom lagstiftning eller kollektivförhandlingar, vilket ger dem möjlighet att fastställa de exakta villkoren. Vi anser dessutom att en god balans mellan arbete och privatliv, som gör att föräldrarna har mer tid över för barnen utan att deras anställningar därigenom blir otryggare, är mycket viktig för barns välbefinnande och för samhället.

| 26. | ReK menar att införandet av betald ledighet för vård och omsorg är ett viktigt förslag för att legitimera och stödja personer som själva spontant och informellt tar hand om vårdberoende anhöriga, äldre eller personer med funktionsnedsättning, i deras engagemang för solidaritet mellan generationerna i familjen. Det krävs dock alltjämt insatser för att se till att det finns tillräckliga inrättningar för långtidsvård för att bemöta växande behov, samt att EU-medel avsätts för att skapa tjänster inom långtidsvård. Båda dessa aspekter är avgörande för att hjälpa medlemsstaterna att hantera de aktuella demografiska tendenserna i Europa: en åldrande befolkning, sjunkande födelsetal, en ökad förväntad livslängd. Balansen mellan arbete och privatliv samt jämställdheten mellan kvinnor och män måste gå hand i hand med investeringar i långtidsvård av god kvalitet och en diversifiering av tjänsterna på området. |
| --- | --- |

26.

ReK menar att införandet av betald ledighet för vård och omsorg är ett viktigt förslag för att legitimera och stödja personer som själva spontant och informellt tar hand om vårdberoende anhöriga, äldre eller personer med funktionsnedsättning, i deras engagemang för solidaritet mellan generationerna i familjen. Det krävs dock alltjämt insatser för att se till att det finns tillräckliga inrättningar för långtidsvård för att bemöta växande behov, samt att EU-medel avsätts för att skapa tjänster inom långtidsvård. Båda dessa aspekter är avgörande för att hjälpa medlemsstaterna att hantera de aktuella demografiska tendenserna i Europa: en åldrande befolkning, sjunkande födelsetal, en ökad förväntad livslängd. Balansen mellan arbete och privatliv samt jämställdheten mellan kvinnor och män måste gå hand i hand med investeringar i långtidsvård av god kvalitet och en diversifiering av tjänsterna på området.

| 27. | ReK välkomnar förslaget om att ta fram mer och bättre uppgifter, inom ramen för de icke-lagstiftande åtgärder som förslås av kommissionen, och betonar behovet av att samla in uppgifter på lokal och regional nivå, i syfte att utarbeta en politik som är målinriktad och resurseffektiv. |
| --- | --- |

27.

ReK välkomnar förslaget om att ta fram mer och bättre uppgifter, inom ramen för de icke-lagstiftande åtgärder som förslås av kommissionen, och betonar behovet av att samla in uppgifter på lokal och regional nivå, i syfte att utarbeta en politik som är målinriktad och resurseffektiv.

| 28. | Man bör uttryckligen erkänna barnomsorgens utbildningsmässiga betydelse och följaktligen bör de stödåtgärder som införs ta hänsyn till denna aspekt, så att personalen och arbetet inom denna mycket känsliga sektor värderas högre av samhället. |
| --- | --- |

28.

Man bör uttryckligen erkänna barnomsorgens utbildningsmässiga betydelse och följaktligen bör de stödåtgärder som införs ta hänsyn till denna aspekt, så att personalen och arbetet inom denna mycket känsliga sektor värderas högre av samhället.

| 29. | Kommittén understryker att utöver ett stärkt skydd kring ledighet kommer det nya direktivets framgång också att vara beroende av minskade löneskillnader mellan könen och större jämlikhet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

29.

Kommittén understryker att utöver ett stärkt skydd kring ledighet kommer det nya direktivets framgång också att vara beroende av minskade löneskillnader mellan könen och större jämlikhet på arbetsmarknaden.

| 30. | Vi föreslår att man samlar in uppgifter om arbetstid, uppdelade efter kön och ålder, för att få information om diskriminering mellan sektorer. |
| --- | --- |

30.

Vi föreslår att man samlar in uppgifter om arbetstid, uppdelade efter kön och ålder, för att få information om diskriminering mellan sektorer.

| 31. | Kommittén föreslår ett samarbete med Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE), Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound), Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och de nationella och regionala jämställdhetsorganen för att kontinuerligt uppdatera indikatorerna för balans mellan arbete och privatliv, i syfte att säkerställa att uppgifterna är relevanta och tillgängliga i god tid. |
| --- | --- |

31.

Kommittén föreslår ett samarbete med Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE), Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound), Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och de nationella och regionala jämställdhetsorganen för att kontinuerligt uppdatera indikatorerna för balans mellan arbete och privatliv, i syfte att säkerställa att uppgifterna är relevanta och tillgängliga i god tid.

| 32. | Kommittén uppmanar kommissionen att enträget be medlemsstaterna att i och före den obligatoriska undervisningen inbegripa undervisning i jämställdhet och att fortsätta myndigheternas arbete för att informera och öka medvetenheten. |
| --- | --- |

32.

Kommittén uppmanar kommissionen att enträget be medlemsstaterna att i och före den obligatoriska undervisningen inbegripa undervisning i jämställdhet och att fortsätta myndigheternas arbete för att informera och öka medvetenheten.

| 33. | ReK uppmuntrar kommissionen att fokusera sina insatser på att säkerställa genomförandet och efterlevnaden av befintlig europeisk lagstiftning och befintliga målsättningar för att säkerställa balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare. EU bör utarbeta och anta en ny europeisk flerårig jämställdhetsstrategi, följa upp situationen i medlemsstaterna, informera och sprida goda exempel på jämställdhetsarbete. Ett bredare integrerat jämställdhetsperspektiv skulle kunna stimulera till insatser på nationell nivå. |
| --- | --- |

33.

ReK uppmuntrar kommissionen att fokusera sina insatser på att säkerställa genomförandet och efterlevnaden av befintlig europeisk lagstiftning och befintliga målsättningar för att säkerställa balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare. EU bör utarbeta och anta en ny europeisk flerårig jämställdhetsstrategi, följa upp situationen i medlemsstaterna, informera och sprida goda exempel på jämställdhetsarbete. Ett bredare integrerat jämställdhetsperspektiv skulle kunna stimulera till insatser på nationell nivå.

| 34. | Kommittén uppmanar kommissionen att enträget be medlemsstaterna att genomföra åtgärder som minskar de ekonomiska kostnaderna för barnomsorg under arbetande föräldrars arbetsdag, från noll års ålder till dess att den obligatoriska skolan börjar. |
| --- | --- |

34.

Kommittén uppmanar kommissionen att enträget be medlemsstaterna att genomföra åtgärder som minskar de ekonomiska kostnaderna för barnomsorg under arbetande föräldrars arbetsdag, från noll års ålder till dess att den obligatoriska skolan börjar.

| 35. | Kommittén uppmanar kommissionen att enträget be medlemsstaterna att ta hänsyn till små och medelstora företags samt mikroföretags situation och införa ekonomiska åtgärder för att dessa ska kunna främja balans mellan arbete och privatliv för sina anställda. |
| --- | --- |

35.

Kommittén uppmanar kommissionen att enträget be medlemsstaterna att ta hänsyn till små och medelstora företags samt mikroföretags situation och införa ekonomiska åtgärder för att dessa ska kunna främja balans mellan arbete och privatliv för sina anställda.

Bryssel den 30 november 2017

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

17

(18)  Rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1) (finns ej på svenska).

18

(19)  Rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (EGT L 14, 20.1.1998, s. 9).

19

(20)  Rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG (EUT L 68, 18.03.2010, s. 13).

20

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

17

(18)  Rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1) (finns ej på svenska).

18

(19)  Rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (EGT L 14, 20.1.1998, s. 9).

19

(20)  Rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG (EUT L 68, 18.03.2010, s. 13).

20

(21)  
  Kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013”Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid” (

  EUT L 59, 2.3.2013, s. 5).

21

Kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013”Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid” (

(21)  Rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175, 10.7.1999, s. 43).

21

(21)  Rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175, 10.7.1999, s. 43).

21

(1)  Rapporten om den territoriella konsekvensbedömningen av balans mellan arbete och privatliv.

1

(2)  Ibid.

2

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/73

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin

(2018/C 164/12)

| Föredragande: | Ka ta Tüttő (HU–PES), ledamot, stadsdelsfullmäktige, Budapest 12 |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin
  COM(2017) 34 final |

Föredragande:

Ka ta Tüttő (HU–PES), ledamot, stadsdelsfullmäktige, Budapest 12

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin

COM(2017) 34 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | ReK upprepar sin ståndpunkt att avfallshierarkin utgör en grundläggande princip för den cirkulära ekonomin och instämmer i att processerna för energiåtervinning kan bidra till övergången till en cirkulär ekonomi, under förutsättning att de lösningar som väljs inte utgör ett hinder för att förebyggande av avfall, återanvändning av produkter och återvinning av avfall ska kunna ske i större utsträckning. |
| --- | --- |

1.

ReK upprepar sin ståndpunkt att avfallshierarkin utgör en grundläggande princip för den cirkulära ekonomin och instämmer i att processerna för energiåtervinning kan bidra till övergången till en cirkulär ekonomi, under förutsättning att de lösningar som väljs inte utgör ett hinder för att förebyggande av avfall, återanvändning av produkter och återvinning av avfall ska kunna ske i större utsträckning.

| 2. | I syfte att uppnå det ambitiösa målet om en helt och hållet sluten cirkulär ekonomi måste den politiska viljan att vidta nödvändiga åtgärder finnas på alla nivåer, och lika nödvändig är en varaktig förändring av den allmänna opinionen och konsumenternas beteende, samt skapandet av en stabil marknad för produkter och material baserade på sekundära råvaror. |
| --- | --- |

2.

I syfte att uppnå det ambitiösa målet om en helt och hållet sluten cirkulär ekonomi måste den politiska viljan att vidta nödvändiga åtgärder finnas på alla nivåer, och lika nödvändig är en varaktig förändring av den allmänna opinionen och konsumenternas beteende, samt skapandet av en stabil marknad för produkter och material baserade på sekundära råvaror.

| 3. | Energiåtervinning i mycket energieffektiva förbränningsanläggningar ur avfall som inte kan undvikas eller återvinnas är under vissa omständigheter en integrerad del av den cirkulära ekonomin och har en viktig roll i flera medlemsstater och regioner när det gäller att väsentligt minska användningen av deponier inom en snar framtid. Dessutom bidrar denna typ av energiåtervinning till energiförsörjningen. |
| --- | --- |

3.

Energiåtervinning i mycket energieffektiva förbränningsanläggningar ur avfall som inte kan undvikas eller återvinnas är under vissa omständigheter en integrerad del av den cirkulära ekonomin och har en viktig roll i flera medlemsstater och regioner när det gäller att väsentligt minska användningen av deponier inom en snar framtid. Dessutom bidrar denna typ av energiåtervinning till energiförsörjningen.

| 4. | Planerna för energiåtervinning bör baseras på EU:s avfallshierarki, en maximalt minskad avfallsvolym och ett livscykeltänkande. Dessutom måste man inom ramen för den cirkulära ekonomin undvika ett skifte bort från den modell som bygger på en hög grad av återvinning i energiåtervinningssyfte, och därmed också undvika en överkapacitet vid dessa anläggningar. Det är dock viktigt att understryka att endast det avfall som lämpar sig för återvinning ska cirkuleras och att restavfall enbart i sista hand ska deponeras och att därför energiåtervinning ska väljas före deponering. |
| --- | --- |

4.

Planerna för energiåtervinning bör baseras på EU:s avfallshierarki, en maximalt minskad avfallsvolym och ett livscykeltänkande. Dessutom måste man inom ramen för den cirkulära ekonomin undvika ett skifte bort från den modell som bygger på en hög grad av återvinning i energiåtervinningssyfte, och därmed också undvika en överkapacitet vid dessa anläggningar. Det är dock viktigt att understryka att endast det avfall som lämpar sig för återvinning ska cirkuleras och att restavfall enbart i sista hand ska deponeras och att därför energiåtervinning ska väljas före deponering.

| 5. | Kommittén påminner om att ett fullständigt och korrekt genomförande av befintlig EU-lagstiftning om avfall är av största betydelse när det gäller att skapa lika villkor för avfallshantering i hela Europa. |
| --- | --- |

5.

Kommittén påminner om att ett fullständigt och korrekt genomförande av befintlig EU-lagstiftning om avfall är av största betydelse när det gäller att skapa lika villkor för avfallshantering i hela Europa.

| 6. | Kommittén uppmanar alla förvaltningsnivåer i medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att minska deponeringen och mängden icke återvinningsbart avfall som förbränns, i synnerhet om det innebär att energin inte tas tillvara, och att särskilt fokusera på förebyggande av avfall, utveckling av separat insamling av avfall och investeringar i verksamhet som har en högre placering i avfallshierarkin. |
| --- | --- |

6.

Kommittén uppmanar alla förvaltningsnivåer i medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att minska deponeringen och mängden icke återvinningsbart avfall som förbränns, i synnerhet om det innebär att energin inte tas tillvara, och att särskilt fokusera på förebyggande av avfall, utveckling av separat insamling av avfall och investeringar i verksamhet som har en högre placering i avfallshierarkin.

| 7. | ReK framhåller att det enligt EU:s regioner förekommer enorma skillnader, inte bara avseende mängden kommunalt avfall utan även hur avfallet hanteras. En del regioner har redan överskridit unionens avfallsmål utan att använda sig av energiåtervinning, medan andra inte lyckas nå de fastställda minimimålen. Detta visar att införandet av system som ser likadana ut kan ge mycket olika slutresultat och att det lokala engagemanget för att uppnå de fastställda målen således är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

7.

ReK framhåller att det enligt EU:s regioner förekommer enorma skillnader, inte bara avseende mängden kommunalt avfall utan även hur avfallet hanteras. En del regioner har redan överskridit unionens avfallsmål utan att använda sig av energiåtervinning, medan andra inte lyckas nå de fastställda minimimålen. Detta visar att införandet av system som ser likadana ut kan ge mycket olika slutresultat och att det lokala engagemanget för att uppnå de fastställda målen således är av avgörande betydelse.

| 8. | ReK påminner om att avfallshierarkin är en grundsten i EU:s avfallspolitik och avfallslagstiftning och samtidigt intar en nyckelroll för övergången till den cirkulära ekonomin. Dess viktigaste syfte är att tillhandahålla en prioriteringsordning som minimerar de skadliga miljöeffekterna och optimerar resurseffektiviteten i samband med förebyggande och hantering av avfall. |
| --- | --- |

8.

ReK påminner om att avfallshierarkin är en grundsten i EU:s avfallspolitik och avfallslagstiftning och samtidigt intar en nyckelroll för övergången till den cirkulära ekonomin. Dess viktigaste syfte är att tillhandahålla en prioriteringsordning som minimerar de skadliga miljöeffekterna och optimerar resurseffektiviteten i samband med förebyggande och hantering av avfall.

| 9. | Med tanke på de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna i fråga om förhållandena och möjligheterna till energiåtervinning ur avfall kan de lämpligaste sätten att uppnå de allmänna målen också skilja sig mycket åt och man bör därför undvika en universallösning. |
| --- | --- |

9.

Med tanke på de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna i fråga om förhållandena och möjligheterna till energiåtervinning ur avfall kan de lämpligaste sätten att uppnå de allmänna målen också skilja sig mycket åt och man bör därför undvika en universallösning.

Separat avfallsinsamling

| 10. | Biologiskt nedbrytbart avfall utgör en stor del av mängden hushållsavfall, och ReK betonar att man bör ägna större uppmärksamhet åt att uppnå en ökad återvinning av bioavfallet, t.ex. genom processer som anaerob nedbrytning av renare bioavfall som sorteras på lämpligt sätt, där materialåtervinning och energiåtervinning kombineras. Insamlingen av bioavfall bör genomföras utifrån de lokala och regionala förhållandena, med utrymme för utveckling och innovation i denna uppgift. Det är därför viktigt att insamlingen organiseras i enlighet med en lokal bedömning av hur man bäst kan uppnå återvinningsmålen i ramdirektivet om avfall, och att inte ålägga de lokala och regionala myndigheterna metodkrav för insamlingen. |
| --- | --- |

10.

Biologiskt nedbrytbart avfall utgör en stor del av mängden hushållsavfall, och ReK betonar att man bör ägna större uppmärksamhet åt att uppnå en ökad återvinning av bioavfallet, t.ex. genom processer som anaerob nedbrytning av renare bioavfall som sorteras på lämpligt sätt, där materialåtervinning och energiåtervinning kombineras. Insamlingen av bioavfall bör genomföras utifrån de lokala och regionala förhållandena, med utrymme för utveckling och innovation i denna uppgift. Det är därför viktigt att insamlingen organiseras i enlighet med en lokal bedömning av hur man bäst kan uppnå återvinningsmålen i ramdirektivet om avfall, och att inte ålägga de lokala och regionala myndigheterna metodkrav för insamlingen.

| 11. | Med tanke på de olika utvecklingsnivåerna i EU:s regioner och de relativt höga kostnaderna för genomförandet av de allt bättre systemen för avfalls- och energiåtervinning bör man söka möjligheter att öka finansieringen för åtgärder av denna typ. Det är av intresse för medborgarna i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

Med tanke på de olika utvecklingsnivåerna i EU:s regioner och de relativt höga kostnaderna för genomförandet av de allt bättre systemen för avfalls- och energiåtervinning bör man söka möjligheter att öka finansieringen för åtgärder av denna typ. Det är av intresse för medborgarna i alla medlemsstater.

| 12. | ReK vill uppmärksamma det faktum att även om den separata insamlingen är omfattande i flera regioner står återvinningskvoten inte i proportion till detta, och att man därför bör ta fram specifika politiska instrument för att komma tillrätta med denna obalans. Det är i synnerhet viktigt att fastställa krav för att främja användningen av sekundära råvaror, inom ramen för en lämplig priskonkurrens i förhållande till de ursprungliga råvarorna. |
| --- | --- |

12.

ReK vill uppmärksamma det faktum att även om den separata insamlingen är omfattande i flera regioner står återvinningskvoten inte i proportion till detta, och att man därför bör ta fram specifika politiska instrument för att komma tillrätta med denna obalans. Det är i synnerhet viktigt att fastställa krav för att främja användningen av sekundära råvaror, inom ramen för en lämplig priskonkurrens i förhållande till de ursprungliga råvarorna.

| 13. | Kommittén stöder utvecklingen av mekanismer för sortering och återvinning av avfall som leder till produktion av kvalitetsavfall med låg föroreningshalt. Det är också möjligt att använda andra metoder, såsom ersättning av fossila bränslen med avfall från dessa i förbränningsanläggningar för produktion av cement och kalk, anaerob nedbrytning av biologiskt nedbrytbart avfall eller produktion av bränslen som utvunnits ur avfall. Inrättandet av ny förbränningskapacitet är dock ett möjligt komplement och ska användas för att undvika att nya deponier anläggs i områden med liten avfallsförbränningskapacitet. Detta ger sammantaget en bättre miljönytta. Sådana förbränningsanläggningar ska dock kombineras med energiåtervinning. |
| --- | --- |

13.

Kommittén stöder utvecklingen av mekanismer för sortering och återvinning av avfall som leder till produktion av kvalitetsavfall med låg föroreningshalt. Det är också möjligt att använda andra metoder, såsom ersättning av fossila bränslen med avfall från dessa i förbränningsanläggningar för produktion av cement och kalk, anaerob nedbrytning av biologiskt nedbrytbart avfall eller produktion av bränslen som utvunnits ur avfall. Inrättandet av ny förbränningskapacitet är dock ett möjligt komplement och ska användas för att undvika att nya deponier anläggs i områden med liten avfallsförbränningskapacitet. Detta ger sammantaget en bättre miljönytta. Sådana förbränningsanläggningar ska dock kombineras med energiåtervinning.

Förbränningskapacitet

| 14. | ReK håller med om att en förutsättning för en övergång till en cirkulär ekonomi är att man vid planeringen av hanteringen av avfall som inte kan återvinnas hittar rätt balans i fråga om kapaciteten för återvinning av energi ur avfallet, så att man undviker risken för ekonomiska förluster och skapandet av infrastrukturella hinder för ökad materialåtervinning. |
| --- | --- |

14.

ReK håller med om att en förutsättning för en övergång till en cirkulär ekonomi är att man vid planeringen av hanteringen av avfall som inte kan återvinnas hittar rätt balans i fråga om kapaciteten för återvinning av energi ur avfallet, så att man undviker risken för ekonomiska förluster och skapandet av infrastrukturella hinder för ökad materialåtervinning.

| 15. | Med hänsyn till den cirkulära ekonomin påpekar kommittén att man i förbränningskapaciteten måste beakta transportavståndet för det avfall som ska bortskaffas samt parametrar såsom avståndet från andra anläggningar för sortering och behandling av avfall (och deras upptagningsområden), folkmängden i upptagningsområdet, mängden producerat avfall och förväntade förändringar av dessa parametrar, för att det ska vara möjligt att minimera de ytterligare negativa miljöeffekterna. |
| --- | --- |

15.

Med hänsyn till den cirkulära ekonomin påpekar kommittén att man i förbränningskapaciteten måste beakta transportavståndet för det avfall som ska bortskaffas samt parametrar såsom avståndet från andra anläggningar för sortering och behandling av avfall (och deras upptagningsområden), folkmängden i upptagningsområdet, mängden producerat avfall och förväntade förändringar av dessa parametrar, för att det ska vara möjligt att minimera de ytterligare negativa miljöeffekterna.

| 16. | ReK vill fästa uppmärksamheten på att man under bedömningen och planeringen av förbränningskapaciteten inte kan ta hänsyn till endast kommunalt avfall, med tanke på att en stor del av det avfall som används till energiåtervinning kommer från andra källor. |
| --- | --- |

16.

ReK vill fästa uppmärksamheten på att man under bedömningen och planeringen av förbränningskapaciteten inte kan ta hänsyn till endast kommunalt avfall, med tanke på att en stor del av det avfall som används till energiåtervinning kommer från andra källor.

| 17. | Kommissionen har tyvärr ett ensidigt fokus på överkapacitet av avfallsförbränning i sina rekommendationer, men den stora andelen deponerat material i unionen visar att även underkapacitet är ett problem som man måste ta itu med. För att minska mängden avfall är det viktigt att ställa tydligare krav på återanvändningen och återvinningen av material och att uppmuntra användning av återvunna material vid produktionen av varor, dock med beaktande av behovet av att avlägsna skadliga ämnen ur kretsloppet. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen har tyvärr ett ensidigt fokus på överkapacitet av avfallsförbränning i sina rekommendationer, men den stora andelen deponerat material i unionen visar att även underkapacitet är ett problem som man måste ta itu med. För att minska mängden avfall är det viktigt att ställa tydligare krav på återanvändningen och återvinningen av material och att uppmuntra användning av återvunna material vid produktionen av varor, dock med beaktande av behovet av att avlägsna skadliga ämnen ur kretsloppet.

| 18. | Kommittén håller med kommissionen om att energiåtervinning ur avfall visserligen har en viktig roll i flera medlemsstater för att undvika deponering, men att en överkapacitet vad gäller avfallsförbränning kan leda till en teknologisk inlåsning, vilket skulle kunna göra det svårare att uppnå avfallsmålen. |
| --- | --- |

18.

Kommittén håller med kommissionen om att energiåtervinning ur avfall visserligen har en viktig roll i flera medlemsstater för att undvika deponering, men att en överkapacitet vad gäller avfallsförbränning kan leda till en teknologisk inlåsning, vilket skulle kunna göra det svårare att uppnå avfallsmålen.

| 19. | Vi föreslår att äldre och mindre effektiva anläggningars energieffektivitet optimeras för att stödja EU:s självförsörjning på energiområdet och minska förbrukningen av icke förnybara fossila resurser. Om en sådan förbättring inte är ekonomiskt eller tekniskt möjlig bör de anläggningar som inte kan anpassas gradvis avvecklas och stödmekanismerna fasas ut, särskilt i medlemsstater med överkapacitet. |
| --- | --- |

19.

Vi föreslår att äldre och mindre effektiva anläggningars energieffektivitet optimeras för att stödja EU:s självförsörjning på energiområdet och minska förbrukningen av icke förnybara fossila resurser. Om en sådan förbättring inte är ekonomiskt eller tekniskt möjlig bör de anläggningar som inte kan anpassas gradvis avvecklas och stödmekanismerna fasas ut, särskilt i medlemsstater med överkapacitet.

| 20. | Vi uppmanar de medlemsstater vars förbränningskapacitet är låg eller obefintlig att rikta in sina insatser på utveckling av separat insamling och återvinning av avfall – separat insamling vid källan bör uppmuntras, eftersom detta är avgörande för att få tillgång till avfall av god kvalitet som har ett högt återvinningsvärde – och att endast använda sig av energiåtervinning i större utsträckning under förutsättning att åtgärden varit föremål för en noggrann planering, med tanke på att det i huvudsak handlar om en tillfällig övergångslösning inom ramen för en övergång från ett system som bygger på deponering till ett annat system, vars slutmål är återvinning. |
| --- | --- |

20.

Vi uppmanar de medlemsstater vars förbränningskapacitet är låg eller obefintlig att rikta in sina insatser på utveckling av separat insamling och återvinning av avfall – separat insamling vid källan bör uppmuntras, eftersom detta är avgörande för att få tillgång till avfall av god kvalitet som har ett högt återvinningsvärde – och att endast använda sig av energiåtervinning i större utsträckning under förutsättning att åtgärden varit föremål för en noggrann planering, med tanke på att det i huvudsak handlar om en tillfällig övergångslösning inom ramen för en övergång från ett system som bygger på deponering till ett annat system, vars slutmål är återvinning.

| 21. | Vi ställer oss positiva till avfallstransporter mellan medlemsstater och mellan regioner i energiåtervinningssyfte, för att undvika eller minska deponering, också med tanke på att detta bidrar till en bättre användning av befintlig förbränningskapacitet. Detta är ett komplement till nationella och regionala lösningar. Kommittén bedömer för övrigt att det är nödvändigt att beakta rättvise- och solidaritetsaspekterna när man bedömer om avfallstransporter mellan medlemsstaterna är motiverade, för att de berörda länderna och regionerna ska kunna dra nytta av transporternas miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar på ett jämlikt sätt. |
| --- | --- |

21.

Vi ställer oss positiva till avfallstransporter mellan medlemsstater och mellan regioner i energiåtervinningssyfte, för att undvika eller minska deponering, också med tanke på att detta bidrar till en bättre användning av befintlig förbränningskapacitet. Detta är ett komplement till nationella och regionala lösningar. Kommittén bedömer för övrigt att det är nödvändigt att beakta rättvise- och solidaritetsaspekterna när man bedömer om avfallstransporter mellan medlemsstaterna är motiverade, för att de berörda länderna och regionerna ska kunna dra nytta av transporternas miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar på ett jämlikt sätt.

Ekonomiska och sociala konsekvenser

| 22. | Kommittén framhåller det faktum att det förekommer enorma skillnader mellan medlemsstaterna och regionerna när det gäller mängden kommunalt avfall per invånare, som i vissa länder kan vara mer än dubbelt så stor som i andra länder. Dessa skillnader kan bero på många olika faktorer, och de lägsta mängderna kan förklaras antingen av ansvarsfull konsumtion eller av fattigdom, beroende på vilken medlemsstat eller region det handlar om. Strategierna för avfallshantering bör ta hänsyn till alla dessa aspekter, eftersom politiska verktyg och stödmekanismer som sinsemellan ser mycket olika ut kan vara effektiva när det gäller att uppnå de fastställda målen. |
| --- | --- |

22.

Kommittén framhåller det faktum att det förekommer enorma skillnader mellan medlemsstaterna och regionerna när det gäller mängden kommunalt avfall per invånare, som i vissa länder kan vara mer än dubbelt så stor som i andra länder. Dessa skillnader kan bero på många olika faktorer, och de lägsta mängderna kan förklaras antingen av ansvarsfull konsumtion eller av fattigdom, beroende på vilken medlemsstat eller region det handlar om. Strategierna för avfallshantering bör ta hänsyn till alla dessa aspekter, eftersom politiska verktyg och stödmekanismer som sinsemellan ser mycket olika ut kan vara effektiva när det gäller att uppnå de fastställda målen.

| 23. | Kommittén noterar att användningen av avfall som bränsle i enskilda hushålls kaminer i vissa regioner är ett stort problem som hänger samman med dels energifattigdom, dels vårdslöshet och bristande kunskaper om de negativa konsekvenserna av detta, och att denna användning, till skillnad från specialiserade förbränningsanläggningar utrustade med anpassade filtersystem, orsakar miljöskador och innebär stora risker för folkhälsan, förutom att den är oförenlig med de grundläggande villkoren för social integration. Kommittén uppmanar därför kommissionen att inkludera även kampen mot energifattigdomen i dess åtgärder för energiåtervinning ur avfall och att anta strategier för att förbättra kunskaperna om de negativa konsekvenserna av förbränning i hemmet. |
| --- | --- |

23.

Kommittén noterar att användningen av avfall som bränsle i enskilda hushålls kaminer i vissa regioner är ett stort problem som hänger samman med dels energifattigdom, dels vårdslöshet och bristande kunskaper om de negativa konsekvenserna av detta, och att denna användning, till skillnad från specialiserade förbränningsanläggningar utrustade med anpassade filtersystem, orsakar miljöskador och innebär stora risker för folkhälsan, förutom att den är oförenlig med de grundläggande villkoren för social integration. Kommittén uppmanar därför kommissionen att inkludera även kampen mot energifattigdomen i dess åtgärder för energiåtervinning ur avfall och att anta strategier för att förbättra kunskaperna om de negativa konsekvenserna av förbränning i hemmet.

| 24. | Det är viktigt att tydligt ange hur kostnaderna för avfallshanteringen ska finansieras och av vem, med tanke på att dessa kostnader redan innebär en oproportionerligt stor börda i förhållande till hushållens inkomster i flera medlemsstater. Det är därför nödvändigt att noga övervaka de ekonomiska och sociala konsekvenserna. Denna situation är särskilt problematisk för många öar och regioner i de yttersta randområdena, i synnerhet för dem som är överbefolkade och dem som är utsatta för ett hårt tryck från turismen. |
| --- | --- |

24.

Det är viktigt att tydligt ange hur kostnaderna för avfallshanteringen ska finansieras och av vem, med tanke på att dessa kostnader redan innebär en oproportionerligt stor börda i förhållande till hushållens inkomster i flera medlemsstater. Det är därför nödvändigt att noga övervaka de ekonomiska och sociala konsekvenserna. Denna situation är särskilt problematisk för många öar och regioner i de yttersta randområdena, i synnerhet för dem som är överbefolkade och dem som är utsatta för ett hårt tryck från turismen.

Verktyg för genomförandet av politiken

| 25. | De lokala och regionala myndigheterna har en central roll när det gäller att uppnå EU:s gemensamma mål för avfallshantering, särskilt vad gäller hanteringen av kommunalt avfall, eftersom det är de som ska genomföra besluten och de stora skillnaderna mellan dem i fråga om deras förhållanden gör att det inte finns någon universallösning. |
| --- | --- |

25.

De lokala och regionala myndigheterna har en central roll när det gäller att uppnå EU:s gemensamma mål för avfallshantering, särskilt vad gäller hanteringen av kommunalt avfall, eftersom det är de som ska genomföra besluten och de stora skillnaderna mellan dem i fråga om deras förhållanden gör att det inte finns någon universallösning.

| 26. | ReK betonar vikten av investeringar via EU:s finansieringsmekanismer, såsom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), i synnerhet deras roll för att attrahera privat finansiering av bättre och mer ”cirkulära” lösningar för avfallshanteringen. Kommittén ställer sig också positiv till stödet för att få ut mer avancerad energieffektiv teknik på marknaden, som utvecklats bland annat genom programmen för forskning och innovation. |
| --- | --- |

26.

ReK betonar vikten av investeringar via EU:s finansieringsmekanismer, såsom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), i synnerhet deras roll för att attrahera privat finansiering av bättre och mer ”cirkulära” lösningar för avfallshanteringen. Kommittén ställer sig också positiv till stödet för att få ut mer avancerad energieffektiv teknik på marknaden, som utvecklats bland annat genom programmen för forskning och innovation.

| 27. | Kommittén uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna i hög grad involverar de lokala och regionala myndigheterna i utformningen av strategin, antagandet av de nödvändiga tekniska och skattemässiga åtgärderna och utarbetandet av finansiella stödsystem samt i utbytet av god praxis. |
| --- | --- |

27.

Kommittén uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna i hög grad involverar de lokala och regionala myndigheterna i utformningen av strategin, antagandet av de nödvändiga tekniska och skattemässiga åtgärderna och utarbetandet av finansiella stödsystem samt i utbytet av god praxis.

| 28. | Deltagande från det organiserade civila samhället och allmänheten är en förutsättning för att främja miljömässigt ansvar bland medborgarna och för att bra beslut ska kunna fattas och genomföras effektivt. Vi rekommenderar medlemsstaterna att fastställa så tydliga prioriteringar för avfallshanteringen som möjligt och att därmed garantera ett nära samarbete mellan alla aktörer i avfallshanteringssystemet. Samarbete och transparens i avfallshanteringsprocesser är avgörande i detta hänseende. |
| --- | --- |

28.

Deltagande från det organiserade civila samhället och allmänheten är en förutsättning för att främja miljömässigt ansvar bland medborgarna och för att bra beslut ska kunna fattas och genomföras effektivt. Vi rekommenderar medlemsstaterna att fastställa så tydliga prioriteringar för avfallshanteringen som möjligt och att därmed garantera ett nära samarbete mellan alla aktörer i avfallshanteringssystemet. Samarbete och transparens i avfallshanteringsprocesser är avgörande i detta hänseende.

| 29. | Kommittén anser att det är absolut nödvändigt att de finansiella stöden på alla nivåer justeras efter avfallshierarkin och i så stor utsträckning som möjligt omdirigeras mot förebyggande åtgärder, information till medborgarna, högkvalitativa system för selektiv avfallsinsamling och utveckling av infrastruktur för återanvändning och återvinning av avfall, samt mot forskning och innovation på området. Avfallet och de inkomster som genereras bör helst utnyttjas för att utveckla de lokala offentliga tjänsterna och minska kostnaderna för dem. |
| --- | --- |

29.

Kommittén anser att det är absolut nödvändigt att de finansiella stöden på alla nivåer justeras efter avfallshierarkin och i så stor utsträckning som möjligt omdirigeras mot förebyggande åtgärder, information till medborgarna, högkvalitativa system för selektiv avfallsinsamling och utveckling av infrastruktur för återanvändning och återvinning av avfall, samt mot forskning och innovation på området. Avfallet och de inkomster som genereras bör helst utnyttjas för att utveckla de lokala offentliga tjänsterna och minska kostnaderna för dem.

| 30. | Vi uppmanar kommissionen att stödja befintliga plattformar för erfarenhetsutbyte och överföring av kunskap i fråga om energiåtervinning ur avfall, spridning av beprövade metoder, samt relaterat tekniskt och ekonomiskt stöd, och att samtidigt beakta det faktum att många lokala och regionala myndigheter har tagit olika initiativ för att främja en effektiv resursanvändning och stödja en cirkulär ekonomi som kan tjäna som förebild för andra. |
| --- | --- |

30.

Vi uppmanar kommissionen att stödja befintliga plattformar för erfarenhetsutbyte och överföring av kunskap i fråga om energiåtervinning ur avfall, spridning av beprövade metoder, samt relaterat tekniskt och ekonomiskt stöd, och att samtidigt beakta det faktum att många lokala och regionala myndigheter har tagit olika initiativ för att främja en effektiv resursanvändning och stödja en cirkulär ekonomi som kan tjäna som förebild för andra.

| 31. | Kommittén uppmanar kommissionen att bedriva ett nära samarbete med ReK för att stödja utbytet av god praxis mellan städer och regioner i syfte att få fram de bästa lösningarna när det gäller exempelvis fjärrvärme och fjärrkyla i städerna eller problem som uppstår i samband med att återvinningsföretag nekar att ta emot källsorterat avfall samt hur man får hushållen att källsortera sitt avfall, eftersom dessa erfarenheter kan bidra till att uppmuntra en ambitiösare utveckling av avfallshanteringen. |
| --- | --- |

31.

Kommittén uppmanar kommissionen att bedriva ett nära samarbete med ReK för att stödja utbytet av god praxis mellan städer och regioner i syfte att få fram de bästa lösningarna när det gäller exempelvis fjärrvärme och fjärrkyla i städerna eller problem som uppstår i samband med att återvinningsföretag nekar att ta emot källsorterat avfall samt hur man får hushållen att källsortera sitt avfall, eftersom dessa erfarenheter kan bidra till att uppmuntra en ambitiösare utveckling av avfallshanteringen.

| 32. | Kommittén vill uppmärksamma kommissionen på det faktum att en förutsättning för en lämplig reglering och ett sunt beslutsfattande är att det finns tillförlitliga uppgifter att tillgå, som återspeglar de verkliga förhållandena och kan jämföras, vilket i dagsläget inte kan garanteras fullt ut, särskilt vad gäller olika typer av icke-kommunalt avfall. |
| --- | --- |

32.

Kommittén vill uppmärksamma kommissionen på det faktum att en förutsättning för en lämplig reglering och ett sunt beslutsfattande är att det finns tillförlitliga uppgifter att tillgå, som återspeglar de verkliga förhållandena och kan jämföras, vilket i dagsläget inte kan garanteras fullt ut, särskilt vad gäller olika typer av icke-kommunalt avfall.

| 33. | Det är viktigt att beakta olika kulturella och ekonomiska skillnader mellan medlemsstaterna och regionerna vid utarbetandet av åtgärder som syftar till att ändra befolkningens beteenden i fråga om källsortering av avfall. Det bör också noteras att öar och landsbygdsområden har särskilda geografiska behov och genomförandeutmaningar. |
| --- | --- |

33.

Det är viktigt att beakta olika kulturella och ekonomiska skillnader mellan medlemsstaterna och regionerna vid utarbetandet av åtgärder som syftar till att ändra befolkningens beteenden i fråga om källsortering av avfall. Det bör också noteras att öar och landsbygdsområden har särskilda geografiska behov och genomförandeutmaningar.

| 34. | ReK föreslår att kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, som den politiska nivån närmast medborgarna, vidtar åtgärder på området utbildning och fortbildning som avsevärt kan förbättra kunskapen och medvetenheten hos allmänheten och de ekonomiska aktörerna om hållbar konsumtion, minskad avfallsmängd, skydd av naturresurserna och miljön, producentansvar och utformning av produkter och annonser, exempelvis genom att inkludera dessa ämnen i utbildningsprogram och informationskampanjer (som skulle kunna genomföras på sociala medier, genom skolbesök, offentliga evenemang, presskampanjer osv.). |
| --- | --- |

34.

ReK föreslår att kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, som den politiska nivån närmast medborgarna, vidtar åtgärder på området utbildning och fortbildning som avsevärt kan förbättra kunskapen och medvetenheten hos allmänheten och de ekonomiska aktörerna om hållbar konsumtion, minskad avfallsmängd, skydd av naturresurserna och miljön, producentansvar och utformning av produkter och annonser, exempelvis genom att inkludera dessa ämnen i utbildningsprogram och informationskampanjer (som skulle kunna genomföras på sociala medier, genom skolbesök, offentliga evenemang, presskampanjer osv.).

Bryssel den 30 november 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/77

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet – Uppnå smart och hållbar tillväxt för alla

(2018/C 164/13)

| Föredragande: | Jerry Lundy (IE–ALDE), ledamot, Sligo County Council |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet – Uppnå smart och hållbar tillväxt för alla
  COM(2013) 279 final |

Föredragande:

Jerry Lundy (IE–ALDE), ledamot, Sligo County Council

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet – Uppnå smart och hållbar tillväxt för alla

COM(2013) 279 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar halvtidsöversynen av handlingsplanen för strategin för Atlantområdet, som enligt kommissionens förslag ska slutföras före utgången av 2017, och kommissionens begäran om ett yttrande från ReK om halvtidsöversynen, som kommer att beaktas i den allmänna översyn som ska diskuteras med medlemsstater och regioner. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar halvtidsöversynen av handlingsplanen för strategin för Atlantområdet, som enligt kommissionens förslag ska slutföras före utgången av 2017, och kommissionens begäran om ett yttrande från ReK om halvtidsöversynen, som kommer att beaktas i den allmänna översyn som ska diskuteras med medlemsstater och regioner.

| 2. | Kommittén har tidigare utarbetat yttranden om ämnen som rör den blå ekonomin (bl.a. NAT-VI-018, NAT-VI-019, NAT-V-21, NAT-V-44 och COTER-VI-022) (1). |
| --- | --- |

2.

Kommittén har tidigare utarbetat yttranden om ämnen som rör den blå ekonomin (bl.a. NAT-VI-018, NAT-VI-019, NAT-V-21, NAT-V-44 och COTER-VI-022) (1).

| 3. | ReK konstaterar att de utmaningar som regionerna och länderna längs Atlantkusten står inför kan hanteras mer effektivt och med mer konkreta resultat inom ramen för en handlingsplan, och att medlemsstaterna och regionerna kan åstadkomma mer konkreta resultat genom ett närmare samarbete. |
| --- | --- |

3.

ReK konstaterar att de utmaningar som regionerna och länderna längs Atlantkusten står inför kan hanteras mer effektivt och med mer konkreta resultat inom ramen för en handlingsplan, och att medlemsstaterna och regionerna kan åstadkomma mer konkreta resultat genom ett närmare samarbete.

| 4. | Kommittén konstaterar att handlingsplanen kan säkerställa att EU:s olika politikområden och finansieringsinstrument kan få större effekt när de anpassas till varandra men noterar samtidigt att nationella och regionala beslutsfattare är avgörande när EU:s finansieringsinstrument genomförs genom nationella instrument eller regionala program. |
| --- | --- |

4.

Kommittén konstaterar att handlingsplanen kan säkerställa att EU:s olika politikområden och finansieringsinstrument kan få större effekt när de anpassas till varandra men noterar samtidigt att nationella och regionala beslutsfattare är avgörande när EU:s finansieringsinstrument genomförs genom nationella instrument eller regionala program.

| 5. | Kommittén noterar sårbarheten i många kustsamhällen i Atlantområdet och behovet av att göra mer för att attrahera investeringar och verksamhet inom den privata sektorn, särskilt inom den blå ekonomin, i syfte att främja en hållbar utveckling i dessa områden. |
| --- | --- |

5.

Kommittén noterar sårbarheten i många kustsamhällen i Atlantområdet och behovet av att göra mer för att attrahera investeringar och verksamhet inom den privata sektorn, särskilt inom den blå ekonomin, i syfte att främja en hållbar utveckling i dessa områden.

| 6. | ReK anser att ett effektivt utnyttjande av EU:s struktur- och investeringsfonder (Esif) är avgörande för att man ska uppnå strategins mål, men noterar med oro att det för närvarande inte finns någon lämplig mekanism för att mäta den blå ekonomins inverkan i dessa områden (2). |
| --- | --- |

6.

ReK anser att ett effektivt utnyttjande av EU:s struktur- och investeringsfonder (Esif) är avgörande för att man ska uppnå strategins mål, men noterar med oro att det för närvarande inte finns någon lämplig mekanism för att mäta den blå ekonomins inverkan i dessa områden (2).

| 7. | Antagandet av en ekosystembaserad strategi och av direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden innebär att myndigheterna nu måste ta full hänsyn till all verksamhet vid fördelningen av utrymme i sina vatten, men vi konstaterar att de relevanta planerna inte kan antas slutgiltigt förrän i mars 2021. Den viktigaste följden av detta krav hittills är att det har underlättat havsbaserad vindkraft. Dessutom noterar kommittén de olika Interreg-programmens bidrag till denna process och Europeiska havs- och fiskerifondens (EHFF) stöd under perioden 2014–2016 till gränsöverskridande projekt för att främja fysisk planering i kust- och havsområden. |
| --- | --- |

7.

Antagandet av en ekosystembaserad strategi och av direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden innebär att myndigheterna nu måste ta full hänsyn till all verksamhet vid fördelningen av utrymme i sina vatten, men vi konstaterar att de relevanta planerna inte kan antas slutgiltigt förrän i mars 2021. Den viktigaste följden av detta krav hittills är att det har underlättat havsbaserad vindkraft. Dessutom noterar kommittén de olika Interreg-programmens bidrag till denna process och Europeiska havs- och fiskerifondens (EHFF) stöd under perioden 2014–2016 till gränsöverskridande projekt för att främja fysisk planering i kust- och havsområden.

| 8. | ReK noterar att de åtgärder som vidtagits inom ramen för kommissionens initiativ ”LeaderSHIP 2020” för att matcha tillgänglig kompetens mot efterfrågan på arbetsmarknaden framför allt inom varvsindustrin, havsbaserade förnybara energikällor och ny innovativ maritim kompetens börjar ge resultat. ReK konstaterar att frågan om innovation och partnerskap dessutom behandlas inom ramen för Horisont 2020, men stöder uppmaningen från konferensen för perifera kustregioner i Europa (CPMR) att öka budgeten för EHFF:s inbjudan att lämna projektförslag om ”blå karriärer i Europa”, som avser utbildningsbehoven i Europas havsområden, i synnerhet när det gäller yrken inom sjöfarts- och fiskesektorn, som drabbats av allvarliga generationsväxlingsproblem. |
| --- | --- |

8.

ReK noterar att de åtgärder som vidtagits inom ramen för kommissionens initiativ ”LeaderSHIP 2020” för att matcha tillgänglig kompetens mot efterfrågan på arbetsmarknaden framför allt inom varvsindustrin, havsbaserade förnybara energikällor och ny innovativ maritim kompetens börjar ge resultat. ReK konstaterar att frågan om innovation och partnerskap dessutom behandlas inom ramen för Horisont 2020, men stöder uppmaningen från konferensen för perifera kustregioner i Europa (CPMR) att öka budgeten för EHFF:s inbjudan att lämna projektförslag om ”blå karriärer i Europa”, som avser utbildningsbehoven i Europas havsområden, i synnerhet när det gäller yrken inom sjöfarts- och fiskesektorn, som drabbats av allvarliga generationsväxlingsproblem.

| 9. | Vi ställer oss bakom den åsikt som kommissionen framför i ”Report of the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy” (SWD (2017) 128 final), nämligen att kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) har potential att möjliggöra utveckling av innovativa produkter och tjänster, men konstaterar att det ännu inte finns någon särskild KI-grupp för sjöfarts- och havsfrågor. Kommittén upprepar därför sin uppmaning om att inrätta en särskild KI-grupp för den blå ekonomin, som en ytterligare åtgärd för att utveckla kompetens och föra över idéer från havsforskningen till den privata sektorn (3). |
| --- | --- |

9.

Vi ställer oss bakom den åsikt som kommissionen framför i ”Report of the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy” (SWD (2017) 128 final), nämligen att kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) har potential att möjliggöra utveckling av innovativa produkter och tjänster, men konstaterar att det ännu inte finns någon särskild KI-grupp för sjöfarts- och havsfrågor. Kommittén upprepar därför sin uppmaning om att inrätta en särskild KI-grupp för den blå ekonomin, som en ytterligare åtgärd för att utveckla kompetens och föra över idéer från havsforskningen till den privata sektorn (3).

| 10. | ReK betonar den potential som marin teknik har när det gäller att skapa nya arbetstillfällen och ytterligare inkomstkällor och sektorns förmåga att växa inom områden såsom förnybar energi och demonstration av marin teknik, men är också medveten om de potentiella riskerna med den här typen av investeringar och att bristen på kunskap och relevanta uppgifter gör det svårare att komma in i denna sektor. Kommittén stöder prioriteringen i Horisont 2020 med ansökningsomgångar som inriktas specifikt på blå tillväxt men konstaterar att större ansträngningar måste göras för att underlätta tillgången till finansiering för innovativa företag och initiativ på detta område. |
| --- | --- |

10.

ReK betonar den potential som marin teknik har när det gäller att skapa nya arbetstillfällen och ytterligare inkomstkällor och sektorns förmåga att växa inom områden såsom förnybar energi och demonstration av marin teknik, men är också medveten om de potentiella riskerna med den här typen av investeringar och att bristen på kunskap och relevanta uppgifter gör det svårare att komma in i denna sektor. Kommittén stöder prioriteringen i Horisont 2020 med ansökningsomgångar som inriktas specifikt på blå tillväxt men konstaterar att större ansträngningar måste göras för att underlätta tillgången till finansiering för innovativa företag och initiativ på detta område.

| 11. | Kommittén påpekar att det är viktigt att fokusera på bevarandet av den sociala och ekonomiska potential som maritim och fiskerelaterad verksamhet fortfarande har i Atlantområdet, samt att erkänna dess betydelse och erinra om att fångstverksamheten gradvis anpassas för att bli miljömässigt hållbar. På samma sätt betonar vi dess förmåga att bidra till omfördelning av välstånd och skapa social sammanhållning, liksom till potentialen hos berednings- och saluföringsindustrin för fiske- och havsprodukter att skapa mervärde och bibehålla sin nyckelroll när det gäller att tillhandahålla högkvalitativa livsmedel. |
| --- | --- |

11.

Kommittén påpekar att det är viktigt att fokusera på bevarandet av den sociala och ekonomiska potential som maritim och fiskerelaterad verksamhet fortfarande har i Atlantområdet, samt att erkänna dess betydelse och erinra om att fångstverksamheten gradvis anpassas för att bli miljömässigt hållbar. På samma sätt betonar vi dess förmåga att bidra till omfördelning av välstånd och skapa social sammanhållning, liksom till potentialen hos berednings- och saluföringsindustrin för fiske- och havsprodukter att skapa mervärde och bibehålla sin nyckelroll när det gäller att tillhandahålla högkvalitativa livsmedel.

| 12. | Kommittén är bekymrad över att de förvaltningsåtgärder som EU vidtagit för att bevara känsliga ekosystem, särskilt djuphavsfiske, gett blandade resultat hittills och att tidsfristen för rapportering av god miljöstatus enligt ramdirektivet om en marin strategi närmar sig. |
| --- | --- |

12.

Kommittén är bekymrad över att de förvaltningsåtgärder som EU vidtagit för att bevara känsliga ekosystem, särskilt djuphavsfiske, gett blandade resultat hittills och att tidsfristen för rapportering av god miljöstatus enligt ramdirektivet om en marin strategi närmar sig.

| 13. | Kommittén noterar de framsteg som har gjorts när det gäller att bemöta hot och nödsituationer, särskilt antagandet av Copernicusprogrammet 2014, vilket har gett mer stabila data för mätning av havsytetemperaturer och dessutom en effektivare operativ tjänst för grundläggande havsprognoser. Dessutom har en kartläggning av havsbottnen hittills varit det mest konkreta resultatet av samarbetet inom ramen för Transatlantic Ocean Research Alliance, som inrättades genom Galwayförklaringen från 2013 och där EU, Förenta staterna och Kanada deltar. |
| --- | --- |

13.

Kommittén noterar de framsteg som har gjorts när det gäller att bemöta hot och nödsituationer, särskilt antagandet av Copernicusprogrammet 2014, vilket har gett mer stabila data för mätning av havsytetemperaturer och dessutom en effektivare operativ tjänst för grundläggande havsprognoser. Dessutom har en kartläggning av havsbottnen hittills varit det mest konkreta resultatet av samarbetet inom ramen för Transatlantic Ocean Research Alliance, som inrättades genom Galwayförklaringen från 2013 och där EU, Förenta staterna och Kanada deltar.

Betydelsen av uppgifter för utvecklingen av metoder för den blå ekonomin på lokal och regional nivå

| 14. | ReK konstaterar att de fullständiga följderna av den blå ekonomin på regional och lokal nivå inte har fastställts hittills, eftersom det ännu inte har utvecklats något system med indikatorer som bygger på tillförlitliga uppgifter som mäter den exakta effekten av verksamheter som direkt eller indirekt är beroende av havet. För detta krävs betydande samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna (4). I detta sammanhang vill ReK peka på COTER-utskottets arbete i samband med de föreslagna ändringarna av Nuts-förordningen, särskilt dess uppmaning att i framtida territoriella typindelningar också inkludera kust- och ö-typer. Detta skulle underlätta utarbetandet av lämpliga indikatorer (bortom BNP) för bedömning av verksamhet inom den blå ekonomin. |
| --- | --- |

14.

ReK konstaterar att de fullständiga följderna av den blå ekonomin på regional och lokal nivå inte har fastställts hittills, eftersom det ännu inte har utvecklats något system med indikatorer som bygger på tillförlitliga uppgifter som mäter den exakta effekten av verksamheter som direkt eller indirekt är beroende av havet. För detta krävs betydande samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna (4). I detta sammanhang vill ReK peka på COTER-utskottets arbete i samband med de föreslagna ändringarna av Nuts-förordningen, särskilt dess uppmaning att i framtida territoriella typindelningar också inkludera kust- och ö-typer. Detta skulle underlätta utarbetandet av lämpliga indikatorer (bortom BNP) för bedömning av verksamhet inom den blå ekonomin.

| 15. | På grund av komplexiteten och omfattningen av de resurser som behövs för att systematiskt utveckla den blå ekonomin på lokal och regional nivå rekommenderar vi att befintliga regionala strategier för smart specialisering bör användas som grund för att identifiera ytterligare möjligheter i den blå ekonomins sektorer. Sådana strategier skulle, tillsammans med målinriktade konsekvensbedömningar, kunna hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att identifiera de lämpligaste sektorerna. |
| --- | --- |

15.

På grund av komplexiteten och omfattningen av de resurser som behövs för att systematiskt utveckla den blå ekonomin på lokal och regional nivå rekommenderar vi att befintliga regionala strategier för smart specialisering bör användas som grund för att identifiera ytterligare möjligheter i den blå ekonomins sektorer. Sådana strategier skulle, tillsammans med målinriktade konsekvensbedömningar, kunna hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att identifiera de lämpligaste sektorerna.

Smartare användning av finansieringsinstrument

| 16. | ReK uppmanar medlemsstaterna att fortsätta integrera målen för handlingsplanen för Atlantområdet i sina respektive operativa program inom Eruf. Huruvida strategin och handlingsplanen för Atlantområdet ska lyckas är fullständigt beroende av engagemanget från medlemsstaterna i Atlantområdet när det gäller samordning av insatserna på de samarbetsområden som anges i handlingsplanen. |
| --- | --- |

16.

ReK uppmanar medlemsstaterna att fortsätta integrera målen för handlingsplanen för Atlantområdet i sina respektive operativa program inom Eruf. Huruvida strategin och handlingsplanen för Atlantområdet ska lyckas är fullständigt beroende av engagemanget från medlemsstaterna i Atlantområdet när det gäller samordning av insatserna på de samarbetsområden som anges i handlingsplanen.

| 17. | Vi ställer oss bakom följande synpunkt i kommissionens arbetsdokument ”Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy” (SWD(2017) 128 final):
  ”I allmänhet tycks relativt små anslag ha öronmärkts för prioriteringarna i strategin för Atlantområdet i dessa fonders operativa program, medan betydande finansiering kan finnas tillgänglig för åtgärder och prioriteringar som inte är specifika för sjöfartsområdet. Detta innebär en stor utmaning för de nationella och regionala förvaltningsmyndigheterna. Finansieringen via Europeiska havs- och fiskerifonden har däremot inriktats på målen för strategin för Atlantområdet.” [ej officiell översättning, ö.a.] |
| --- | --- |

17.

Vi ställer oss bakom följande synpunkt i kommissionens arbetsdokument ”Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy” (SWD(2017) 128 final):

”I allmänhet tycks relativt små anslag ha öronmärkts för prioriteringarna i strategin för Atlantområdet i dessa fonders operativa program, medan betydande finansiering kan finnas tillgänglig för åtgärder och prioriteringar som inte är specifika för sjöfartsområdet. Detta innebär en stor utmaning för de nationella och regionala förvaltningsmyndigheterna. Finansieringen via Europeiska havs- och fiskerifonden har däremot inriktats på målen för strategin för Atlantområdet.” [ej officiell översättning, ö.a.]

| 18. | Av trovärdighetsskäl bör en gemensam strategi för utvecklingen av Europas Atlantområde och regionerna vid Atlantkusten ha särskilda finansieringsinstrument. Tillhandahållande av adekvat finansiering för att möjliggöra genomförandet av handlingsplanen bör ingå i diskussionen om den fleråriga budgetram som kommer att ligga till grund för genomförandet av EU:s mål efter 2020. Integreringen i den fleråriga budgetramen av målen för handlingsplanen för Atlantområdet och strategin är särskilt relevant med tanke på Storbritanniens beslut att lämna Europeiska unionen och de negativa konsekvenser som detta kommer att få för EU:s samlade budget. |
| --- | --- |

18.

Av trovärdighetsskäl bör en gemensam strategi för utvecklingen av Europas Atlantområde och regionerna vid Atlantkusten ha särskilda finansieringsinstrument. Tillhandahållande av adekvat finansiering för att möjliggöra genomförandet av handlingsplanen bör ingå i diskussionen om den fleråriga budgetram som kommer att ligga till grund för genomförandet av EU:s mål efter 2020. Integreringen i den fleråriga budgetramen av målen för handlingsplanen för Atlantområdet och strategin är särskilt relevant med tanke på Storbritanniens beslut att lämna Europeiska unionen och de negativa konsekvenser som detta kommer att få för EU:s samlade budget.

| 19. | Vi vill i detta sammanhang hänvisa till ReK:s yttrande om Sammanhållningspolitiken efter 2020, där kommittén påpekade att makroregionala och maritima strategier för de deltagande regionerna och deras invånare utgör ett viktigt mervärde, under förutsättning att befintliga och framtida stödinstrument kan utnyttjas samordnat för strategierna. |
| --- | --- |

19.

Vi vill i detta sammanhang hänvisa till ReK:s yttrande om Sammanhållningspolitiken efter 2020, där kommittén påpekade att makroregionala och maritima strategier för de deltagande regionerna och deras invånare utgör ett viktigt mervärde, under förutsättning att befintliga och framtida stödinstrument kan utnyttjas samordnat för strategierna.

| 20. | ReK påminner om förslaget i yttrandet NAT-VI/019 om att inrätta regionala eller interregionala plattformar för den blå ekonomin. Vi betonar att ett flertal regioner i Atlantområdet med fördel skulle kunna komma i fråga för inrättandet av en sådan plattform, som skulle kunna utgöra en mekanism för att kartlägga projekt, stödja genomförandet av dem samt mobilisera lokala, nationella och europeiska finansiella verktyg. De skulle styras av regionerna och deras utvalda projekt skulle kunna finansieras inom ramen för Junckerplanen 2.0. |
| --- | --- |

20.

ReK påminner om förslaget i yttrandet NAT-VI/019 om att inrätta regionala eller interregionala plattformar för den blå ekonomin. Vi betonar att ett flertal regioner i Atlantområdet med fördel skulle kunna komma i fråga för inrättandet av en sådan plattform, som skulle kunna utgöra en mekanism för att kartlägga projekt, stödja genomförandet av dem samt mobilisera lokala, nationella och europeiska finansiella verktyg. De skulle styras av regionerna och deras utvalda projekt skulle kunna finansieras inom ramen för Junckerplanen 2.0.

| 21. | ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att förbättra samordningen, övervakningen och stödet till projekt och utbytet av bästa praxis med hänsyn till de framgångsrika exempel som strategin för Atlantområdet hittills resulterat i. |
| --- | --- |

21.

ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att förbättra samordningen, övervakningen och stödet till projekt och utbytet av bästa praxis med hänsyn till de framgångsrika exempel som strategin för Atlantområdet hittills resulterat i.

| 22. | Kommittén upprepar att sammanhållningspolitiken, genom Eruf och ESF, har varit EU:s viktigaste investeringsverktyg under den innevarande programperioden, och att ett maximalt utnyttjande av dessa resurser samt tillgängliga finansieringsmöjligheter genom EHFF och Ejflu kommer att vara avgörande för att man ska nå framgång med projekt inom ramen för strategin för Atlantområdet. Ytterligare förenkling av förvaltningen av ESI-fonderna kommer att ytterligare främja lokalsamhällenas förmåga att dra nytta av finansiering till lokala projekt. |
| --- | --- |

22.

Kommittén upprepar att sammanhållningspolitiken, genom Eruf och ESF, har varit EU:s viktigaste investeringsverktyg under den innevarande programperioden, och att ett maximalt utnyttjande av dessa resurser samt tillgängliga finansieringsmöjligheter genom EHFF och Ejflu kommer att vara avgörande för att man ska nå framgång med projekt inom ramen för strategin för Atlantområdet. Ytterligare förenkling av förvaltningen av ESI-fonderna kommer att ytterligare främja lokalsamhällenas förmåga att dra nytta av finansiering till lokala projekt.

| 23. | Under den nuvarande programperioden drabbades många av de tillhörande operativa programmen stora inledande förseningar. ReK uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att utarbeta sina förslag för perioden efter 2020 så snart som möjligt för att möjliggöra en smidig övergång mellan programperioderna. |
| --- | --- |

23.

Under den nuvarande programperioden drabbades många av de tillhörande operativa programmen stora inledande förseningar. ReK uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att utarbeta sina förslag för perioden efter 2020 så snart som möjligt för att möjliggöra en smidig övergång mellan programperioderna.

| 24. | Interregionala, nationella och transnationella projekt som är förenliga med havsområdesstrategierna och strategierna för smart specialisering bör kunna finansieras genom en sammanläggning av regionala, nationella och europeiska medel inom en förenklad ram och komma i åtnjutande av en gemenskapsbonus, utan nya ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

24.

Interregionala, nationella och transnationella projekt som är förenliga med havsområdesstrategierna och strategierna för smart specialisering bör kunna finansieras genom en sammanläggning av regionala, nationella och europeiska medel inom en förenklad ram och komma i åtnjutande av en gemenskapsbonus, utan nya ansökningsomgångar.

| 25. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och använda lämpliga platsbaserade och nedifrån-och-upp-strategier för regional smart specialisering, särskilt där sådana inte redan finns. Sådana strategier bör ligga till grund för framtida utgifter och fokusera på varje regions starka sidor och särdrag. Ett framgångsrikt genomförande av regionala strategier för smart specialisering som återspeglar den ekonomiska verkligheten på fältet skulle bidra till att öka utnyttjandet av tillgänglig finansiering i regionerna. |
| --- | --- |

25.

Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och använda lämpliga platsbaserade och nedifrån-och-upp-strategier för regional smart specialisering, särskilt där sådana inte redan finns. Sådana strategier bör ligga till grund för framtida utgifter och fokusera på varje regions starka sidor och särdrag. Ett framgångsrikt genomförande av regionala strategier för smart specialisering som återspeglar den ekonomiska verkligheten på fältet skulle bidra till att öka utnyttjandet av tillgänglig finansiering i regionerna.

| 26. | Med tanke på att både nationell och europeisk finansiering utgör offentliga utgifter, uppmanar vi medlemsstaterna och kommissionen att gemensamt förbättra kvaliteten i rapporteringen och återkopplingen om projekt inom ramen för handlingsplanen och att utveckla stödmekanismen så att den blir ett verktyg som ger en tydlig överblick över framgångsrika initiativ och tillgängliga finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

26.

Med tanke på att både nationell och europeisk finansiering utgör offentliga utgifter, uppmanar vi medlemsstaterna och kommissionen att gemensamt förbättra kvaliteten i rapporteringen och återkopplingen om projekt inom ramen för handlingsplanen och att utveckla stödmekanismen så att den blir ett verktyg som ger en tydlig överblick över framgångsrika initiativ och tillgängliga finansieringsmöjligheter.

| 27. | Med avseende på regional smart specialisering uppmanar ReK kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare förbättra den tematiska (i motsats till den geografiska) komponenten i de politiska åtgärder som vidtas, som ett sätt att stärka gemensamma europeiska värderingar och mål. |
| --- | --- |

27.

Med avseende på regional smart specialisering uppmanar ReK kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare förbättra den tematiska (i motsats till den geografiska) komponenten i de politiska åtgärder som vidtas, som ett sätt att stärka gemensamma europeiska värderingar och mål.

Lokalt ledd utveckling (LLU)

| 28. | Kommittén understryker vikten av att upprätthålla och utöka den lokalt ledda utvecklingen eftersom detta instrument inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) påvisligen utgör ett av de effektivaste sätten för lokalsamhällena att få tillgång till EU-stöd för sina egna lokala projekt. Stöd till lokalt ledd utveckling är särskilt viktigt i mer avlägsna områden och randområden, inbegripet mindre kustsamhällen, regioner och öar med begränsad tillgång till alternativ finansiering. |
| --- | --- |

28.

Kommittén understryker vikten av att upprätthålla och utöka den lokalt ledda utvecklingen eftersom detta instrument inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) påvisligen utgör ett av de effektivaste sätten för lokalsamhällena att få tillgång till EU-stöd för sina egna lokala projekt. Stöd till lokalt ledd utveckling är särskilt viktigt i mer avlägsna områden och randområden, inbegripet mindre kustsamhällen, regioner och öar med begränsad tillgång till alternativ finansiering.

| 29. | Lokalsamhällena på öar och i kustområden bör kunna utnyttja alla EU-fonder, även EHFF, för att inom en enda ram finansiera sina havsrelaterade utvecklingsstrategier, med Leader-programmet som förebild. |
| --- | --- |

29.

Lokalsamhällena på öar och i kustområden bör kunna utnyttja alla EU-fonder, även EHFF, för att inom en enda ram finansiera sina havsrelaterade utvecklingsstrategier, med Leader-programmet som förebild.

| 30. | Kommittén uppmanar budgetmyndigheten att använda befintlig flexibilitet inom ESI-fonderna för att möjliggöra en gradvis ökning av LLU-finansieringen inom EHFF till förmån för europeiska kustsamhällen. |
| --- | --- |

30.

Kommittén uppmanar budgetmyndigheten att använda befintlig flexibilitet inom ESI-fonderna för att möjliggöra en gradvis ökning av LLU-finansieringen inom EHFF till förmån för europeiska kustsamhällen.

Stödmekanismen för strategin och handlingsplanen för Atlantområdet

| 31. | ReK konstaterar att stödmekanismens struktur (5) med nationella enheter och ett centralt kontor i Bryssel är väl anpassad till kommunikationsbehoven i handlingsplanen för Atlantområdet. Dess uppgift att sprida och öka medvetenheten om planen bör emellertid stödas, liksom dess verksamhet vad avser vägledning, samordning och stöd. |
| --- | --- |

31.

ReK konstaterar att stödmekanismens struktur (5) med nationella enheter och ett centralt kontor i Bryssel är väl anpassad till kommunikationsbehoven i handlingsplanen för Atlantområdet. Dess uppgift att sprida och öka medvetenheten om planen bör emellertid stödas, liksom dess verksamhet vad avser vägledning, samordning och stöd.

| 32. | Kommittén stöder bibehållandet av stödmekanismen för strategin för Atlantområdet, som för närvarande är den enda särskilda budgetposten för tillsyn och genomförande av handlingsplanen för Atlantområdet. |
| --- | --- |

32.

Kommittén stöder bibehållandet av stödmekanismen för strategin för Atlantområdet, som för närvarande är den enda särskilda budgetposten för tillsyn och genomförande av handlingsplanen för Atlantområdet.

| 33. | Vi uppmanar kommissionen att säkra en mer långsiktig lösning för stödmekanismen för att säkerställa kontinuiteten i verksamheten. |
| --- | --- |

33.

Vi uppmanar kommissionen att säkra en mer långsiktig lösning för stödmekanismen för att säkerställa kontinuiteten i verksamheten.

| 34. | Vi uppmuntrar de nationella enheterna att samarbeta så nära som möjligt med de nationella och regionala förvaltningsmyndigheterna för att se till att de möjligheter som erbjuds inom ramen för de olika finansieringsinstrumenten finns klart och tydligt förklarade för de potentiella mottagarna. |
| --- | --- |

34.

Vi uppmuntrar de nationella enheterna att samarbeta så nära som möjligt med de nationella och regionala förvaltningsmyndigheterna för att se till att de möjligheter som erbjuds inom ramen för de olika finansieringsinstrumenten finns klart och tydligt förklarade för de potentiella mottagarna.

Följderna av Förenade kungarikets beslut efter folkomröstningen den 23 juni 2016 att åberopa artikel 50 i EU-fördraget och att lämna EU med avseende på finansieringsmöjligheter och den fleråriga budgetramens struktur efter 2020

| 35. | ReK konstaterar att EU, oavsett resultatet av förhandlingarna med Förenade kungariket, förlorar en av de fem medlemsstaterna i Atlantområdet, en framstående sjöfartsnation och ett av de länder som står för de största investeringarna på områdena marin ekonomi och forskning. Dessutom är Storbritannien en av EU:s främsta exportörer av fisk och skaldjur. |
| --- | --- |

35.

ReK konstaterar att EU, oavsett resultatet av förhandlingarna med Förenade kungariket, förlorar en av de fem medlemsstaterna i Atlantområdet, en framstående sjöfartsnation och ett av de länder som står för de största investeringarna på områdena marin ekonomi och forskning. Dessutom är Storbritannien en av EU:s främsta exportörer av fisk och skaldjur.

| 36. | Storbritannien är en av de viktigaste bidragsgivarna till EU:s budget, och när dess bidrag försvinner från EU:s balansräkning kommer detta att kräva en noggrann genomgång av alla tillgängliga alternativ när det gäller den framtida finansieringen av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

36.

Storbritannien är en av de viktigaste bidragsgivarna till EU:s budget, och när dess bidrag försvinner från EU:s balansräkning kommer detta att kräva en noggrann genomgång av alla tillgängliga alternativ när det gäller den framtida finansieringen av sammanhållningspolitiken.

| 37. | De praktiska konsekvenserna av brexit kan sammanfalla med den nya fleråriga budgetramen från och med 2021. Vi uppmanar budgetmyndigheten att överväga tillräckliga finansiella resurser för politik som för närvarande inte betraktas som första prioritet, såsom utvecklingen av den blå ekonomin. |
| --- | --- |

37.

De praktiska konsekvenserna av brexit kan sammanfalla med den nya fleråriga budgetramen från och med 2021. Vi uppmanar budgetmyndigheten att överväga tillräckliga finansiella resurser för politik som för närvarande inte betraktas som första prioritet, såsom utvecklingen av den blå ekonomin.

| 38. | ReK upprepar sin uppmaning från yttrandet om Sammanhållningspolitiken efter 2020 till Storbritannien och EU om att komma överens om att Storbritanniens regioner och lokala myndigheter ska få fortsätta att delta i europeiska territoriella samarbetsprogram och andra EU-program på ett liknande sätt som stater som inte är medlemmar i EU (t.ex. Norge och Island). |
| --- | --- |

38.

ReK upprepar sin uppmaning från yttrandet om Sammanhållningspolitiken efter 2020 till Storbritannien och EU om att komma överens om att Storbritanniens regioner och lokala myndigheter ska få fortsätta att delta i europeiska territoriella samarbetsprogram och andra EU-program på ett liknande sätt som stater som inte är medlemmar i EU (t.ex. Norge och Island).

| 39. | Resultatet av förhandlingarna om brexit kommer att behöva övervägas och beaktas när det gäller den potentiella inverkan på den framtida marina strategin och handlingsplanen för Atlantområdet. Mot bakgrund av brexit blir det nu allt viktigare för de återstående medlemsstaterna i Atlantområdet att prioritera ett närmare samarbete och integrering av verksamheter inom sjöfartsområdet för att överbrygga den klyfta i fråga om vetenskap och innovation, övervakning, försvar, havsenergi och sjöfartsinvesteringar i allmänhet som förlusten av Storbritannien genom brexit kan medföra. |
| --- | --- |

39.

Resultatet av förhandlingarna om brexit kommer att behöva övervägas och beaktas när det gäller den potentiella inverkan på den framtida marina strategin och handlingsplanen för Atlantområdet. Mot bakgrund av brexit blir det nu allt viktigare för de återstående medlemsstaterna i Atlantområdet att prioritera ett närmare samarbete och integrering av verksamheter inom sjöfartsområdet för att överbrygga den klyfta i fråga om vetenskap och innovation, övervakning, försvar, havsenergi och sjöfartsinvesteringar i allmänhet som förlusten av Storbritannien genom brexit kan medföra.

| 40. | Kommittén är mycket oroad över de potentiella konsekvenserna för den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) av Storbritanniens utträde, speciellt vad gäller tillträdet till brittiska vatten, som kan få särskilt stora följder för fiskesektorn i angränsande länder. Detta skulle kunna leda till minskade fångster och lägre sysselsättning inom en redan sårbar sektor, samt en snedvridning av konkurrensen på områden såsom kvoter, förbud mot att kasta fisk överbord, maximalt antal dagar till havs, regler för statligt stöd till sektorn och bevarandet av den biologiska mångfalden (6). |
| --- | --- |

40.

Kommittén är mycket oroad över de potentiella konsekvenserna för den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) av Storbritanniens utträde, speciellt vad gäller tillträdet till brittiska vatten, som kan få särskilt stora följder för fiskesektorn i angränsande länder. Detta skulle kunna leda till minskade fångster och lägre sysselsättning inom en redan sårbar sektor, samt en snedvridning av konkurrensen på områden såsom kvoter, förbud mot att kasta fisk överbord, maximalt antal dagar till havs, regler för statligt stöd till sektorn och bevarandet av den biologiska mångfalden (6).

Territoriella samarbetsprogram

| 41. | ReK noterar den viktiga roll som programmen för territoriellt samarbete kan spela för att främja målen för strategin för Atlantområdet, bl.a. fokus på samarbete mellan regioner för att ytterligare förstärka Atlantområdet i linje med strategin. |
| --- | --- |

41.

ReK noterar den viktiga roll som programmen för territoriellt samarbete kan spela för att främja målen för strategin för Atlantområdet, bl.a. fokus på samarbete mellan regioner för att ytterligare förstärka Atlantområdet i linje med strategin.

| 42. | Vi anser att punkterna 27–30 i yttrande NAT-V-021 (2012) fortfarande är aktuella, framför allt vad gäller den roll som de tio program som genomförs i det funktionella området kan komma att spela. |
| --- | --- |

42.

Vi anser att punkterna 27–30 i yttrande NAT-V-021 (2012) fortfarande är aktuella, framför allt vad gäller den roll som de tio program som genomförs i det funktionella området kan komma att spela.

| 43. | Kommittén noterar i synnerhet den avgörande roll som programmet för samarbete inom Atlantområdet kan komma att spela med tanke på dess fokus på maritima frågor och dess geografiska spridning i hela Atlantområdet. |
| --- | --- |

43.

Kommittén noterar i synnerhet den avgörande roll som programmet för samarbete inom Atlantområdet kan komma att spela med tanke på dess fokus på maritima frågor och dess geografiska spridning i hela Atlantområdet.

| 44. | ReK ställer sig bakom de punkter som togs upp av CPMR:s Atlantbågekommission i slutförklaringen från dess generalförsamling 2017 i Les Sables d’Olonne (3 mars 2017), särskilt när det gäller förenklingsåtgärder som en del av halvtidsöversynen och flexiblare finansieringsnivåer (5 % bonus) för att uppmuntra projekt som behandlar frågor som är relevanta för strategin för Atlantområdet. |
| --- | --- |

44.

ReK ställer sig bakom de punkter som togs upp av CPMR:s Atlantbågekommission i slutförklaringen från dess generalförsamling 2017 i Les Sables d’Olonne (3 mars 2017), särskilt när det gäller förenklingsåtgärder som en del av halvtidsöversynen och flexiblare finansieringsnivåer (5 % bonus) för att uppmuntra projekt som behandlar frågor som är relevanta för strategin för Atlantområdet.

Bryssel den 1 december 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Tidigare ReK-yttranden:

1

CdR 6621/2016 NAT-VI-018: ”Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid”,

CdR 6622/2016 NAT-VI-019: ”En ny fas i EU:s politik för blå tillväxt”,

EUT C 391, 18.12.2012, s. 1, NAT-V-21: ”Utarbetande av en marin strategi för Atlantområdet”,

EUT C 19, 21.1.2015, s. 24, NAT-V-44: ”Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt”,

CdR 0019/2017 COTER-VI-22: ”Entreprenörskap på öar: bidrag till den territoriella sammanhållningen”.

(2)  Inom ramen för Marnet-projektet, som finansierades genom Interreg-programmet för Atlantområdet 2007–2014, utvecklades en uppsättning jämförbara havsrelaterade socioekonomiska indikatorer för att mäta inverkan av kust- och havsrelaterad verksamhet i de fem medlemsstaterna.

2

(3)  NAT-V-44

3

(4)  Marnet-projektet, inom vilket man utvecklat en uppsättning havsrelaterade socioekonomiska uppgifter för hela Atlantområdet, skulle på ett värdefullt sätt kunna bidra till denna process.

4

(5)  Anslag som beviljas en tjänsteleverantör som ger vägledning åt offentliga och privata organisationer, forskningsinstitut och universitet, institutionella och privata investerare samt projektansvariga och andra berörda parter som vill lägga fram och utveckla projekt för att genomföra handlingsplanen för Atlantområdet.

5

(6)  Konferensen för perifera kustregioner: ”Technical note for Atlantic Arc regions”, februari 2017.

6

---

| 8.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 164/82

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll

(2018/C 164/14)

| Föredragande: | François Decoster (FR–ALDE), ledamot, regionfullmäktige, Hauts-de-France |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll
  COM(2016) 799 final, 2016/0400 (COD) |

Föredragande:

François Decoster (FR–ALDE), ledamot, regionfullmäktige, Hauts-de-France

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll

COM(2016) 799 final, 2016/0400 (COD)

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska unionen måste ha genomförandebefogenheter så att den kan bistå lagstiftaren i de mest tekniska aspekterna av dess uppdrag och sålunda möjliggöra en enhetlig och snabb tillämpning av EU-lagstiftningen inom unionen. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionen måste ha genomförandebefogenheter så att den kan bistå lagstiftaren i de mest tekniska aspekterna av dess uppdrag och sålunda möjliggöra en enhetlig och snabb tillämpning av EU-lagstiftningen inom unionen.

| 2. | I detta sammanhang understryker kommittén att detta genomförande måste vara begränsat till icke väsentliga delar av lagstiftningsakterna och ske så öppet som möjligt, under överinseende av lagstiftaren, Europaparlamentet och rådet, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

2.

I detta sammanhang understryker kommittén att detta genomförande måste vara begränsat till icke väsentliga delar av lagstiftningsakterna och ske så öppet som möjligt, under överinseende av lagstiftaren, Europaparlamentet och rådet, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna.

| 3. | ReK framhåller att medlemsstaterna är ansvariga för genomförandet av EU-lagstiftningen, att den mycket ofta genomförs på lokal och regional nivå och att deras deltagande i genomförandet av EU:s lagstiftningsakter därför är en demokratisk och praktisk nödvändighet. |
| --- | --- |

3.

ReK framhåller att medlemsstaterna är ansvariga för genomförandet av EU-lagstiftningen, att den mycket ofta genomförs på lokal och regional nivå och att deras deltagande i genomförandet av EU:s lagstiftningsakter därför är en demokratisk och praktisk nödvändighet.

| 4. | Kommittén upprepar sitt stöd för de reformer av kommittésystemet som infördes genom Lissabonfördraget och inrättandet av två system för delegerade akter och genomförandeakter som regleras i artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. De delegerade akterna ersätter det tidigare föreskrivande förfarandet med kontroll, som tillämpades på de politiskt mest känsliga områdena såsom miljö, jordbruk, finansiella tjänster och hälsa. |
| --- | --- |

4.

Kommittén upprepar sitt stöd för de reformer av kommittésystemet som infördes genom Lissabonfördraget och inrättandet av två system för delegerade akter och genomförandeakter som regleras i artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. De delegerade akterna ersätter det tidigare föreskrivande förfarandet med kontroll, som tillämpades på de politiskt mest känsliga områdena såsom miljö, jordbruk, finansiella tjänster och hälsa.

| 5. | ReK stöder ändringen av de befintliga grundläggande rättsakter som omfattas av detta förslag, så att hänvisningarna i dem till det föreskrivande förfarandet med kontroll ersätts med hänvisningar till artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

5.

ReK stöder ändringen av de befintliga grundläggande rättsakter som omfattas av detta förslag, så att hänvisningarna i dem till det föreskrivande förfarandet med kontroll ersätts med hänvisningar till artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget.

| 6. | Kommittén stöder det ändrade tillvägagångssätt som kommissionen valt i förhållande till sitt förslag från 2013: Kommissionen vill inte längre generellt fastställa att hänvisningarna till det föreskrivande förfarandet med kontroll i de grundläggande rättsakterna ska förstås som hänvisningar till artikel 290 eller artikel 291. Enligt detta tillvägagångssätt skulle man alltid ha varit tvungen att läsa varje enskild grundläggande rättsakt tillsammans med den tillämpliga förordningen, om den hade antagits. Det är bättre att ändra varje berörd grundläggande rättsakt. |
| --- | --- |

6.

Kommittén stöder det ändrade tillvägagångssätt som kommissionen valt i förhållande till sitt förslag från 2013: Kommissionen vill inte längre generellt fastställa att hänvisningarna till det föreskrivande förfarandet med kontroll i de grundläggande rättsakterna ska förstås som hänvisningar till artikel 290 eller artikel 291. Enligt detta tillvägagångssätt skulle man alltid ha varit tvungen att läsa varje enskild grundläggande rättsakt tillsammans med den tillämpliga förordningen, om den hade antagits. Det är bättre att ändra varje berörd grundläggande rättsakt.

| 7. | När det gäller befogenheternas varaktighet stöder ReK kommissionens ståndpunkt att de bör löpa på obestämd tid, eftersom lagstiftaren har möjlighet att när som helst upphäva en befogenhet. Att fastställa denna befogenhet till fem år och införa ett krav på att kommissionen ska lägga fram en rapport innan befogenheterna automatiskt kan förnyas skulle innebära att kommissionen fem år efter antagandet av det aktuella förslaget skulle bli tvungen att utarbeta rapporter om alla rättsakter, vilket skulle medföra en betydande administrativ börda. |
| --- | --- |

7.

När det gäller befogenheternas varaktighet stöder ReK kommissionens ståndpunkt att de bör löpa på obestämd tid, eftersom lagstiftaren har möjlighet att när som helst upphäva en befogenhet. Att fastställa denna befogenhet till fem år och införa ett krav på att kommissionen ska lägga fram en rapport innan befogenheterna automatiskt kan förnyas skulle innebära att kommissionen fem år efter antagandet av det aktuella förslaget skulle bli tvungen att utarbeta rapporter om alla rättsakter, vilket skulle medföra en betydande administrativ börda.

Den gemensamma överenskommelsen om delegerade akter

| 8. | Kommittén välkomnar undertecknandet av en gemensam överenskommelse om delegerade akter mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen som fogats till det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (1) och som tillhandahåller en ram för att fastställa målen, tillämpningsområdet, varaktigheten och villkoren för delegeringen. |
| --- | --- |

8.

Kommittén välkomnar undertecknandet av en gemensam överenskommelse om delegerade akter mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen som fogats till det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (1) och som tillhandahåller en ram för att fastställa målen, tillämpningsområdet, varaktigheten och villkoren för delegeringen.

| 9. | Kriterierna och förfarandet för att anta delegerade akter måste vara mycket tydligt fastställda och ordentligt begränsade för att inte inskränka lagstiftarens roll. |
| --- | --- |

9.

Kriterierna och förfarandet för att anta delegerade akter måste vara mycket tydligt fastställda och ordentligt begränsade för att inte inskränka lagstiftarens roll.

| 10. | Om det råder tvivel om huruvida en aspekt som berörs av ett utkast till delegerad akt är väsentlig eller inte, bör kommissionen därför avstå och lagstiftningen antas enligt de ordinarie lagstiftningsförfarandena. |
| --- | --- |

10.

Om det råder tvivel om huruvida en aspekt som berörs av ett utkast till delegerad akt är väsentlig eller inte, bör kommissionen därför avstå och lagstiftningen antas enligt de ordinarie lagstiftningsförfarandena.

| 11. | Kommittén välkomnar det tydliga åtagandet att systematiskt rådfråga medlemsstaternas experter i samband med förberedelserna och utarbetandet av delegerade akter, men är inte säker på att detta samråd är tillräckligt väl definierat, transparent och bindande. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar det tydliga åtagandet att systematiskt rådfråga medlemsstaternas experter i samband med förberedelserna och utarbetandet av delegerade akter, men är inte säker på att detta samråd är tillräckligt väl definierat, transparent och bindande.

| 12. | ReK välkomnar Europaparlamentets förstärkta kontroll av antagandet av delegerade akter. |
| --- | --- |

12.

ReK välkomnar Europaparlamentets förstärkta kontroll av antagandet av delegerade akter.

| 13. | Vi beklagar dock i detta sammanhang att man inte föreskriver samråd med företrädare för de lokala och regionala myndigheterna, trots att dessa är fullt delaktiga i genomförandet av delegerade akter. |
| --- | --- |

13.

Vi beklagar dock i detta sammanhang att man inte föreskriver samråd med företrädare för de lokala och regionala myndigheterna, trots att dessa är fullt delaktiga i genomförandet av delegerade akter.

| 14. | De lokala och regionala myndigheternas deltagande i denna kontroll är av avgörande betydelse, eftersom de utgör den myndighetsnivå som genomför den största delen av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

14.

De lokala och regionala myndigheternas deltagande i denna kontroll är av avgörande betydelse, eftersom de utgör den myndighetsnivå som genomför den största delen av EU-lagstiftningen.

| 15. | Regionkommittén bör få alla dokument samtidigt som medlemsstaternas experter, även utkast till delegerade akter, och dess företrädare bör ges systematiskt och underlättat tillträde till mötena i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén bör få alla dokument samtidigt som medlemsstaternas experter, även utkast till delegerade akter, och dess företrädare bör ges systematiskt och underlättat tillträde till mötena i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter.

| 16. | Kommittén välkomnar att kommissionen, Europaparlamentet och rådet senast vid utgången av 2017 ska upprätta ett gemensamt funktionellt register över delegerade akter, som skulle kunna göra det möjligt att öka kontrollen av kommissionens utövande av sina delegerade befogenheter och dessas öppenhet, underlätta planeringen och möjliggöra spårbarhet i de olika skedena av en delegerad akts livscykel. |
| --- | --- |

16.

Kommittén välkomnar att kommissionen, Europaparlamentet och rådet senast vid utgången av 2017 ska upprätta ett gemensamt funktionellt register över delegerade akter, som skulle kunna göra det möjligt att öka kontrollen av kommissionens utövande av sina delegerade befogenheter och dessas öppenhet, underlätta planeringen och möjliggöra spårbarhet i de olika skedena av en delegerad akts livscykel.

Analys av subsidiariteten och proportionaliteten

| 17. | Förslaget till förordning medför inga subsidiaritetsproblem eftersom frågan rör delegeringen av befogenhet mellan Europeiska unionens olika institutioner. |
| --- | --- |

17.

Förslaget till förordning medför inga subsidiaritetsproblem eftersom frågan rör delegeringen av befogenhet mellan Europeiska unionens olika institutioner.

| 18. | Av samma skäl medför förslaget till förordning inga proportionalitetsproblem, eftersom det är lämpligt för att uppnå det mål som eftersträvas med förordningen och för att anpassa vissa grundläggande rättsakter till artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget, och eftersom det inte går utöver vad som är nödvändigt. |
| --- | --- |

18.

Av samma skäl medför förslaget till förordning inga proportionalitetsproblem, eftersom det är lämpligt för att uppnå det mål som eftersträvas med förordningen och för att anpassa vissa grundläggande rättsakter till artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget, och eftersom det inte går utöver vad som är nödvändigt.

| 19. | Kommittén erinrar dock om subsidiaritets- och proportionalitetsprincipernas betydelse och betonar att dessa principer inte är tillämpliga enbart vid utarbetandet och antagandet av EU:s lagstiftning, utan även vid genomförandet av den. |
| --- | --- |

19.

Kommittén erinrar dock om subsidiaritets- och proportionalitetsprincipernas betydelse och betonar att dessa principer inte är tillämpliga enbart vid utarbetandet och antagandet av EU:s lagstiftning, utan även vid genomförandet av den.

| 20. | Delegeringen enligt artikel 290 i EUF-fördraget, som innebär att unionslagstiftarens befogenhet överförs till kommissionen, medför huvudsakligen ett proportionalitetsproblem, eftersom den är ett resultat av en avvägning beträffande rättsaktens regleringsintensitet, men inte ändrar fördelningen av befogenheter mellan unionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

Delegeringen enligt artikel 290 i EUF-fördraget, som innebär att unionslagstiftarens befogenhet överförs till kommissionen, medför huvudsakligen ett proportionalitetsproblem, eftersom den är ett resultat av en avvägning beträffande rättsaktens regleringsintensitet, men inte ändrar fördelningen av befogenheter mellan unionen och medlemsstaterna.

| 21. | Tvärtom anser kommittén att genomförandet enligt artikel 291 i EUF-fördraget innebär att unionsinstitutionerna utövar en befogenhet som i första hand är medlemsstaternas och därför snarare utgör ett subsidiaritetsproblem. |
| --- | --- |

21.

Tvärtom anser kommittén att genomförandet enligt artikel 291 i EUF-fördraget innebär att unionsinstitutionerna utövar en befogenhet som i första hand är medlemsstaternas och därför snarare utgör ett subsidiaritetsproblem.

| 22. | Kommissionen måste därför ständigt se till att dess åtgärder är förenliga med dessa principer, särskilt vid antagandet av genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen måste därför ständigt se till att dess åtgärder är förenliga med dessa principer, särskilt vid antagandet av genomförandeåtgärder.

Bryssel den 1 december 2017.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

1

---