# Euroopa Liidu C 164/8. m

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 164 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik8. mai 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 164

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik8. mai 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/01 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Komisjoni 2018. aasta tööprogramm enne ühisavalduse esitamist ELi 2018. aasta seadusandlike prioriteetide kohta | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/02 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta aastaks 2025 | 7 |
| 2018/C 164/03 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Makropiirkondlike strateegiate rakendamine | 11 |
| 2018/C 164/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal 2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta | 19 |
| 2018/C 164/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Kooli- ja kõrghariduse ajakohastamine | 24 |
| 2018/C 164/06 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Avaliku sektori innovatsiooni edendamine digilahenduste kaudu – kohalik ja piirkondlik vaatenurk | 34 |
| 2018/C 164/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Deinstitutsionaliseerimine kohaliku ja piirkondliku tasandi hooldussüsteemides | 39 |
| 2018/C 164/08 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Maapiirkondade taaselustamine arukate külade abil | 45 |
| 2018/C 164/09 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa Komisjoni 2016. aasta konkurentsipoliitika aruanne | 50 |
| 2018/C 164/10 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa elamumajanduse tegevuskava suunas | 57 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/01

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Komisjoni 2018. aasta tööprogramm enne ühisavalduse esitamist ELi 2018. aasta seadusandlike prioriteetide kohta

1

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/02

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta aastaks 2025

7

2018/C 164/03

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Makropiirkondlike strateegiate rakendamine

11

2018/C 164/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal 2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta

19

2018/C 164/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Kooli- ja kõrghariduse ajakohastamine

24

2018/C 164/06

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Avaliku sektori innovatsiooni edendamine digilahenduste kaudu – kohalik ja piirkondlik vaatenurk

34

2018/C 164/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Deinstitutsionaliseerimine kohaliku ja piirkondliku tasandi hooldussüsteemides

39

2018/C 164/08

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Maapiirkondade taaselustamine arukate külade abil

45

2018/C 164/09

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa Komisjoni 2016. aasta konkurentsipoliitika aruanne

50

2018/C 164/10

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa elamumajanduse tegevuskava suunas

57

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| | Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017 |
| 2018/C 164/11 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaal | 62 |
| 2018/C 164/12 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Jäätmetest energia tootmise roll ringmajanduses | 73 |
| 2018/C 164/13 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine | 77 |
| 2018/C 164/14 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Õigusaktid, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist | 82 |

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017

2018/C 164/11

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaal

62

2018/C 164/12

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Jäätmetest energia tootmise roll ringmajanduses

73

2018/C 164/13

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine

77

2018/C 164/14

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Õigusaktid, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist

82

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/1

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Euroopa Komisjoni 2018. aasta tööprogramm enne ühisavalduse esitamist ELi 2018. aasta seadusandlike prioriteetide kohta“

(2018/C 164/01)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse

| — | Euroopa Komisjoni 2018. aasta tööprogrammi (COM(2017) 650 final); |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 2018. aasta tööprogrammi (COM(2017) 650 final);

| — | komitee 22. märtsi 2017. aasta resolutsiooni komitee panuse kohta komisjoni 2018. aasta tööprogrammi; |
| --- | --- |

—

komitee 22. märtsi 2017. aasta resolutsiooni komitee panuse kohta komisjoni 2018. aasta tööprogrammi;

| — | 2012. aasta veebruaris Euroopa Komisjoniga allkirjastatud koostööprotokolli; |
| --- | --- |

—

2012. aasta veebruaris Euroopa Komisjoniga allkirjastatud koostööprotokolli;

Töökohad, majanduskasv, investeeringud ja ühtekuuluvuspoliitika

| 1. | rõhutab pakilist vajadust ELi pikaajalise strateegia järele, mis oleks järg strateegiale „Euroopa 2020“ ja mille eesmärk oleks tagada kestlik, vastupanuvõimeline ja kaasav majanduskasv ning mis annaks osana süstemaatilisest lähenemisviisist suuna ELi mitmeaastasele finantsraamistikule, Euroopa poolaastale ja ELi poliitikameetmetele. Arvestades, et kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärgid loovad asjaomasele strateegiale raamistiku, soovitab komitee, et ELi üldine kestliku arengu eesmärkide rakendamise strateegia esitataks tihedas kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekute esitamisega. Komitee rõhutab sellega seoses ELi linnade tegevuskava tähtsat rolli kestliku arengu eesmärkide rakendamisel ning kutsub komisjoni üles komitee asjaomaseid soovitusi arvesse võtma; |
| --- | --- |

1.

rõhutab pakilist vajadust ELi pikaajalise strateegia järele, mis oleks järg strateegiale „Euroopa 2020“ ja mille eesmärk oleks tagada kestlik, vastupanuvõimeline ja kaasav majanduskasv ning mis annaks osana süstemaatilisest lähenemisviisist suuna ELi mitmeaastasele finantsraamistikule, Euroopa poolaastale ja ELi poliitikameetmetele. Arvestades, et kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärgid loovad asjaomasele strateegiale raamistiku, soovitab komitee, et ELi üldine kestliku arengu eesmärkide rakendamise strateegia esitataks tihedas kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekute esitamisega. Komitee rõhutab sellega seoses ELi linnade tegevuskava tähtsat rolli kestliku arengu eesmärkide rakendamisel ning kutsub komisjoni üles komitee asjaomaseid soovitusi arvesse võtma;

| 2. | rõhutab, et ELi tulevane eelarve peaks suutma toime tulla tekkivate väljakutsetega ja säilitada traditsioonilised ELi poliitikasuunad, mille Euroopa lisaväärtus on tõendatud. Komitee ei nõustu komisjoni aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta esitatud stsenaariumitega, mille kohaselt suhtelises plaanis ja võttes arvesse Brexiti mõju, ELi eelarve eeldatavasti väheneb või jääb stabiilseks olukorras, kus on vaja toime tulla uute väljakutsetega. Komitee eeldab seega, et komisjon teeb oma ettepanekus uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkreetsema ettepaneku ELi omaressursside osas; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ELi tulevane eelarve peaks suutma toime tulla tekkivate väljakutsetega ja säilitada traditsioonilised ELi poliitikasuunad, mille Euroopa lisaväärtus on tõendatud. Komitee ei nõustu komisjoni aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta esitatud stsenaariumitega, mille kohaselt suhtelises plaanis ja võttes arvesse Brexiti mõju, ELi eelarve eeldatavasti väheneb või jääb stabiilseks olukorras, kus on vaja toime tulla uute väljakutsetega. Komitee eeldab seega, et komisjon teeb oma ettepanekus uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkreetsema ettepaneku ELi omaressursside osas;

| 3. | rõhutab koos #CohesionAlliance’i partneritega jõulise ja tõhusa ühtekuuluvuspoliitika olulisust Euroopa Liidu tulevikule tervikuna, võttes arvesse, et ühtekuuluvuse kolm mõõdet (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne) moodustavad ELi poliitiliste eesmärkide lahutamatu osa. Seega tuleks säilitada parandatud ühtekuuluvuspoliitika kui peamine ELi investeerimispoliitika kõigi piirkondade jaoks koos piisavate vahenditega pärast 2020. aastat ja samas proportsioonis nagu praegu. Komitee kordab sellega seoses, et ühtekuuluvuspoliitika peab muutuma järgmisel rahastamisperioodil paindlikumaks ja lihtsamaks, ilma et see ohustaks strateegilist suunitlust ja planeerimiskindlust piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jaoks, et tagada mitmetasandilise valitsemise, partnerluspõhimõtte ja alt üles lähenemisviisi toimimine ühisjuhtimise kaudu ning põhjalikult läbi vaadata nõuded Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimis- ja kontrollisüsteemidele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab koos #CohesionAlliance’i partneritega jõulise ja tõhusa ühtekuuluvuspoliitika olulisust Euroopa Liidu tulevikule tervikuna, võttes arvesse, et ühtekuuluvuse kolm mõõdet (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne) moodustavad ELi poliitiliste eesmärkide lahutamatu osa. Seega tuleks säilitada parandatud ühtekuuluvuspoliitika kui peamine ELi investeerimispoliitika kõigi piirkondade jaoks koos piisavate vahenditega pärast 2020. aastat ja samas proportsioonis nagu praegu. Komitee kordab sellega seoses, et ühtekuuluvuspoliitika peab muutuma järgmisel rahastamisperioodil paindlikumaks ja lihtsamaks, ilma et see ohustaks strateegilist suunitlust ja planeerimiskindlust piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jaoks, et tagada mitmetasandilise valitsemise, partnerluspõhimõtte ja alt üles lähenemisviisi toimimine ühisjuhtimise kaudu ning põhjalikult läbi vaadata nõuded Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimis- ja kontrollisüsteemidele;

| 4. | kordab, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud seadusandlikke ettepanekuid 2020. aasta järgse programmitöö perioodi kohta, oma üleskutset täiendada SKP näitajat piirkondlike näitajatega (mis on seotud muu hulgas demograafia, sotsiaalse kaasamise, ligipääsetavuse ja kliimamuutustega) ning lihtsustada radikaalselt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamissüsteemi. Komitee toetab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühiseid eeskirju, et vähendada õigusaktide keerukust, ning toetab Euroopa Sotsiaalfondi säilimist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames; |
| --- | --- |

4.

kordab, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud seadusandlikke ettepanekuid 2020. aasta järgse programmitöö perioodi kohta, oma üleskutset täiendada SKP näitajat piirkondlike näitajatega (mis on seotud muu hulgas demograafia, sotsiaalse kaasamise, ligipääsetavuse ja kliimamuutustega) ning lihtsustada radikaalselt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamissüsteemi. Komitee toetab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühiseid eeskirju, et vähendada õigusaktide keerukust, ning toetab Euroopa Sotsiaalfondi säilimist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames;

| 5. | rõhutab vajadust EFSI 2.0 ja läbivaadatud koondmääruse kiire rakendamise järele, eelkõige pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kombineerimise hõlbustamist, ning pooldab samuti Euroopa ühendamise rahastu ja programmi „Horisont 2020“ paremat koordineerimist teiste rahastutega ning taunib nende vahendite menetluslikku keerukust; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust EFSI 2.0 ja läbivaadatud koondmääruse kiire rakendamise järele, eelkõige pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kombineerimise hõlbustamist, ning pooldab samuti Euroopa ühendamise rahastu ja programmi „Horisont 2020“ paremat koordineerimist teiste rahastutega ning taunib nende vahendite menetluslikku keerukust;

| 6. | nõuab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGAF) ajakohastataks, vaadates läbi selle eelarve, vähendades märkimisväärselt EGAFi rakendamise künnist ja parandades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGAF) ajakohastataks, vaadates läbi selle eelarve, vähendades märkimisväärselt EGAFi rakendamise künnist ja parandades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega;

Majanduspoliitika ja ELi sotsiaalne mõõde

| 7. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli Euroopa poolaasta juures, kuna üle 60 % riigipõhistest soovitustest on suunatud otse neile Seepärast kordab komitee üleskutset komisjonile teha koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga käitumisjuhendi väljatöötamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks Euroopa poolaastasse, lähtudes komitee ettepanekust; |
| --- | --- |

7.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli Euroopa poolaasta juures, kuna üle 60 % riigipõhistest soovitustest on suunatud otse neile Seepärast kordab komitee üleskutset komisjonile teha koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga käitumisjuhendi väljatöötamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks Euroopa poolaastasse, lähtudes komitee ettepanekust;

| 8. | rõhutab, et kõikide tasandite ametiasutustel, sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonnal on ühine vastutus ja huvi töötada jõukama ja tulevikukindlama Euroopa nimel, kus majanduslik ja sotsiaalne areng käivad käsikäes; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kõikide tasandite ametiasutustel, sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonnal on ühine vastutus ja huvi töötada jõukama ja tulevikukindlama Euroopa nimel, kus majanduslik ja sotsiaalne areng käivad käsikäes;

| 9. | nõuab, et 2015. aasta jaanuari kokkulepe stabiilsuse ja kasvu pakti paindlikkuse kohta integreeritaks esmasesse õigusesse. Komitee kordab samuti oma üleskutset võtta uusi meetmeid avaliku sektori investeeringute suurendamiseks, eelkõige jättes riikliku, piirkondliku või kohaliku kaasrahastamise struktuuri- ja investeerimisfondide raames välja stabiilsuse ja kasvu pakti raamatupidamisarvestusest, nagu on juba ette nähtud kaasrahastamisel Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames, ning teeb ettepaneku lisada makromajanduslikku tulemustabelisse investeeringute määraga seotud näitaja; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et 2015. aasta jaanuari kokkulepe stabiilsuse ja kasvu pakti paindlikkuse kohta integreeritaks esmasesse õigusesse. Komitee kordab samuti oma üleskutset võtta uusi meetmeid avaliku sektori investeeringute suurendamiseks, eelkõige jättes riikliku, piirkondliku või kohaliku kaasrahastamise struktuuri- ja investeerimisfondide raames välja stabiilsuse ja kasvu pakti raamatupidamisarvestusest, nagu on juba ette nähtud kaasrahastamisel Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames, ning teeb ettepaneku lisada makromajanduslikku tulemustabelisse investeeringute määraga seotud näitaja;

| 10. | julgustab komisjoni tõhustama võitlust maksustamise vältimise vastu, minnes kaugemale maksuparadiiside musta nimekirja koostamisest või käibemaksureformist, ja tegema ettepaneku kehtestada maksuküsimuste hääletamisel kvalifitseeritud häälteenamuse süsteem, et kiirendada nõukogus otsuste vastuvõtmise protsessi; |
| --- | --- |

10.

julgustab komisjoni tõhustama võitlust maksustamise vältimise vastu, minnes kaugemale maksuparadiiside musta nimekirja koostamisest või käibemaksureformist, ja tegema ettepaneku kehtestada maksuküsimuste hääletamisel kvalifitseeritud häälteenamuse süsteem, et kiirendada nõukogus otsuste vastuvõtmise protsessi;

| 11. | tervitab komisjoni jõupingutusi eeskirjade kehtestamisel, millega võimaldatakse hargmaiste ettevõtjate poolt digitaalmajanduse kaudu teenitud kasumi maksustamist; |
| --- | --- |

11.

tervitab komisjoni jõupingutusi eeskirjade kehtestamisel, millega võimaldatakse hargmaiste ettevõtjate poolt digitaalmajanduse kaudu teenitud kasumi maksustamist;

| 12. | rõhutab vajadust edendada ELi sotsiaalset mõõdet, täiendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast tugeva Euroopa sotsiaalmeetmete kavaga, mis hõlmaks muu hulgas sotsiaalsete näitajate rolli suurendamist Euroopa poolaasta raames ja reaalpalkade ülespoole suunatud lähenemist kooskõlas tootlikkusega; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust edendada ELi sotsiaalset mõõdet, täiendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast tugeva Euroopa sotsiaalmeetmete kavaga, mis hõlmaks muu hulgas sotsiaalsete näitajate rolli suurendamist Euroopa poolaasta raames ja reaalpalkade ülespoole suunatud lähenemist kooskõlas tootlikkusega;

| 13. | kavatseb pöörata erilist tähelepanu uutele seadusandlikele ettepanekutele, mille eesmärk on luua liikmesriikide vahel lähenemine paremate töö- ja elutingimuste saavutamiseks, nt ettepanek luua ühine tööturuasutus, samuti kavandatud ettepanekud ajakohastada töölepinguid käsitlevaid eeskirju ning tagada juurdepääs sotsiaalkaitsele kõigi jaoks; |
| --- | --- |

13.

kavatseb pöörata erilist tähelepanu uutele seadusandlikele ettepanekutele, mille eesmärk on luua liikmesriikide vahel lähenemine paremate töö- ja elutingimuste saavutamiseks, nt ettepanek luua ühine tööturuasutus, samuti kavandatud ettepanekud ajakohastada töölepinguid käsitlevaid eeskirju ning tagada juurdepääs sotsiaalkaitsele kõigi jaoks;

Ühtse turu strateegia, VKEd, konkurents, tööstus ja digitaalne ühtne turg

| 14. | pooldab riigiabi eeskirjade täiendavat lihtsustamist, eriti seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega asjaomase otsuse ja raamistiku (nn Almunia pakett) põhjaliku läbivaatamise kaudu; samuti kutsub komisjoni üles uurima, kas Ühendkuningriigi EList lahkumise kavatsuse tekitatud majandustegevuse häired peaksid viima üldise grupierandi määruse kohaldamisala laiendamise ja riigiabi eeskirjade ajutise leevendamise või tühistamiseni teatud ettevõtete ja sektorite osas, mis on kõige rohkem mõjutatud; |
| --- | --- |

14.

pooldab riigiabi eeskirjade täiendavat lihtsustamist, eriti seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega asjaomase otsuse ja raamistiku (nn Almunia pakett) põhjaliku läbivaatamise kaudu; samuti kutsub komisjoni üles uurima, kas Ühendkuningriigi EList lahkumise kavatsuse tekitatud majandustegevuse häired peaksid viima üldise grupierandi määruse kohaldamisala laiendamise ja riigiabi eeskirjade ajutise leevendamise või tühistamiseni teatud ettevõtete ja sektorite osas, mis on kõige rohkem mõjutatud;

| 15. | rõhutab sellise tööstusstrateegia tähtsust, mis edendab konkurentsivõimet, ning kinnitab oma kindlat soovi rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli selles strateegias; |
| --- | --- |

15.

rõhutab sellise tööstusstrateegia tähtsust, mis edendab konkurentsivõimet, ning kinnitab oma kindlat soovi rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli selles strateegias;

| 16. | kutsub komisjoni üles ajakohastama väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act“ ja säilitama selle kooskõla Euroopa Komisjoni idu- ja kasvufirmade teemalise algatusega; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles ajakohastama väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act“ ja säilitama selle kooskõla Euroopa Komisjoni idu- ja kasvufirmade teemalise algatusega;

| 17. | avaldab kahetsust, et komisjoni tööprogrammi ei ole lisatud komitee üleskutset kaasata piirkondliku ja kohalikul tasandi VKEde saadikuid ametlikult ja süstemaatiliselt VKEde saadikute võrgustikku; |
| --- | --- |

17.

avaldab kahetsust, et komisjoni tööprogrammi ei ole lisatud komitee üleskutset kaasata piirkondliku ja kohalikul tasandi VKEde saadikuid ametlikult ja süstemaatiliselt VKEde saadikute võrgustikku;

| 18. | tervitab osaluspõhise lairibaühenduse platvormi käivitamist komisjoni ja komitee vahel ning käimasolevat dialoogi vajaduse üle lairibataristu tõhusama kasutuselevõtu järele ELis, eelkõige pidades silmas järgmist programmitöö perioodi, ning vajaduse üle arukate külade algatuse nõuetekohaste järelmeetmete järele. Seega soovitab ta lugeda investeeringud digitaalsesse arengusse maa- ja hõredalt asustatud piirkondades, eesmärgiga tagada juurdepääs lairibaühendusele taskukohase hinnaga seal, kus turumehhanismid seda tagada ei suuda, üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ja kohaldada vastavalt riigiabi eeskirju; |
| --- | --- |

18.

tervitab osaluspõhise lairibaühenduse platvormi käivitamist komisjoni ja komitee vahel ning käimasolevat dialoogi vajaduse üle lairibataristu tõhusama kasutuselevõtu järele ELis, eelkõige pidades silmas järgmist programmitöö perioodi, ning vajaduse üle arukate külade algatuse nõuetekohaste järelmeetmete järele. Seega soovitab ta lugeda investeeringud digitaalsesse arengusse maa- ja hõredalt asustatud piirkondades, eesmärgiga tagada juurdepääs lairibaühendusele taskukohase hinnaga seal, kus turumehhanismid seda tagada ei suuda, üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ja kohaldada vastavalt riigiabi eeskirju;

Põllumajandus, sinine majandus, rahvatervis ja demograafia

| 19. | soovib, et ELi ühine põllumajanduspoliitika arendataks edasi põllumajanduspoliitikaks, mis on õiglane, kestlik ja solidaarsuspõhine ning teenib põllumajandustootjate, piirkondade, tarbijate ja üldsuse huve, ning pooldab põllumajandustöötaja kohta eraldatavate otsetoetuste puhul ülemmäära ja kohandamise kasutamist ning nende ühtlustamist ELi liikmesriikide vahel esimese samba raames. Komitee rõhutab ÜPP täiendava läbivaatamise olulisust, et luua kestliku tootmise stiimuleid nii põllumajandustootjatele kui ka toiduainete töötlejatele; |
| --- | --- |

19.

soovib, et ELi ühine põllumajanduspoliitika arendataks edasi põllumajanduspoliitikaks, mis on õiglane, kestlik ja solidaarsuspõhine ning teenib põllumajandustootjate, piirkondade, tarbijate ja üldsuse huve, ning pooldab põllumajandustöötaja kohta eraldatavate otsetoetuste puhul ülemmäära ja kohandamise kasutamist ning nende ühtlustamist ELi liikmesriikide vahel esimese samba raames. Komitee rõhutab ÜPP täiendava läbivaatamise olulisust, et luua kestliku tootmise stiimuleid nii põllumajandustootjatele kui ka toiduainete töötlejatele;

| 20. | väljendab pettumust, et komisjoni tööprogrammis ei ole ettepanekut ELi maapiirkondade strateegia kohta, mis halvendab ELi üldist finantstoetust maaelu arengule võrreldes eelmise programmitöö perioodiga; |
| --- | --- |

20.

väljendab pettumust, et komisjoni tööprogrammis ei ole ettepanekut ELi maapiirkondade strateegia kohta, mis halvendab ELi üldist finantstoetust maaelu arengule võrreldes eelmise programmitöö perioodiga;

| 21. | kordab on palvet, et komisjon selgitaks teenuste direktiivi kohaldamisala jagamismajanduses/ühistarbimises ning esitaks ettepanekud tööjõu õiguste kindlustamise kohta uutes, jagamismajandusele/ühistarbimisele tüüpilistes tööhõivevormides; |
| --- | --- |

21.

kordab on palvet, et komisjon selgitaks teenuste direktiivi kohaldamisala jagamismajanduses/ühistarbimises ning esitaks ettepanekud tööjõu õiguste kindlustamise kohta uutes, jagamismajandusele/ühistarbimisele tüüpilistes tööhõivevormides;

| 22. | kutsub komisjoni üles selgitama kehtivaid piiranguid riigihangete eeskirjades, et lihtsustada säästlikkuse kriteeriumite kohaldamist. Komitee on mures, et ELi õigusaktid keelavad praegu territoriaalsete eelistuste (nt kohaliku toidu osas) sätestamise riigihangete lepingutes; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles selgitama kehtivaid piiranguid riigihangete eeskirjades, et lihtsustada säästlikkuse kriteeriumite kohaldamist. Komitee on mures, et ELi õigusaktid keelavad praegu territoriaalsete eelistuste (nt kohaliku toidu osas) sätestamise riigihangete lepingutes;

| 23. | kutsub komisjoni üles andma uut hoogu Euroopa sinisele majandusele, esitades valge raamatu „Meri ELi poliitika keskmes“, luues sellega meremajandusse investeerimise mehhanismi ja ookeanide majandamise poliitika platvormi. Komitee kordab samuti oma üleskutset luua teadmis- ja innovaatikakogukond, mis oleks pühendatud konkreetselt sinisele majandusele, et ideid mereuuringute valdkonnast paremini erasektorile vahendada; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles andma uut hoogu Euroopa sinisele majandusele, esitades valge raamatu „Meri ELi poliitika keskmes“, luues sellega meremajandusse investeerimise mehhanismi ja ookeanide majandamise poliitika platvormi. Komitee kordab samuti oma üleskutset luua teadmis- ja innovaatikakogukond, mis oleks pühendatud konkreetselt sinisele majandusele, et ideid mereuuringute valdkonnast paremini erasektorile vahendada;

| 24. | nõuab kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppega, et komisjon, nõukogu, parlament ja komitee korraldaksid üheskoos regulaarseid struktureeritud dialooge ookeanide majandamise teemal, et ühiselt koostada uusi merepoliitika algatusi; |
| --- | --- |

24.

nõuab kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppega, et komisjon, nõukogu, parlament ja komitee korraldaksid üheskoos regulaarseid struktureeritud dialooge ookeanide majandamise teemal, et ühiselt koostada uusi merepoliitika algatusi;

| 25. | soovib, et komitee kaasataks vabatahtlikku mõttevahetusse, mis on kavandatud menetluse „Tervise olukord ELis“ raames 2018. aastal; |
| --- | --- |

25.

soovib, et komitee kaasataks vabatahtlikku mõttevahetusse, mis on kavandatud menetluse „Tervise olukord ELis“ raames 2018. aastal;

| 26. | on seisukohal, et tervishoid peaks olema üks prioriteetseid teemasid ELi linnade tegevuskava raames ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama 2018. aastal oma jõupingutusi tervishoiualase partnerluse käivitamiseks; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et tervishoid peaks olema üks prioriteetseid teemasid ELi linnade tegevuskava raames ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama 2018. aastal oma jõupingutusi tervishoiualase partnerluse käivitamiseks;

| 27. | ootab, et komisjon ja nõukogu eesistujariigid 2018.–2019. aastal tagaksid põhjalikud järelmeetmed 2017. aasta detsembris toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste (EPSCO) nõukogu järeldustele deinstitutsionaliseerimise kohta ja annab teada oma toetusest üleminekule hooldusasutuste süsteemilt kogukonnapõhisele hooldusele, mille käigus austatakse riikide ja piirkondade sotsiaal- ja tervishoiusüsteeme ja kogukondade eelistusi; |
| --- | --- |

27.

ootab, et komisjon ja nõukogu eesistujariigid 2018.–2019. aastal tagaksid põhjalikud järelmeetmed 2017. aasta detsembris toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste (EPSCO) nõukogu järeldustele deinstitutsionaliseerimise kohta ja annab teada oma toetusest üleminekule hooldusasutuste süsteemilt kogukonnapõhisele hooldusele, mille käigus austatakse riikide ja piirkondade sotsiaal- ja tervishoiusüsteeme ja kogukondade eelistusi;

| 28. | tuletab komisjonile meelde vajadust Euroopa demograafiastrateegia järele; |
| --- | --- |

28.

tuletab komisjonile meelde vajadust Euroopa demograafiastrateegia järele;

Turism ja kultuur

| 29. | kutsub Euroopa Komisjoni üles vaatama põhjalikult läbi 2010. aasta turismistrateegia koos selge mitmeaastase tööprogrammiga, tagades 2020. aasta järel Euroopa turismiprojektide rahastamiseks eraldi eelarverea. Komitee toetab sellega seoses institutsioonidevahelise turismi kontaktrühma loomist 2018. aastal, kasutades ära 2018. aastat kui Euroopa kultuuripärandi aastat; |
| --- | --- |

29.

kutsub Euroopa Komisjoni üles vaatama põhjalikult läbi 2010. aasta turismistrateegia koos selge mitmeaastase tööprogrammiga, tagades 2020. aasta järel Euroopa turismiprojektide rahastamiseks eraldi eelarverea. Komitee toetab sellega seoses institutsioonidevahelise turismi kontaktrühma loomist 2018. aastal, kasutades ära 2018. aastat kui Euroopa kultuuripärandi aastat;

| 30. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole teinud ettepanekut rahvusvaheliste kultuurisuhete ja kultuuridiplomaatia arendamise täieulatusliku ELi strateegia kohta ega ole maininud oma tööprogrammis Euroopa kultuuripärandi aastat 2018, ning kordab oma pühendumust aidata aktiivselt tähistada kultuuripärandi aastat Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et väärtustada meie maailmajao kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

30.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole teinud ettepanekut rahvusvaheliste kultuurisuhete ja kultuuridiplomaatia arendamise täieulatusliku ELi strateegia kohta ega ole maininud oma tööprogrammis Euroopa kultuuripärandi aastat 2018, ning kordab oma pühendumust aidata aktiivselt tähistada kultuuripärandi aastat Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et väärtustada meie maailmajao kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

Energialiit, kliimamuutuste poliitika ja keskkond

| 31. | nõuab, et komisjon kaasaks komitee ELi tulevase kliima- ja energiapoliitika kujundamisse, et saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid, mis nõuavad suuremaid ambitsioone ELi tasandil. Komitee tuletab selles kontekstis meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülimalt olulist rolli nii kliimamuutuste leevendamisel kui ka nendega kohanemisel ning juhib tähelepanu sellele, et komitee toetab ideed kehtestada lisaks riiklikult kindlaks määratud panustele CO2-heidete vähendamiseks ka kohalikul tasandil kindlaks määratud panused; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et komisjon kaasaks komitee ELi tulevase kliima- ja energiapoliitika kujundamisse, et saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid, mis nõuavad suuremaid ambitsioone ELi tasandil. Komitee tuletab selles kontekstis meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülimalt olulist rolli nii kliimamuutuste leevendamisel kui ka nendega kohanemisel ning juhib tähelepanu sellele, et komitee toetab ideed kehtestada lisaks riiklikult kindlaks määratud panustele CO2-heidete vähendamiseks ka kohalikul tasandil kindlaks määratud panused;

| 32. | palub komisjonil seoses energialiidu juhtimisega teha komiteega koostööd soovituste ettevalmistamisel liikmesriikidele kohaliku ja piirkondliku elemendi asjakohase lisamise kohta oma riiklikku kavandamis-, järelevalve- ja edusammudest aruandmise süsteemi, ning meenutab, et komitee peaks olema esindatud tulevases energialiidu komitees, mis moodustatakse uue juhtimismääruse kohaselt; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil seoses energialiidu juhtimisega teha komiteega koostööd soovituste ettevalmistamisel liikmesriikidele kohaliku ja piirkondliku elemendi asjakohase lisamise kohta oma riiklikku kavandamis-, järelevalve- ja edusammudest aruandmise süsteemi, ning meenutab, et komitee peaks olema esindatud tulevases energialiidu komitees, mis moodustatakse uue juhtimismääruse kohaselt;

| 33. | ootab, et komisjon suurendaks koostöös Euroopa Investeerimispanga ja erasektoriga jõupingutusi arukate hoonete aruka rahastamise algatuse arendamisel ja parandaks selle protsessi läbipaistvust, tagades, et tema sellekohaseid soovitusi võetakse arvesse, luues koostoime kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks kättesaadavate eri rahastamisallikate vahel, kaasa arvatud jätkuv tehniline abi väikesemahulistele kohalikele säästva energia projektidele, et lihtsustada projektide koondamist nende pankade nõudmistele vastavateks muutmiseks; |
| --- | --- |

33.

ootab, et komisjon suurendaks koostöös Euroopa Investeerimispanga ja erasektoriga jõupingutusi arukate hoonete aruka rahastamise algatuse arendamisel ja parandaks selle protsessi läbipaistvust, tagades, et tema sellekohaseid soovitusi võetakse arvesse, luues koostoime kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks kättesaadavate eri rahastamisallikate vahel, kaasa arvatud jätkuv tehniline abi väikesemahulistele kohalikele säästva energia projektidele, et lihtsustada projektide koondamist nende pankade nõudmistele vastavateks muutmiseks;

| 34. | pidades silmas, et juurdepääs rahastusele on energiaalase ülemineku edu jaoks oluline, kutsub Euroopa Komisjoni üles arendama välja kestlike varade täpse liigituse, mis hõlmaks selgeid ja siduvaid määratlusi „kliimameetmete rahastamise“ eri liikide kohta, et lihtsustada uute vahendite, nagu rohelised võlakirjad ja ühised tagatised, kasutamist. Komitee rõhutab vajadust muuta keskkonna- ja kliimaalased investeeringud toimivamaks vastavalt ELi riigiabi eeskirjadele ja/või avaliku sektori asutustele kehtivatele Euroopa raamatupidamisstandarditele; |
| --- | --- |

34.

pidades silmas, et juurdepääs rahastusele on energiaalase ülemineku edu jaoks oluline, kutsub Euroopa Komisjoni üles arendama välja kestlike varade täpse liigituse, mis hõlmaks selgeid ja siduvaid määratlusi „kliimameetmete rahastamise“ eri liikide kohta, et lihtsustada uute vahendite, nagu rohelised võlakirjad ja ühised tagatised, kasutamist. Komitee rõhutab vajadust muuta keskkonna- ja kliimaalased investeeringud toimivamaks vastavalt ELi riigiabi eeskirjadele ja/või avaliku sektori asutustele kehtivatele Euroopa raamatupidamisstandarditele;

| 35. | kutsub komisjoni üles tagama riigi tasandist madalama tasandi eri suurusega struktuuride esindatuse ülemaailmse linnapeade pakti struktuurides ning säilitama seal partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtteid; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles tagama riigi tasandist madalama tasandi eri suurusega struktuuride esindatuse ülemaailmse linnapeade pakti struktuurides ning säilitama seal partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtteid;

| 36. | nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ametlikku kaasamist ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni juhtimismehhanismidesse ning kutsub komisjoni üles eelistama ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia eelseisval läbivaatamisel kohalikku ja piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

36.

nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ametlikku kaasamist ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni juhtimismehhanismidesse ning kutsub komisjoni üles eelistama ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia eelseisval läbivaatamisel kohalikku ja piirkondlikku mõõdet;

| 37. | on valmis tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurema osaluse keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise tsükli vältel ning andma panuse peamiste keskkonnaalaste direktiivide läbivaatamisse, eelkõige seoses korduskasutatava vee kvaliteedi miinimumnõuetega ja joogiveedirektiivi läbivaatamisega (õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi hindamise järelmeede). Komitee loodab eelkõige osaleda aktiivselt tulevases ringmajanduse järelevalveraamistikus ja teistes algatustes ringmajanduse paketi kiire rakendamise lihtsustamiseks. Samuti kavatseb komitee praegust seitsmendat keskkonnaalast tegevusprogrammi hinnates aidata kaasa keskkonnaalasele tegevusprogrammile pärast 2020. aastat; |
| --- | --- |

37.

on valmis tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurema osaluse keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise tsükli vältel ning andma panuse peamiste keskkonnaalaste direktiivide läbivaatamisse, eelkõige seoses korduskasutatava vee kvaliteedi miinimumnõuetega ja joogiveedirektiivi läbivaatamisega (õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi hindamise järelmeede). Komitee loodab eelkõige osaleda aktiivselt tulevases ringmajanduse järelevalveraamistikus ja teistes algatustes ringmajanduse paketi kiire rakendamise lihtsustamiseks. Samuti kavatseb komitee praegust seitsmendat keskkonnaalast tegevusprogrammi hinnates aidata kaasa keskkonnaalasele tegevusprogrammile pärast 2020. aastat;

| 38. | toetab looduse, inimeste ja majanduse tegevuskava rakendamist, kavandab jätkuvat koostööd Natura 2000 auhinna ning Euroopa roheliste pealinnade (EGC)/Euroopa rohelise lehe (EGL) auhinna alal ning loodab jätkuvale koostööle rohelise nädala ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

38.

toetab looduse, inimeste ja majanduse tegevuskava rakendamist, kavandab jätkuvat koostööd Natura 2000 auhinna ning Euroopa roheliste pealinnade (EGC)/Euroopa rohelise lehe (EGL) auhinna alal ning loodab jätkuvale koostööle rohelise nädala ettevalmistamisel;

| 39. | rõhutab, et kõik ELi projektid uu taristu ehitamiseks (nii ESIFi kui EFSI vahendusel) peaksid olema kooskõlas ELi poolt kestliku arengu eesmärkide raames võetud kestlikkuse kohustustega ning olema seejuures muu hulgas katastroofidele vastupidavad. Komitee nõuab, et seda põhimõtet nimetataks selgesõnaliselt ka rahastute rakenduseeskirjades. Samuti kutsub komitee komisjoni üles välja andma tegevuskava olemasolevate hoonete maavärinakindlaks renoveerimise kohta liikmesriikide piirkondliku arengu rakenduskavade prioriteedina; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et kõik ELi projektid uu taristu ehitamiseks (nii ESIFi kui EFSI vahendusel) peaksid olema kooskõlas ELi poolt kestliku arengu eesmärkide raames võetud kestlikkuse kohustustega ning olema seejuures muu hulgas katastroofidele vastupidavad. Komitee nõuab, et seda põhimõtet nimetataks selgesõnaliselt ka rahastute rakenduseeskirjades. Samuti kutsub komitee komisjoni üles välja andma tegevuskava olemasolevate hoonete maavärinakindlaks renoveerimise kohta liikmesriikide piirkondliku arengu rakenduskavade prioriteedina;

Õigus, julgeolek, põhiõigused ja ränne

| 40. | võtab teadmiseks ettepanekud Euroopa julgeolekuliidu lõpuleviimise kohta ning tuletab meelde vajadust tasakaalustada julgeolekuküsimused individuaalsete põhiõigustega, sh andmekaitsega. Komitee kordab iseäranis oma üleskutset komisjonile toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise küsimusega tegelemisel, andes välja suunised kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele radikaliseerumise ennetamise strateegiate väljatöötamiseks. Kutsub ühtlasi komisjoni üles võtma mitut asutust hõlmava lähenemisviisi radikaliseerumise ja ekstremismi eri aspektide suhtes, suurendades läbipaistvust kõnealuses valdkonnas kättesaadavate rahastamisvõimaluste osas ja kaasates erasektorit ja avaliku sektori asutusi; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks ettepanekud Euroopa julgeolekuliidu lõpuleviimise kohta ning tuletab meelde vajadust tasakaalustada julgeolekuküsimused individuaalsete põhiõigustega, sh andmekaitsega. Komitee kordab iseäranis oma üleskutset komisjonile toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise küsimusega tegelemisel, andes välja suunised kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele radikaliseerumise ennetamise strateegiate väljatöötamiseks. Kutsub ühtlasi komisjoni üles võtma mitut asutust hõlmava lähenemisviisi radikaliseerumise ja ekstremismi eri aspektide suhtes, suurendades läbipaistvust kõnealuses valdkonnas kättesaadavate rahastamisvõimaluste osas ja kaasates erasektorit ja avaliku sektori asutusi;

| 41. | palub komisjonil kiiresti esitada ettepanek õigusriigi põhimõtet käsitleva ELi ühtse ja tõhusa läbivaadatud mehhanismi kohta, mis peaks hõlmama olemasolevaid vahendeid demokraatia ja põhiõiguste kaitseks ning olema kohaldatav kõigil valitsustasanditel; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil kiiresti esitada ettepanek õigusriigi põhimõtet käsitleva ELi ühtse ja tõhusa läbivaadatud mehhanismi kohta, mis peaks hõlmama olemasolevaid vahendeid demokraatia ja põhiõiguste kaitseks ning olema kohaldatav kõigil valitsustasanditel;

| 42. | soovitab liikmesriikidel leppida Euroopa Parlamendiga kokku Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi osas 2018. aasta juuniks, võttes arvesse linnadele ja piirkondadele rändajate vastuvõtmise ja pagulaste integreerimise tõttu avalduvat suurt mõju, samuti komitee varasemaid soovitusi. Komitee soovitab liikmesriikidel ja parlamendil lähtuda uute eeskirjade puhul inimõiguste ja rahvusvaheliste kohustuste, solidaarsuse ja vastastikkuse põhimõtetest. Seoses Euroopa rände tegevuskava läbivaatamisega eeldab komitee samuti, et rakendatakse komisjoni ettepanekuid seaduslike kanalite loomise kohta rahvusvahelist kaitset vajavatele isikutele, millega taastataks täielik kontroll rändeteede üle; |
| --- | --- |

42.

soovitab liikmesriikidel leppida Euroopa Parlamendiga kokku Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi osas 2018. aasta juuniks, võttes arvesse linnadele ja piirkondadele rändajate vastuvõtmise ja pagulaste integreerimise tõttu avalduvat suurt mõju, samuti komitee varasemaid soovitusi. Komitee soovitab liikmesriikidel ja parlamendil lähtuda uute eeskirjade puhul inimõiguste ja rahvusvaheliste kohustuste, solidaarsuse ja vastastikkuse põhimõtetest. Seoses Euroopa rände tegevuskava läbivaatamisega eeldab komitee samuti, et rakendatakse komisjoni ettepanekuid seaduslike kanalite loomise kohta rahvusvahelist kaitset vajavatele isikutele, millega taastataks täielik kontroll rändeteede üle;

| 43. | kutsub komisjoni üles veelgi lihtsustama ja kiirendama rahastamismenetlusi ning lihtsustama piirkondade ja linnade juurdepääsu rahastamisvahenditele, mis on ette nähtud humanitaarkriiside lahendamiseks ning pagulaste integreerimiseks; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles veelgi lihtsustama ja kiirendama rahastamismenetlusi ning lihtsustama piirkondade ja linnade juurdepääsu rahastamisvahenditele, mis on ette nähtud humanitaarkriiside lahendamiseks ning pagulaste integreerimiseks;

Välispoliitikavaldkonnad

| 44. | kutsub komisjoni üles tagama, et läbirääkimistel uute kaubanduslepingute üle võetaks arvesse ELi kaubanduspoliitika kohalikku ja piirkondlikku mõõdet, ning nõuab pidevat juurdepääsu olulistele läbirääkimisdokumentidele lugemissaalimenetluse kaudu; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles tagama, et läbirääkimistel uute kaubanduslepingute üle võetaks arvesse ELi kaubanduspoliitika kohalikku ja piirkondlikku mõõdet, ning nõuab pidevat juurdepääsu olulistele läbirääkimisdokumentidele lugemissaalimenetluse kaudu;

| 45. | rõhutab panust, mille komitee annab, et saavutada komisjoni eesmärk suurendada stabiilsust ja heaolu väljaspool ELi oma kandidaat- ja potentsiaalsete kandidaatriikidega moodustatud ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade, Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste iga-aastasele konverentsi (CORLEAP), Ukraina rakkerühma, Ukraina kohaliku tasandi volituste suurendamise, aruandekohustuse ja arenguprogrammi (U-LEAD) ning Liibüa kohalike omavalitsuste toetuseks loodud Nicosia algatuse kaudu; |
| --- | --- |

45.

rõhutab panust, mille komitee annab, et saavutada komisjoni eesmärk suurendada stabiilsust ja heaolu väljaspool ELi oma kandidaat- ja potentsiaalsete kandidaatriikidega moodustatud ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade, Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste iga-aastasele konverentsi (CORLEAP), Ukraina rakkerühma, Ukraina kohaliku tasandi volituste suurendamise, aruandekohustuse ja arenguprogrammi (U-LEAD) ning Liibüa kohalike omavalitsuste toetuseks loodud Nicosia algatuse kaudu;

| 46. | rõhutab ühinemisstrateegiate territoriaalset mõõdet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjakohaste strateegiate väljatöötamisse kaasamise tähtsust; |
| --- | --- |

46.

rõhutab ühinemisstrateegiate territoriaalset mõõdet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjakohaste strateegiate väljatöötamisse kaasamise tähtsust;

| 47. | märgib, et igal valitsustasandil on vaja pidevat avalikku arutelu ELi laienemise üle, tagamaks et ELiga ühinemise väljavaade edendaks jätkuvalt subsidiaarsust, demokraatiat, rahvusvähemuste õiguste kaitset ja turvalisust. Komitee kordab sellega seoses oma üleskutset Euroopa Komisjonile korraldada üheskoos komiteega iga-aastane laienemispäev, et pakkuda kandidaatriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele teavet ja poliitilist toetust; |
| --- | --- |

47.

märgib, et igal valitsustasandil on vaja pidevat avalikku arutelu ELi laienemise üle, tagamaks et ELiga ühinemise väljavaade edendaks jätkuvalt subsidiaarsust, demokraatiat, rahvusvähemuste õiguste kaitset ja turvalisust. Komitee kordab sellega seoses oma üleskutset Euroopa Komisjonile korraldada üheskoos komiteega iga-aastane laienemispäev, et pakkuda kandidaatriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele teavet ja poliitilist toetust;

| 48. | ootab, et komisjoni strateegias Lääne-Balkani riikide kohta, mis peaks avaldatama 2018. aasta alguses, keskendutakse kindlalt selle kohalikule ja piirkondlikule mõõtmele; |
| --- | --- |

48.

ootab, et komisjoni strateegias Lääne-Balkani riikide kohta, mis peaks avaldatama 2018. aasta alguses, keskendutakse kindlalt selle kohalikule ja piirkondlikule mõõtmele;

| 49. | nõuab, et komisjon tunnistaks Liibüa kohalike omavalitsuste rolli riigi stabiliseerimisel ja ekspluateerimise ohjeldamisel Euroopasse suunduvatel rändeteedel, ning kutsub üles lisama Liibüa, arvestades jõupingutusi, mis tal tuleb teha inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimiseks, Vahemere piirkonnas tegutsevatesse ELi programmidesse, näiteks piiriülene koostöö Vahemere piirkonnas. Komitee soovitab kasutada innovatiivseid õiguslikke vahendeid, näiteks Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust, et võimaldada Liibüa linnadel osaleda piiriülese koostöö meetmetes ja otsestes partnerlustes ELi linnade ja piirkondadega. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni tungivalt üles kaasama komitee ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, keda ta esindab, Euroopa Liidu programmide kavandamisse, rakendamisse ja järelevalvesse Ladina-Ameerikas, keskendudes iseäranis programmidele, mille eesmärk on edendada kestliku arengu alast koostööd ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et komisjon tunnistaks Liibüa kohalike omavalitsuste rolli riigi stabiliseerimisel ja ekspluateerimise ohjeldamisel Euroopasse suunduvatel rändeteedel, ning kutsub üles lisama Liibüa, arvestades jõupingutusi, mis tal tuleb teha inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimiseks, Vahemere piirkonnas tegutsevatesse ELi programmidesse, näiteks piiriülene koostöö Vahemere piirkonnas. Komitee soovitab kasutada innovatiivseid õiguslikke vahendeid, näiteks Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust, et võimaldada Liibüa linnadel osaleda piiriülese koostöö meetmetes ja otsestes partnerlustes ELi linnade ja piirkondadega. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni tungivalt üles kaasama komitee ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, keda ta esindab, Euroopa Liidu programmide kavandamisse, rakendamisse ja järelevalvesse Ladina-Ameerikas, keskendudes iseäranis programmidele, mille eesmärk on edendada kestliku arengu alast koostööd ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 50. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi komitee kaudu kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Euroopa uue arengukonsensuse rakendamisse ning toetama koordineerimist kõikide detsentraliseeritud arengukoostöös osalejate vahel; |
| --- | --- |

50.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi komitee kaudu kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Euroopa uue arengukonsensuse rakendamisse ning toetama koordineerimist kõikide detsentraliseeritud arengukoostöös osalejate vahel;

| 51. | kordab oma üleskutset kohandada veelgi olemasolevaid ELi rahastamiskavasid, eelkõige programme TAIEX ja Twinning, et täita piirkondlike ja kohalike sidusrühmade vajadusi; |
| --- | --- |

51.

kordab oma üleskutset kohandada veelgi olemasolevaid ELi rahastamiskavasid, eelkõige programme TAIEX ja Twinning, et täita piirkondlike ja kohalike sidusrühmade vajadusi;

| 52. | rõhutab vajadust kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tõhusalt Euroopa Kestliku Arengu Fondi rakendamisse ja toetab komisjoni kavatsust alustada kiiresti selle kaudu kohalike projektide toetamist; |
| --- | --- |

52.

rõhutab vajadust kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tõhusalt Euroopa Kestliku Arengu Fondi rakendamisse ja toetab komisjoni kavatsust alustada kiiresti selle kaudu kohalike projektide toetamist;

Kodakondsus, valitsemistava ja parem õigusloome

| 53. | rõhutab valmisolekut pakkuda kolme subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma kuuluva esindaja kaudu oma asjatundlikkust, mis tugineb subsidiaarsuse järelevalve võrgustikule ja pikaajalisele tegelemisele kõnealuste küsimustega. Komitee tervitab sellega seoses asjaolu, et rakkerühma volitustes viidatakse sõnaselgelt küsimusele, kuidas paremini kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi liidu poliitikameetmete ettevalmistamisse ja jälgimisse, ning rõhutab, et see ei nõua arutelu mitte ainult teatavate pädevuste võimaliku uuesti liikmesriigi tasandile viimise üle, vaid ka tervikliku lähenemisviisi üle mitmetasandilisele valitsemisele ELis; |
| --- | --- |

53.

rõhutab valmisolekut pakkuda kolme subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma kuuluva esindaja kaudu oma asjatundlikkust, mis tugineb subsidiaarsuse järelevalve võrgustikule ja pikaajalisele tegelemisele kõnealuste küsimustega. Komitee tervitab sellega seoses asjaolu, et rakkerühma volitustes viidatakse sõnaselgelt küsimusele, kuidas paremini kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi liidu poliitikameetmete ettevalmistamisse ja jälgimisse, ning rõhutab, et see ei nõua arutelu mitte ainult teatavate pädevuste võimaliku uuesti liikmesriigi tasandile viimise üle, vaid ka tervikliku lähenemisviisi üle mitmetasandilisele valitsemisele ELis;

| 54. | juhib tähelepanu oma panusele demokraatlikku ja kaasavasse arutellu Euroopa tuleviku üle, millesse komitee annab 2018. aasta oktoobris täiendava panuse arvamusega, eelkõige laiapõhjalise arutelu kaudu, kasutades alt üles lähenemisviisi, mis on algatatud kodanike ning kohalike ja piirkondlike sidusrühmade kaasamiseks eesmärgiga selgitada välja ELi kodanike peamised väljakutsed ning konkreetsed ettepanekud ELi tulevaste arengusuundade kohta selle legitiimsus suurendamiseks. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu ettepanekutele, mis esitati kõnealust eesmärki silmas pidades arvamuses teemal „2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta“, mis võeti vastu komitee täiskogu novembri istungjärgul; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu oma panusele demokraatlikku ja kaasavasse arutellu Euroopa tuleviku üle, millesse komitee annab 2018. aasta oktoobris täiendava panuse arvamusega, eelkõige laiapõhjalise arutelu kaudu, kasutades alt üles lähenemisviisi, mis on algatatud kodanike ning kohalike ja piirkondlike sidusrühmade kaasamiseks eesmärgiga selgitada välja ELi kodanike peamised väljakutsed ning konkreetsed ettepanekud ELi tulevaste arengusuundade kohta selle legitiimsus suurendamiseks. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu ettepanekutele, mis esitati kõnealust eesmärki silmas pidades arvamuses teemal „2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta“, mis võeti vastu komitee täiskogu novembri istungjärgul;

| 55. | ootab huviga teatist selle kohta, kuidas muuta Euroopa Liit teabevahetuse mõttes ühtsemaks, tugevamaks ja demokraatlikumaks, ning kordab oma valmisolekut aidata kaasa detsentraliseeritud teabevahetusstrateegiate ja tegevuste väljatöötamisele tihedas koostöös teiste ELi institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kogu ELis; |
| --- | --- |

55.

ootab huviga teatist selle kohta, kuidas muuta Euroopa Liit teabevahetuse mõttes ühtsemaks, tugevamaks ja demokraatlikumaks, ning kordab oma valmisolekut aidata kaasa detsentraliseeritud teabevahetusstrateegiate ja tegevuste väljatöötamisele tihedas koostöös teiste ELi institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kogu ELis;

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi Nõukogu eesistujariikidele Eestile ja Bulgaariale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

56.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi Nõukogu eesistujariikidele Eestile ja Bulgaariale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale.

Brüssel, 1. detsember 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/7

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta aastaks 2025“

(2018/C 164/02)

| Raportöör: | Christophe Rouillon (FR/PES), Coulaines’i linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument: | aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta
  COM(2017) 291 final |

Raportöör:

Christophe Rouillon (FR/PES), Coulaines’i linnapea

Viitedokument:

aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta

COM(2017) 291 final

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | on seisukohal, et vähene lähenemine ja ühtekuuluvus Euroopa Liidus ning majanduse ja panganduse ebakindlus, mis mõjutavad eriti kohalikke omavalitsusi, suurendades kriisi tõttu nende sotsiaalkulusid ning piirates nende suutlikkust investeerida ja säilitada avalike teenuste piisav kvaliteet, nõuavad majandus- ja rahaliidu struktuursete puuduste kõrvaldamist väga kiiresti enne uue kriisi puhkemist; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et vähene lähenemine ja ühtekuuluvus Euroopa Liidus ning majanduse ja panganduse ebakindlus, mis mõjutavad eriti kohalikke omavalitsusi, suurendades kriisi tõttu nende sotsiaalkulusid ning piirates nende suutlikkust investeerida ja säilitada avalike teenuste piisav kvaliteet, nõuavad majandus- ja rahaliidu struktuursete puuduste kõrvaldamist väga kiiresti enne uue kriisi puhkemist;

| 2. | nõuab seetõttu majandus- ja rahaliidu parandamisel kvalitatiivset hüpet, keskendudes sellele, et tugevdada vastupanuvõimet majanduslikele ja sotsiaalsetele šokkidele ning toetada majanduste lähenemist, milles võetaks arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli. Majandus- ja rahaliiduni viivaid edasisi samme tuleks kaaluda mitme etapina kuni aastani 2025, määrates kindlaks meetmed, mida on võimalik vastavalt aluslepingutele kohe rakendada, ja need, mis – alustades fiskaalkokkuleppe ülevõtmisest esmastesse õigusaktidesse – nõuavad lepingute muutmist; |
| --- | --- |

2.

nõuab seetõttu majandus- ja rahaliidu parandamisel kvalitatiivset hüpet, keskendudes sellele, et tugevdada vastupanuvõimet majanduslikele ja sotsiaalsetele šokkidele ning toetada majanduste lähenemist, milles võetaks arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli. Majandus- ja rahaliiduni viivaid edasisi samme tuleks kaaluda mitme etapina kuni aastani 2025, määrates kindlaks meetmed, mida on võimalik vastavalt aluslepingutele kohe rakendada, ja need, mis – alustades fiskaalkokkuleppe ülevõtmisest esmastesse õigusaktidesse – nõuavad lepingute muutmist;

| 3. | tervitab asjaolu, et aruteludokumendis nimetatakse majandus- ja rahaliitu ühe prioriteetse teemana, hoidmaks üleval kodanike arutelusid Euroopa tuleviku kohta (1). Kuigi 73 % euroala kodanikest ja 60 % ELi kodanikest pooldavad majandus- ja rahaliitu, (2) käib meie ühise vara – euro – toetamine käsikäes tugeva nõudlusega euroala reformimiseks, (3) et muuta euro tugevaks ja stabiilseks vääringuks ning panna alus majandus- ja rahapoliitika tõeliselt demokraatlikule juhtimisele. Komitee leiab seetõttu, et majandus- ja rahaliidu reform peaks olema üks esmatähtsaid valdkondi demokraatlike konventide puhul, mida saab alates 2018. aastast detsentraliseeritult Euroopa piirkondades ja kogukondades kokku kutsuda, et kaasata kodanikud ELi reformimise protsessi; |
| --- | --- |

3.

tervitab asjaolu, et aruteludokumendis nimetatakse majandus- ja rahaliitu ühe prioriteetse teemana, hoidmaks üleval kodanike arutelusid Euroopa tuleviku kohta (1). Kuigi 73 % euroala kodanikest ja 60 % ELi kodanikest pooldavad majandus- ja rahaliitu, (2) käib meie ühise vara – euro – toetamine käsikäes tugeva nõudlusega euroala reformimiseks, (3) et muuta euro tugevaks ja stabiilseks vääringuks ning panna alus majandus- ja rahapoliitika tõeliselt demokraatlikule juhtimisele. Komitee leiab seetõttu, et majandus- ja rahaliidu reform peaks olema üks esmatähtsaid valdkondi demokraatlike konventide puhul, mida saab alates 2018. aastast detsentraliseeritult Euroopa piirkondades ja kogukondades kokku kutsuda, et kaasata kodanikud ELi reformimise protsessi;

| 4. | avaldab siiski kahetsust, et aruteludokumendis ei tunnistata piisavalt asjaolu, et majanduslikust ja finantsseisukohast on euroala algsete puudujääkide kõrvaldamine hädavajalik. Praegune majanduskasvu taastumine ELis põhineb Euroopa Keskpanga rahapoliitika lühiajalisel toetusel, mis on just eelkõige alates 2008. aastast võimaldanud vähendada avalik-õiguslike asutuste intressimakseid 1 000 miljardi euro võrra ja hoida mitmetes liikmesriikides intressimäärad eriti madalad. Siiski peavad euroala avaliku sektori asutused ja finantsturu osalised valmistuma Euroopa Keskpanga rahalise toetuse poliitika järkjärguliseks vähenemiseks ja pikaajaliste intressimäärade tõusuks. Samas on EL olukorras, kus tuleb taas kinnitada euroala strateegilist tähtsust tõendatava majandusliku lisaväärtusega; |
| --- | --- |

4.

avaldab siiski kahetsust, et aruteludokumendis ei tunnistata piisavalt asjaolu, et majanduslikust ja finantsseisukohast on euroala algsete puudujääkide kõrvaldamine hädavajalik. Praegune majanduskasvu taastumine ELis põhineb Euroopa Keskpanga rahapoliitika lühiajalisel toetusel, mis on just eelkõige alates 2008. aastast võimaldanud vähendada avalik-õiguslike asutuste intressimakseid 1 000 miljardi euro võrra ja hoida mitmetes liikmesriikides intressimäärad eriti madalad. Siiski peavad euroala avaliku sektori asutused ja finantsturu osalised valmistuma Euroopa Keskpanga rahalise toetuse poliitika järkjärguliseks vähenemiseks ja pikaajaliste intressimäärade tõusuks. Samas on EL olukorras, kus tuleb taas kinnitada euroala strateegilist tähtsust tõendatava majandusliku lisaväärtusega;

| 5. | märgib lisaks, et enamik aruteludokumendis tehtud konkreetseid ettepanekuid on seotud juba käivitatud kapitaliturgude liidu ja pangandusliidu meetmetega, näiteks Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine, mille kohta loodetakse kokkulepe saavutada enne 2019. aasta lõppu, et käivitada see 2025. aastaks. Komitee kahetseb, et majandus- ja rahaliitu käsitlevad küsimused on siiski jäetud aruteludokumendi lõppu ning et esitatud on valikud, aga mitte konkreetsed ettepanekud, millele komisjon pühenduks. Seetõttu ei anta aruteludokumendis peaaegu üldse uut teavet, võrreldes nelja juhi aruande (detsember 2012) (4) ja viie juhi aruande (juuni 2015) (5) ning arvukate Euroopa Parlamendi resolutsioonidega, sh 16. veebruari 2017. aasta resolutsioon euroala eelarvesuutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

5.

märgib lisaks, et enamik aruteludokumendis tehtud konkreetseid ettepanekuid on seotud juba käivitatud kapitaliturgude liidu ja pangandusliidu meetmetega, näiteks Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine, mille kohta loodetakse kokkulepe saavutada enne 2019. aasta lõppu, et käivitada see 2025. aastaks. Komitee kahetseb, et majandus- ja rahaliitu käsitlevad küsimused on siiski jäetud aruteludokumendi lõppu ning et esitatud on valikud, aga mitte konkreetsed ettepanekud, millele komisjon pühenduks. Seetõttu ei anta aruteludokumendis peaaegu üldse uut teavet, võrreldes nelja juhi aruande (detsember 2012) (4) ja viie juhi aruande (juuni 2015) (5) ning arvukate Euroopa Parlamendi resolutsioonidega, sh 16. veebruari 2017. aasta resolutsioon euroala eelarvesuutlikkuse kohta;

| 6. | leiab, et iga liikmesriigi struktuurse majanduskasvu tugevdamine ja euroala lähenemistingimuste loomise toetamine peaks olema esmatähtis, et muuta euroala tulevaste finantskriiside mõjude suhtes vastupidavamaks. Tuleb küll tunnistada, et erinevate liikmesriikide majanduskasvu määrad on üldjoontes ühtlustunud, kuid sissetuleku tase elaniku kohta on liikmesriigiti endiselt väga erinev. Lisaks kannatab EL paljude majandussektorite ebapiisava konkurentsivõime all, mille põhjuseks on sisenõudluse puudumine ning nii era- kui ka avaliku sektori investeeringute vähesus. Samas teeb murelikuks, et lõppkokkuvõttes näib reaalmajandus saavat rahapoliitikast vähe kasu, kuna tootliku kapitali varu stagneerub, samas kui finants- ja kinnisvaraväärtused kasvavad ebaproportsionaalselt; |
| --- | --- |

6.

leiab, et iga liikmesriigi struktuurse majanduskasvu tugevdamine ja euroala lähenemistingimuste loomise toetamine peaks olema esmatähtis, et muuta euroala tulevaste finantskriiside mõjude suhtes vastupidavamaks. Tuleb küll tunnistada, et erinevate liikmesriikide majanduskasvu määrad on üldjoontes ühtlustunud, kuid sissetuleku tase elaniku kohta on liikmesriigiti endiselt väga erinev. Lisaks kannatab EL paljude majandussektorite ebapiisava konkurentsivõime all, mille põhjuseks on sisenõudluse puudumine ning nii era- kui ka avaliku sektori investeeringute vähesus. Samas teeb murelikuks, et lõppkokkuvõttes näib reaalmajandus saavat rahapoliitikast vähe kasu, kuna tootliku kapitali varu stagneerub, samas kui finants- ja kinnisvaraväärtused kasvavad ebaproportsionaalselt;

| 7. | toetab seepärast lähenemisstrateegiat, mis – täiendades juba olemasolevaid ELi poliitikameetmeid, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust – tugineb järgmistele ettepanekutele: |
| --- | --- |

7.

toetab seepärast lähenemisstrateegiat, mis – täiendades juba olemasolevaid ELi poliitikameetmeid, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust – tugineb järgmistele ettepanekutele:

| 7.1. | luua euroala eelarvevõimekus, lisades euroalaga liitumise ettevalmistamist puudutava aspekti, et rakendada stiimuleid makromajandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamiseks ja parandada vastupidavust globaliseerumise kontekstis. Sel taustal rõhutab komitee vajadust pöörata rohkem tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile eelarveküsimustes ning toonitab sellega seoses, et paljud neist juba omavad eelarvealaseid pädevusi. Seepärast tuleb ELi tasandi ettepanekutes asjaomaseid pädevusi austada; |
| --- | --- |

7.1.

luua euroala eelarvevõimekus, lisades euroalaga liitumise ettevalmistamist puudutava aspekti, et rakendada stiimuleid makromajandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamiseks ja parandada vastupidavust globaliseerumise kontekstis. Sel taustal rõhutab komitee vajadust pöörata rohkem tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile eelarveküsimustes ning toonitab sellega seoses, et paljud neist juba omavad eelarvealaseid pädevusi. Seepärast tuleb ELi tasandi ettepanekutes asjaomaseid pädevusi austada;

| 7.2. | muuta osa Euroopa stabiilsusmehhanismist (ESM) Euroopa integreeritud mitterahaliseks vahendiks, mille eest vastutavad Euroopa institutsioonid, millel on selgelt määratletud mandaat ning võimalus laenu anda ja võtta 100–200 miljardi euro ulatuses, et võimaldada lühikeses ja keskpikas perspektiivis sekkumist ootamatu finantskriisi ja asümmeetriliste šokkide korral; |
| --- | --- |

7.2.

muuta osa Euroopa stabiilsusmehhanismist (ESM) Euroopa integreeritud mitterahaliseks vahendiks, mille eest vastutavad Euroopa institutsioonid, millel on selgelt määratletud mandaat ning võimalus laenu anda ja võtta 100–200 miljardi euro ulatuses, et võimaldada lühikeses ja keskpikas perspektiivis sekkumist ootamatu finantskriisi ja asümmeetriliste šokkide korral;

| 7.3. | luua lähenemiseeskirjad, mida täiendab stiimulite süsteem struktuurireformide valdkonnas, mille ulatus oleks määratletud vastavalt nende Euroopa lisaväärtusele ning mis hõlmaks iseäranis maksustamise ühtlustamist, meetmeid tööturu dünaamiliseks muutmiseks koolituse, digiteerimise ja tugevama sotsiaalse ühtekuuluvuse kaudu, võttes arvesse eelkõige demograafiliste muutustega seonduvaid probleeme. Seoses sellega juhib komitee tähelepanu asjaolule, et tehnilist abi saab juba toetada struktuurireformi tugiprogrammi (SRSP) kaudu; |
| --- | --- |

7.3.

luua lähenemiseeskirjad, mida täiendab stiimulite süsteem struktuurireformide valdkonnas, mille ulatus oleks määratletud vastavalt nende Euroopa lisaväärtusele ning mis hõlmaks iseäranis maksustamise ühtlustamist, meetmeid tööturu dünaamiliseks muutmiseks koolituse, digiteerimise ja tugevama sotsiaalse ühtekuuluvuse kaudu, võttes arvesse eelkõige demograafiliste muutustega seonduvaid probleeme. Seoses sellega juhib komitee tähelepanu asjaolule, et tehnilist abi saab juba toetada struktuurireformi tugiprogrammi (SRSP) kaudu;

| 8. | seejuures tuletab meelde oma üleskutset






  — | eraldada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames riiklik, piirkondlik või kohalik kaasrahastamine stabiilsuse ja kasvu pakti arvestusmehhanismist, nagu on juba tehtud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tehtavate maksetega; |
| --- | --- | --- |

8.

seejuures tuletab meelde oma üleskutset

—

eraldada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames riiklik, piirkondlik või kohalik kaasrahastamine stabiilsuse ja kasvu pakti arvestusmehhanismist, nagu on juba tehtud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tehtavate maksetega;

| — | töötada välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastavalt nende pikaajalisele mõjule; |
| --- | --- |

—

töötada välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastavalt nende pikaajalisele mõjule;

| — | vaadata läbi struktuurilise puudujäägi arvestamise meetodid, et võtta arvesse iga riigi majanduse eripära ja avaliku sektori kulutuste struktuurseid erinevusi; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi struktuurilise puudujäägi arvestamise meetodid, et võtta arvesse iga riigi majanduse eripära ja avaliku sektori kulutuste struktuurseid erinevusi;

| — | lisada makromajanduslikku tulemustabelisse investeeringute määraga seotud näitaja; |
| --- | --- |

—

lisada makromajanduslikku tulemustabelisse investeeringute määraga seotud näitaja;

| 9. | kutsub üles kindlustama Euroopa Parlamendi tõeline demokraatlik osalemine ning Euroopa Regioonide Komiteega ja sotsiaalpartneritega konsulteerimine enne Euroopa poolaasta riigipõhiste soovituste vastuvõtmist, eelkõige tagamaks seda, et riigipõhised soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ega põhine ainult riiklikele arvandmetele toetuval võimalikul makromajanduslikul tasakaalustamatusel, võtmata arvesse nende asjakohasust piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles kindlustama Euroopa Parlamendi tõeline demokraatlik osalemine ning Euroopa Regioonide Komiteega ja sotsiaalpartneritega konsulteerimine enne Euroopa poolaasta riigipõhiste soovituste vastuvõtmist, eelkõige tagamaks seda, et riigipõhised soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ega põhine ainult riiklikele arvandmetele toetuval võimalikul makromajanduslikul tasakaalustamatusel, võtmata arvesse nende asjakohasust piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil;

| 10. | kutsub üles euroala demokraatliku toimimise tugevdamisele, suurendades Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide rolli eelkõige Euroopa stabiilsusmehhanismi järelevalve valdkonnas ja selle tulevasel laiendamisel Euroopa fondi kujul. Ent komitee ei poolda ideed luua uusi parlamentaarseid struktuure, pidades silmas asjaolu, et Euroopa Parlament on euroala parlament ja aluslepingute kohaselt on euro Euroopa Liidu ühisraha. Teisalt võiks pikas perspektiivis seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu läbivaatamisega kehtestada ELi toimimise lepingu artiklis 138 nõukogule ettenähtud hääletuskorra sarnase hääletuskorra Euroopa Parlamendis, et võtta arvesse asjaolu, et Euroopa Parlamendi liikmed on valitud ka riikidest, kes ei ole euroala liikmed; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles euroala demokraatliku toimimise tugevdamisele, suurendades Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide rolli eelkõige Euroopa stabiilsusmehhanismi järelevalve valdkonnas ja selle tulevasel laiendamisel Euroopa fondi kujul. Ent komitee ei poolda ideed luua uusi parlamentaarseid struktuure, pidades silmas asjaolu, et Euroopa Parlament on euroala parlament ja aluslepingute kohaselt on euro Euroopa Liidu ühisraha. Teisalt võiks pikas perspektiivis seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu läbivaatamisega kehtestada ELi toimimise lepingu artiklis 138 nõukogule ettenähtud hääletuskorra sarnase hääletuskorra Euroopa Parlamendis, et võtta arvesse asjaolu, et Euroopa Parlamendi liikmed on valitud ka riikidest, kes ei ole euroala liikmed;

| 11. | pooldab eurorühma esimehe ning majandus- ja rahaküsimuste ja euro voliniku funktsioonide ühendamist, et esindada euroala üldist huvi eurorühmas; |
| --- | --- |

11.

pooldab eurorühma esimehe ning majandus- ja rahaküsimuste ja euro voliniku funktsioonide ühendamist, et esindada euroala üldist huvi eurorühmas;

| 12. | rõhutab vajadust eurorühma ametlike toimimise reeglite järele, mis suurendaksid selle läbipaistvust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust eurorühma ametlike toimimise reeglite järele, mis suurendaksid selle läbipaistvust;

| 13. | rõhutab asjaolu, et kooskõlas Euroopa Ülemkogus 2012. aasta detsembris kehtestatud tegevuskavaga tuleb majandus- ja rahaliitu täiendada tõelise sotsiaalse sambaga, et tõsta kvaliteetne tööhõive ja kvaliteetsed ühtlustatud sotsiaalsed standardid makromajanduslike prioriteetide staatusesse (6); |
| --- | --- |

13.

rõhutab asjaolu, et kooskõlas Euroopa Ülemkogus 2012. aasta detsembris kehtestatud tegevuskavaga tuleb majandus- ja rahaliitu täiendada tõelise sotsiaalse sambaga, et tõsta kvaliteetne tööhõive ja kvaliteetsed ühtlustatud sotsiaalsed standardid makromajanduslike prioriteetide staatusesse (6);

| 14. | soovitab komisjoni neljale juhtpõhimõttele majandus- ja rahaliidu süvendamiseks lisada viies, milles käsitletakse kestlikku arengusse antavat panust ja Pariisi kliimakonverentsil seatud eesmärkide elluviimist; |
| --- | --- |

14.

soovitab komisjoni neljale juhtpõhimõttele majandus- ja rahaliidu süvendamiseks lisada viies, milles käsitletakse kestlikku arengusse antavat panust ja Pariisi kliimakonverentsil seatud eesmärkide elluviimist;

| 15. | kordab oma veendumust, et ELi praeguse eelarve ulatus, mis moodustab ainult 1 % SKPst, ei ole piisav selleks, et jõuda antitsüklilise makromajandusliku mõjuni ELi tasandil. Komitee toonitab aga asjaolu, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on hoolimata oma suhteliselt tagasihoidlikust mahust (0,37 % ELi kogurahvatulust) endiselt oluline vahend, millega stimuleerida kohalikke investeeringuid ja aidata lähendada ELi tulevase 27 liikmesriigi majandust. Seepärast nõuab komitee, et 2020. aasta järgsel ühtekuuluvuspoliitikal peab olema piisavalt ressursse, mis moodustaksid vähemalt kolmandiku ELi tulevasest eelarvest; |
| --- | --- |

15.

kordab oma veendumust, et ELi praeguse eelarve ulatus, mis moodustab ainult 1 % SKPst, ei ole piisav selleks, et jõuda antitsüklilise makromajandusliku mõjuni ELi tasandil. Komitee toonitab aga asjaolu, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on hoolimata oma suhteliselt tagasihoidlikust mahust (0,37 % ELi kogurahvatulust) endiselt oluline vahend, millega stimuleerida kohalikke investeeringuid ja aidata lähendada ELi tulevase 27 liikmesriigi majandust. Seepärast nõuab komitee, et 2020. aasta järgsel ühtekuuluvuspoliitikal peab olema piisavalt ressursse, mis moodustaksid vähemalt kolmandiku ELi tulevasest eelarvest;

| 16. | rõhutab vajadust toetada ELi järgmist finantsraamistikku ajavahemikuks alates 2021. aastast uut tüüpi omavahenditega (7). Selle ettepaneku eesmärk peaks olema parandada demokraatlikku juhtimist ja ELi eelarve loetavust ning tõhustada eelarve haldamist. Uued omavahendid peaksid tuginema eelkõige Euroopa äriühingu tulumaksule äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kaudu ning Euroopa digitaalmajanduse sektori kasumi ja/või käibe maksustamisele, finantstehingute maksule ja CO2 heitkoguste vähendamist stimuleerivale süsinikdioksiidimaksule, mille kohta peaks komisjon kooskõlas oma 21. septembri 2017. aasta teatisega esitama ettepanekud 2018. aasta kevadeks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust toetada ELi järgmist finantsraamistikku ajavahemikuks alates 2021. aastast uut tüüpi omavahenditega (7). Selle ettepaneku eesmärk peaks olema parandada demokraatlikku juhtimist ja ELi eelarve loetavust ning tõhustada eelarve haldamist. Uued omavahendid peaksid tuginema eelkõige Euroopa äriühingu tulumaksule äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kaudu ning Euroopa digitaalmajanduse sektori kasumi ja/või käibe maksustamisele, finantstehingute maksule ja CO2 heitkoguste vähendamist stimuleerivale süsinikdioksiidimaksule, mille kohta peaks komisjon kooskõlas oma 21. septembri 2017. aasta teatisega esitama ettepanekud 2018. aasta kevadeks;

| 17. | ei poolda ideed, et euroala fiskaalvõimekus võtaks ELi eelarves euroala eelarverea vormi, kui omavahendite ülemmäär jääb endiselt 1,23 %-le ELi kogurahvatulust. Euroala fiskaalvõimekuse integreerimine ELi eelarvesse tähendaks tegelikult, et see oleks maksimaalselt veidi alla 30 miljardi euro aastas, mis näib olevat täiesti ebapiisav, et täita komisjoni poolt ette nähtud kohustused: 1) toetada struktuurireforme; 2) täita stabiliseerivat rolli; 3) luua kaitsemehhanismid pangandusliidu jaoks; 4) olla ühinemiseelse abi vahend liikmesriikides, kes eurot ei kasuta. Lisaks võib fiskaalvõimekuse integreerimisega ELi eelarvesse kaasneda väljatõrjumise (crowding out) oht seoses ELi poliitika rahastamisega, nt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul; |
| --- | --- |

17.

ei poolda ideed, et euroala fiskaalvõimekus võtaks ELi eelarves euroala eelarverea vormi, kui omavahendite ülemmäär jääb endiselt 1,23 %-le ELi kogurahvatulust. Euroala fiskaalvõimekuse integreerimine ELi eelarvesse tähendaks tegelikult, et see oleks maksimaalselt veidi alla 30 miljardi euro aastas, mis näib olevat täiesti ebapiisav, et täita komisjoni poolt ette nähtud kohustused: 1) toetada struktuurireforme; 2) täita stabiliseerivat rolli; 3) luua kaitsemehhanismid pangandusliidu jaoks; 4) olla ühinemiseelse abi vahend liikmesriikides, kes eurot ei kasuta. Lisaks võib fiskaalvõimekuse integreerimisega ELi eelarvesse kaasneda väljatõrjumise (crowding out) oht seoses ELi poliitika rahastamisega, nt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul;

| 18. | on seisukohal, et pidades silmas liikmesriikide ühinemist euroalaga, on enne lähenemisvahendite kasutuselevõttu tarvis selgitada nende ulatust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning eelkõige Ühtekuuluvusfondi suhtes (8); |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et pidades silmas liikmesriikide ühinemist euroalaga, on enne lähenemisvahendite kasutuselevõttu tarvis selgitada nende ulatust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning eelkõige Ühtekuuluvusfondi suhtes (8);

| 19. | märgib, et aruteludokumendis tõstatatakse võimalus tugevdada struktuurireformide ja ELi eelarve seost näiteks sihtotstarbelise fondi abil, mille eesmärk on ergutada liikmesriike reforme läbi viima, või sidudes struktuuri- ja investeerimisfondide väljamaksed (osaliselt või täielikult) lähenemise edendamiseks konkreetsete reformide elluviimisel tehtud edusammudega. Reformide rakendamist jälgitakse Euroopa poolaasta raames. Komitee tuletab sellega seoses meelde oma pidevat vastuseisu igasugusele makromajanduslikule tingimuslikkusele, milles kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde hoiatamise või karistamise vahenditena. Komitee tunneb samuti muret selle pärast, et Euroopa poolaasta protsessi raames peetakse kõrge võla/SKP suhte piiramisel või vähendamisel palju olulisemaks valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamist kui majanduskasvu suurendamise meetmeid. Komitee väljendab kahetsust, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine Euroopa poolaasta juhtimisse ei ole endiselt rahuldav, ehkki enam kui kolm neljandikku 2017. aastaks tehtud riigipõhistest soovitustest on seotud piirkondadega, sest soovituste elluviimine toimub riigi tasandist madalamatel valitsustasanditel; |
| --- | --- |

19.

märgib, et aruteludokumendis tõstatatakse võimalus tugevdada struktuurireformide ja ELi eelarve seost näiteks sihtotstarbelise fondi abil, mille eesmärk on ergutada liikmesriike reforme läbi viima, või sidudes struktuuri- ja investeerimisfondide väljamaksed (osaliselt või täielikult) lähenemise edendamiseks konkreetsete reformide elluviimisel tehtud edusammudega. Reformide rakendamist jälgitakse Euroopa poolaasta raames. Komitee tuletab sellega seoses meelde oma pidevat vastuseisu igasugusele makromajanduslikule tingimuslikkusele, milles kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde hoiatamise või karistamise vahenditena. Komitee tunneb samuti muret selle pärast, et Euroopa poolaasta protsessi raames peetakse kõrge võla/SKP suhte piiramisel või vähendamisel palju olulisemaks valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamist kui majanduskasvu suurendamise meetmeid. Komitee väljendab kahetsust, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine Euroopa poolaasta juhtimisse ei ole endiselt rahuldav, ehkki enam kui kolm neljandikku 2017. aastaks tehtud riigipõhistest soovitustest on seotud piirkondadega, sest soovituste elluviimine toimub riigi tasandist madalamatel valitsustasanditel;

| 20. | on seisukohal, et nõukogu 2016. aasta veebruari kokkulepe stabiilsuse ja kasvu pakti paindliku rakendamise kohta tuleks lisada ELi esmastesse õigusaktidesse. Komitee tuletab sellega seoses meelde oma üleskutset mitte arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku sektori investeeringuid struktuurse puudujäägi alla, nagu on määratletud stabiilsuse ja kasvu pakti keskpikas eesmärgis ja fiskaalkokkuleppes, ning mitte arvestada liikmesriikidepoolset Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamist struktuuriliste kulutuste hulka. Selline kaasrahastamine tähendab oma olemuselt Euroopa üldistes huvides tehtavaid investeeringuid, millel on tõendatud võimendav mõju majanduskasvule (9); |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et nõukogu 2016. aasta veebruari kokkulepe stabiilsuse ja kasvu pakti paindliku rakendamise kohta tuleks lisada ELi esmastesse õigusaktidesse. Komitee tuletab sellega seoses meelde oma üleskutset mitte arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku sektori investeeringuid struktuurse puudujäägi alla, nagu on määratletud stabiilsuse ja kasvu pakti keskpikas eesmärgis ja fiskaalkokkuleppes, ning mitte arvestada liikmesriikidepoolset Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamist struktuuriliste kulutuste hulka. Selline kaasrahastamine tähendab oma olemuselt Euroopa üldistes huvides tehtavaid investeeringuid, millel on tõendatud võimendav mõju majanduskasvule (9);

| 21. | rõhutab, kui oluline on pangandusliidu lõpuleviimiseks luua viivislaene (10) käsitlev Euroopa koordineeritud lähenemisviis. Viivislaenud ulatusid 2016. aasta lõpuks 1 000 miljardi euroni, mis vastab umbes 6,7 %-le ELi SKPst ja 5,1 %-le kõikidest pangalaenudest. Siinkohal on ELi piires märgata väga olulisi erinevusi – 1 %st kuni 46 %ni ja väga erinevate majandussektorite lõikes. Seega toetab komitee nõukogus 11. juulil 2017 heaks kiidetud tegevuskava, mille eesmärk on lahendada viivislaenude probleem pangandussektoris, kasutades mitmeid algatusi sellistes valdkondades nagu pangandusjärelevalve, maksejõuetuse ja võlgade sissenõudmise raamistike reform, viivislaenude järelturgude arendamine ning pangandussektori restruktureerimine; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui oluline on pangandusliidu lõpuleviimiseks luua viivislaene (10) käsitlev Euroopa koordineeritud lähenemisviis. Viivislaenud ulatusid 2016. aasta lõpuks 1 000 miljardi euroni, mis vastab umbes 6,7 %-le ELi SKPst ja 5,1 %-le kõikidest pangalaenudest. Siinkohal on ELi piires märgata väga olulisi erinevusi – 1 %st kuni 46 %ni ja väga erinevate majandussektorite lõikes. Seega toetab komitee nõukogus 11. juulil 2017 heaks kiidetud tegevuskava, mille eesmärk on lahendada viivislaenude probleem pangandussektoris, kasutades mitmeid algatusi sellistes valdkondades nagu pangandusjärelevalve, maksejõuetuse ja võlgade sissenõudmise raamistike reform, viivislaenude järelturgude arendamine ning pangandussektori restruktureerimine;

| 22. | jääb kahtlevale seisukohale ettepaneku suhtes luua väärtpaberistatud finantstooted, mida võiks emiteerida äriettevõte või asutus, kes ostab euroala riigivõlakirjade portfelli ja väljastab ise nimetatud portfelliga tagatud võlakirju (sovereign bond-backed securities, SBBS), mis on võrreldavad USA riigivõlakirjadega. Kindlasti võimaldaksid sellised väärtpaberid kaotada pankade ja suveräänsete laenusaajate vahelise seose ja riigivõlakirjade eelisseisundi, vältides samas võlgade eest ühise vastutuse võtmist ja moraaliriski. Samas annab väärtpaberistamine pankadele võimaluse hajutada finantsriske reguleerimata finantsturu osalistele. Lisaks võivad portfelliga tagatud võlakirjad suurendada intressimäärade erinevust riigivõlakirjade (spread) vahel majandussurutise ajal. |
| --- | --- |

22.

jääb kahtlevale seisukohale ettepaneku suhtes luua väärtpaberistatud finantstooted, mida võiks emiteerida äriettevõte või asutus, kes ostab euroala riigivõlakirjade portfelli ja väljastab ise nimetatud portfelliga tagatud võlakirju (sovereign bond-backed securities, SBBS), mis on võrreldavad USA riigivõlakirjadega. Kindlasti võimaldaksid sellised väärtpaberid kaotada pankade ja suveräänsete laenusaajate vahelise seose ja riigivõlakirjade eelisseisundi, vältides samas võlgade eest ühise vastutuse võtmist ja moraaliriski. Samas annab väärtpaberistamine pankadele võimaluse hajutada finantsriske reguleerimata finantsturu osalistele. Lisaks võivad portfelliga tagatud võlakirjad suurendada intressimäärade erinevust riigivõlakirjade (spread) vahel majandussurutise ajal.

Brüssel, 30. november 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Pärast 12. mail 2017 vastu võetud resolutsiooni „Valge raamat Euroopa tuleviku kohta – mõttearendusi ja tulevikustsenaariume EL 27 jaoks aastaks 2025“ alustas komitee konsultatsiooni „Mõttevahetus Euroopa teemal“ ja esitab selle kohta järeldused arvamuses, mis võetakse vastu 2018. aasta keskel.

1

(2)  Vt viimane Eurobaromeetri standarduuring nr 87, kevad 2017, lk 34 ja 35.

2

(3)  Vt eupinions #2016/4: „A European Finance Minister with Budget Autonomy? Need for reforms of the Eurozone and their potential, given public opinion in Europe“, Bertelsmann Stiftung.

3

(4)  http://www2.consilium.europa.eu/media/26310/132525.pdf

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/et/policies/emu-report-2015/

5

(6)  Vt komitee arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine“ (COM(2013) 690), koostanud Jean-Louis Destans (FR/PES), vastu võetud 31. jaanuaril 2014, ECOS-V-050. Samuti võtab komitee 11. või 12. oktoobril 2017 vastu Mauro D’Attise (IT/EPP) koostatud arvamuse teemal „Ettepanek: Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta ning aruteludokument Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta“, SEDEC-VI/027.

6

(7)  Vt 7. veebruari 2017. aasta arvamuse „Majandus- ja rahaliidu fiskaalvõimekus ja automaatsed stabilisaatorid“ punkt 35. Arvamuse koostas Carl Fredrik Graf (SE/EPP).

7

(8)  Vt 7. veebruari 2017. aasta arvamuse „Majandus- ja rahaliidu fiskaalvõimekus ja automaatsed stabilisaatorid“ punkt 35. Arvamuse koostas Carl Fredrik Graf (SE/EPP).

8

(9)  Vt 8. veebruari 2017. aasta arvamuse „Investeerimislõhe ületamine: kuidas lahendada probleemid?“ punktid 52 ja 54. Arvamuse koostas Markku Markkula (FI/EPP).

9

(10)  Viivislaenud on pangalaenud, mille tagasimaksed on hilinenud või mille tagasimaksmine ei ole tõenäoline ilma tagatise müümiseta. Viivislaenude jätkuvalt kõrge tase on problemaatiline, kuna see kujutab endast takistust pankade kasumlikkusele, sest suurenevad pankade haldus- ja rahastamiskulud. Rahastamisvajadused kahandavad pankade omakapitali ja need laenud kujutavad endast ohtu kõrge viivislaenude tasemega pankade elujõulisusele;

10

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/11

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Makropiirkondlike strateegiate rakendamine“

(2018/C 164/03)

| Raportöör: | Raffaele Cattaneo (IT/EPP), Lombardia maakonna volikogu liige ja esimees |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta –
  COM(2016) 805 final |

Raportöör:

Raffaele Cattaneo (IT/EPP), Lombardia maakonna volikogu liige ja esimees

Viitedokument:

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta –

COM(2016) 805 final

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab, et makropiirkondlikud strateegiad on näide funktsionaalsest ja üdini euroopalikust käsitusest, ning tunnustab Euroopa Komisjoni esimest ühteainsat aruannet ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta. Komitee tõdeb, et ELil on tarvis piire ületavat territoriaalset visiooni, (1) et luua nn üleilmne lähenemisviis; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et makropiirkondlikud strateegiad on näide funktsionaalsest ja üdini euroopalikust käsitusest, ning tunnustab Euroopa Komisjoni esimest ühteainsat aruannet ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta. Komitee tõdeb, et ELil on tarvis piire ületavat territoriaalset visiooni, (1) et luua nn üleilmne lähenemisviis;

| 2. | märgib, et vaatamata makropiirkondlike strateegiate lühikesele elueale, (2) on neist saanud kindel alt üles lähenemisviisiga asukohapõhine vahend, mille abil tõhusamalt kasutada makropiirkondade pakutavaid ühiseid võimalusi, rakendades ja koordineerides paremini poliitilisi vastuseid erinevatele väljakutsetele majanduskasvu, innovatsiooni, transpordi, energia, keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

märgib, et vaatamata makropiirkondlike strateegiate lühikesele elueale, (2) on neist saanud kindel alt üles lähenemisviisiga asukohapõhine vahend, mille abil tõhusamalt kasutada makropiirkondade pakutavaid ühiseid võimalusi, rakendades ja koordineerides paremini poliitilisi vastuseid erinevatele väljakutsetele majanduskasvu, innovatsiooni, transpordi, energia, keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas;

| 3. | rõhutab, et makropiirkondlikud strateegiad on oluline element ELi strateegiliste eesmärkide saavutamisel ja keskne osa ELi mitmetasandilise valitsemise struktuuris. Makropiirkondlikel strateegiatel on oluline osa arenguprotsesside hoogustamisel ka vähem arenenud piirkondades. Samuti on neil võtmeroll ülemineku- ja läbirääkijariikides ning ELi mittekuuluvates, näiteks naabruspoliitikas osalevates riikides; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et makropiirkondlikud strateegiad on oluline element ELi strateegiliste eesmärkide saavutamisel ja keskne osa ELi mitmetasandilise valitsemise struktuuris. Makropiirkondlikel strateegiatel on oluline osa arenguprotsesside hoogustamisel ka vähem arenenud piirkondades. Samuti on neil võtmeroll ülemineku- ja läbirääkijariikides ning ELi mittekuuluvates, näiteks naabruspoliitikas osalevates riikides;

| 4. | rõhutab makropiirkondlike strateegiate tähtsust kliimamuutustega võitlemise meetmete toetamisel ohustatud piirkondades. Nii võib asjaomaseid strateegiaid kasutada tõhusalt ka näiteks üleujutuste ja tulekahjudega võitlemiseks piirialadel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab makropiirkondlike strateegiate tähtsust kliimamuutustega võitlemise meetmete toetamisel ohustatud piirkondades. Nii võib asjaomaseid strateegiaid kasutada tõhusalt ka näiteks üleujutuste ja tulekahjudega võitlemiseks piirialadel;

| 5. | on seisukohal, et makropiirkondlikud strateegiad ja teised ELi piiriülese ja riikidevahelise koostöö vahendid, nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused ja teised territoriaalse koostöö struktuurid, nagu toimivad kogukonnad, ning Interregi programmid, on tuleviku ELi ülesehitamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et makropiirkondlikud strateegiad ja teised ELi piiriülese ja riikidevahelise koostöö vahendid, nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused ja teised territoriaalse koostöö struktuurid, nagu toimivad kogukonnad, ning Interregi programmid, on tuleviku ELi ülesehitamisel keskse tähtsusega;

| 6. | toetab jõuliselt nelja makropiirkondliku strateegia rakendamise kohta üheainsa aruande koostamise käsitust ja ootab rakendusaruandeid, mille Euroopa Komisjon peab koostama 2018. aasta lõpus; |
| --- | --- |

6.

toetab jõuliselt nelja makropiirkondliku strateegia rakendamise kohta üheainsa aruande koostamise käsitust ja ootab rakendusaruandeid, mille Euroopa Komisjon peab koostama 2018. aasta lõpus;

| 7. | rõhutab makropiirkondlike strateegiate võimalikku rolli integreeritud arengu jaoks väljaspool ELi piire ja iseäranis Ühendkuningriigi EList väljaastumist silmas pidades. Komitee teeb seepärast ettepaneku uurida, kuidas saaksid makropiirkondlikud strateegiad aidata arendada Ühendkuningriigi ja ELi tulevasi suhteid, ning nõuab mõlema poole kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikku kaasamist tulevikus sel teemal peetavatesse aruteludesse; |
| --- | --- |

7.

rõhutab makropiirkondlike strateegiate võimalikku rolli integreeritud arengu jaoks väljaspool ELi piire ja iseäranis Ühendkuningriigi EList väljaastumist silmas pidades. Komitee teeb seepärast ettepaneku uurida, kuidas saaksid makropiirkondlikud strateegiad aidata arendada Ühendkuningriigi ja ELi tulevasi suhteid, ning nõuab mõlema poole kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikku kaasamist tulevikus sel teemal peetavatesse aruteludesse;

| 8. | viitab Euroopa Regioonide Komitee varasematele arvamustele, milles on iga makropiirkondliku strateegia kohta (3) sõnastatud erimärkused, ning esitab neile tähelepanekutele tuginedes käesolevas arvamuses üldised märkused, mis kehtivad kõigile makropiirkondlikele strateegiatele. Komitee juhib tähelepanu suurema tõhususe ning tulemuste esikohale seadmise tähtsusele, samuti sellele, kui oluline on praktilisem keskendumine makropiirkondlike strateegiate rakendamisele; |
| --- | --- |

8.

viitab Euroopa Regioonide Komitee varasematele arvamustele, milles on iga makropiirkondliku strateegia kohta (3) sõnastatud erimärkused, ning esitab neile tähelepanekutele tuginedes käesolevas arvamuses üldised märkused, mis kehtivad kõigile makropiirkondlikele strateegiatele. Komitee juhib tähelepanu suurema tõhususe ning tulemuste esikohale seadmise tähtsusele, samuti sellele, kui oluline on praktilisem keskendumine makropiirkondlike strateegiate rakendamisele;

| 9. | rõhutab makropiirkondlike strateegiate eeliseid: nad koondavad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud osalejad ühtsesse raamistikku, et töötada välja üldine strateegia ja ühised kavandamisprotsessid, et anda panus ELi lepingu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisse ning käsitleda tulemuslikult kohalikke vajadusi. Lisaks aitavad makropiirkondlikud strateegiad kaasata kodanikke Euroopa projekti ja ületada lõhe ELi ja kohaliku poliitikaloome vahel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab makropiirkondlike strateegiate eeliseid: nad koondavad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud osalejad ühtsesse raamistikku, et töötada välja üldine strateegia ja ühised kavandamisprotsessid, et anda panus ELi lepingu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisse ning käsitleda tulemuslikult kohalikke vajadusi. Lisaks aitavad makropiirkondlikud strateegiad kaasata kodanikke Euroopa projekti ja ületada lõhe ELi ja kohaliku poliitikaloome vahel;

| 10. | märgib siiski, et makropiirkondlikud strateegiad on kriitilises etapis, milles tunnustatakse järjest enam nende potentsiaali, ent selle täielikuks realiseerimiseks tuleb nende praktilist elluviimist veelgi parandada. Käsitledes makropiirkondlikke strateegiaid kohalikust ja piirkondlikust vaatenurgast, on käesoleval arvamusel järgmiseks programmitöö perioodiks tehtavate ettevalmistuste ning laiemalt Euroopa tuleviku kontekstis laiem strateegiline eesmärk; |
| --- | --- |

10.

märgib siiski, et makropiirkondlikud strateegiad on kriitilises etapis, milles tunnustatakse järjest enam nende potentsiaali, ent selle täielikuks realiseerimiseks tuleb nende praktilist elluviimist veelgi parandada. Käsitledes makropiirkondlikke strateegiaid kohalikust ja piirkondlikust vaatenurgast, on käesoleval arvamusel järgmiseks programmitöö perioodiks tehtavate ettevalmistuste ning laiemalt Euroopa tuleviku kontekstis laiem strateegiline eesmärk;

| 11. | toetab uute makropiirkondlike strateegiate väljatöötamiseks arendatavaid algatusi. Ent valida tuleks süstemaatilisem lähenemisviis, mille raames tuvastatakse alt üles suunduvas protsessis funktsionaalsed vajadused. Olemasolevad ja väljakujunenud territoriaalse koostöö struktuurid peaksid näitama, kas makropiirkondlikud strateegiad lisavad väärtust ja pakuvad uusi võimalusi, et tõhustada olemasolevaid territoriaalse koostöö struktuure; |
| --- | --- |

11.

toetab uute makropiirkondlike strateegiate väljatöötamiseks arendatavaid algatusi. Ent valida tuleks süstemaatilisem lähenemisviis, mille raames tuvastatakse alt üles suunduvas protsessis funktsionaalsed vajadused. Olemasolevad ja väljakujunenud territoriaalse koostöö struktuurid peaksid näitama, kas makropiirkondlikud strateegiad lisavad väärtust ja pakuvad uusi võimalusi, et tõhustada olemasolevaid territoriaalse koostöö struktuure;

| 12. | peab asjakohaseks märkida, et olemasolevad makropiirkondlikud strateegiad ühendavad paljusid ELi riike, kuid samuti tuleks teha võimalikuks selliste makropiirkondlike strateegiate loomine, mis hõlmavad vähem riike, aga mitmeid piirkondi, kes leiavad, et just see territoriaalne struktuur on neile sobiv ja tõhus vahend ühiste probleemide lahendamiseks, pöörates ka eritähelepanu ebasoodsate loodustingimustega, saare- ja äärepoolseimatele piirkondadele; |
| --- | --- |

12.

peab asjakohaseks märkida, et olemasolevad makropiirkondlikud strateegiad ühendavad paljusid ELi riike, kuid samuti tuleks teha võimalikuks selliste makropiirkondlike strateegiate loomine, mis hõlmavad vähem riike, aga mitmeid piirkondi, kes leiavad, et just see territoriaalne struktuur on neile sobiv ja tõhus vahend ühiste probleemide lahendamiseks, pöörates ka eritähelepanu ebasoodsate loodustingimustega, saare- ja äärepoolseimatele piirkondadele;

| 13. | usub, et kodanikuühiskond ja tugevad kohalikud sidusrühmad, piirkonnad ja linnad võivad olla suureks abiks Euroopa idee kinnistamisel ja asjakohase võimendava mõju saavutamisel. Seepärast on oluline kaasata makropiirkondlike strateegiate kesksed rakendajad ja kodanikuühiskond strateegiliste programmide kavandamisse. Nende osalemine võimaldab meil saavutada Euroopas paremaid tulemusi subsidiaarsuse küsimustes mitte ainult suhetes poliitikakujundajate ja institutsioonide vahel, vaid ka suhtluses majanduslike ja sotsiaalsete sidusrühmadega kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

13.

usub, et kodanikuühiskond ja tugevad kohalikud sidusrühmad, piirkonnad ja linnad võivad olla suureks abiks Euroopa idee kinnistamisel ja asjakohase võimendava mõju saavutamisel. Seepärast on oluline kaasata makropiirkondlike strateegiate kesksed rakendajad ja kodanikuühiskond strateegiliste programmide kavandamisse. Nende osalemine võimaldab meil saavutada Euroopas paremaid tulemusi subsidiaarsuse küsimustes mitte ainult suhetes poliitikakujundajate ja institutsioonide vahel, vaid ka suhtluses majanduslike ja sotsiaalsete sidusrühmadega kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

II.   KONTEKST JA RAHASTAMINE

| 14. | märgib, et makropiirkondlikud strateegiad on oma olemuselt poliitikavahend, mille abil koordineeritakse paljude väga erinevate poliitikameetmete rakendamist. Nende rakendusala on märksa laiem kui Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk: ühelt poolt aitavad mitmed erinevad poliitikavaldkonnad rakendada makropiirkondlikke strateegiaid, teiselt poolt saaksid kõik ELi poliitikavaldkonnad kasu paremast koordineerimisest makropiirkondlike strateegiate kaudu; |
| --- | --- |

14.

märgib, et makropiirkondlikud strateegiad on oma olemuselt poliitikavahend, mille abil koordineeritakse paljude väga erinevate poliitikameetmete rakendamist. Nende rakendusala on märksa laiem kui Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk: ühelt poolt aitavad mitmed erinevad poliitikavaldkonnad rakendada makropiirkondlikke strateegiaid, teiselt poolt saaksid kõik ELi poliitikavaldkonnad kasu paremast koordineerimisest makropiirkondlike strateegiate kaudu;

| 15. | märgib, et makropiirkondlike strateegiate eesmärgid tuleb lisada ELi 2020. aasta järgsesse üldisesse strateegiasse kooskõlastatud viisil, luues seega sidusa raamistiku kõigi programmide jaoks, mille tulemusel võetaks kõigi regionaalarengut mõjutavate poliitikameetmete strateegilisel kavandamisel arvesse makropiirkondlikke strateegiaid. See kehtib kõigi tasandite kõikvõimalikele poliitikameetmetele, sh ühiselt hallatavad poliitikavaldkonnad, samuti Euroopa Komisjoni otse juhitavatele meetmetele ning riiklikele regionaalmeetmetele; |
| --- | --- |

15.

märgib, et makropiirkondlike strateegiate eesmärgid tuleb lisada ELi 2020. aasta järgsesse üldisesse strateegiasse kooskõlastatud viisil, luues seega sidusa raamistiku kõigi programmide jaoks, mille tulemusel võetaks kõigi regionaalarengut mõjutavate poliitikameetmete strateegilisel kavandamisel arvesse makropiirkondlikke strateegiaid. See kehtib kõigi tasandite kõikvõimalikele poliitikameetmetele, sh ühiselt hallatavad poliitikavaldkonnad, samuti Euroopa Komisjoni otse juhitavatele meetmetele ning riiklikele regionaalmeetmetele;

| 16. | peab kahetsusväärseks, et praegu ei kajastu makropiirkondlike strateegiate lisandväärtus valdkondlikes poliitikameetmetes ega nende rahastamisprogrammides piisaval määral. See toob kaasa praktilised probleemid, kui projektid peavad strateegiliste nõudmiste osas olema kooskõlas nii makropiirkondlike strateegiatega kui ka nende valdkondlike meetmetega, mis tagavad rahastamise ja võivad olla väga erinevad. Selle tulemusel on makropiirkondlike strateegiate alla kuuluvate projektide ettevalmistusaeg pikem ja seega on need vähem konkurentsivõimelised kui nn tavapärased valdkondliku poliitika projektid; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks, et praegu ei kajastu makropiirkondlike strateegiate lisandväärtus valdkondlikes poliitikameetmetes ega nende rahastamisprogrammides piisaval määral. See toob kaasa praktilised probleemid, kui projektid peavad strateegiliste nõudmiste osas olema kooskõlas nii makropiirkondlike strateegiatega kui ka nende valdkondlike meetmetega, mis tagavad rahastamise ja võivad olla väga erinevad. Selle tulemusel on makropiirkondlike strateegiate alla kuuluvate projektide ettevalmistusaeg pikem ja seega on need vähem konkurentsivõimelised kui nn tavapärased valdkondliku poliitika projektid;

| 17. | on seisukohal, et tagamaks juurdepääsu finantsvahenditele 2020. aasta järgsel programmitöö perioodil, tuleks kõigis ELi poliitikavaldkondades (sh ühtekuuluvuspoliitikas) ette näha eraldi rakenduseeskirjad mõnda makropiirkondlikku strateegiat edendavate projektide jaoks, et lihtsustada juurdepääsu rahastamisele ja vähendada halduslikke nõudmisi. ELi programmide rakendamist tuleb kiiremas korras lihtsustada; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et tagamaks juurdepääsu finantsvahenditele 2020. aasta järgsel programmitöö perioodil, tuleks kõigis ELi poliitikavaldkondades (sh ühtekuuluvuspoliitikas) ette näha eraldi rakenduseeskirjad mõnda makropiirkondlikku strateegiat edendavate projektide jaoks, et lihtsustada juurdepääsu rahastamisele ja vähendada halduslikke nõudmisi. ELi programmide rakendamist tuleb kiiremas korras lihtsustada;

| 18. | kutsub üles tugevdama seoseid makropiirkondlike strateegiate ja ELi rahastamisallikate vahel nii valdkondlike meetmete väljatöötamise kui ka elluviimise etapis. Vältida tuleb menetluste ja aruandluse dubleerimist. Põhimõtteliselt peaksid rahastamisvahendid lähtuma meetmetest ja mitte vastupidi. Kahjuks näib olukord hetkel vastupidine, kuna makropiirkondlikud strateegiad on kohustatud paluma toetust rahastamisprogrammidest; |
| --- | --- |

18.

kutsub üles tugevdama seoseid makropiirkondlike strateegiate ja ELi rahastamisallikate vahel nii valdkondlike meetmete väljatöötamise kui ka elluviimise etapis. Vältida tuleb menetluste ja aruandluse dubleerimist. Põhimõtteliselt peaksid rahastamisvahendid lähtuma meetmetest ja mitte vastupidi. Kahjuks näib olukord hetkel vastupidine, kuna makropiirkondlikud strateegiad on kohustatud paluma toetust rahastamisprogrammidest;

| 19. | julgustab liikmesriike algatama tulevasi arutelusid selle üle, kuidas makropiirkondlike strateegiate aluspõhimõtteid järgides integreerida makropiirkondlikke strateegiaid ELi mitmeaastasesse finantsraamistikku pärast 2020. aastat. Seoses rahastamisprogrammide järgmise põlvkonnaga peaks komisjon ette nägema piisavad rahalised vahendid neile riikidevahelise koostöö programmidele, mis vastavad makropiirkondlikele strateegiatele, ning töötama välja mehhanismi, mis seab prioriteetseks need toetuskõlblikud projektid, mida on mõne makropiirkondliku strateegia raames nimetatud strateegilisteks, täiendades nende projektide rahastamist, mis kuuluvad teiste ELi piiriülese ja riikidevahelise koostöö vahendite alla; |
| --- | --- |

19.

julgustab liikmesriike algatama tulevasi arutelusid selle üle, kuidas makropiirkondlike strateegiate aluspõhimõtteid järgides integreerida makropiirkondlikke strateegiaid ELi mitmeaastasesse finantsraamistikku pärast 2020. aastat. Seoses rahastamisprogrammide järgmise põlvkonnaga peaks komisjon ette nägema piisavad rahalised vahendid neile riikidevahelise koostöö programmidele, mis vastavad makropiirkondlikele strateegiatele, ning töötama välja mehhanismi, mis seab prioriteetseks need toetuskõlblikud projektid, mida on mõne makropiirkondliku strateegia raames nimetatud strateegilisteks, täiendades nende projektide rahastamist, mis kuuluvad teiste ELi piiriülese ja riikidevahelise koostöö vahendite alla;

| 20. | kutsub makropiirkondlike strateegiate koordinaatoreid üles koostama viivitamatult strateegiadokumendid selle kohta, kuidas peaksid erinevad poliitikavaldkonnad edendama makropiirkondlike strateegiate rakendamist. Kui pidada silmas õigusaktide ettevalmistamist 2020. aasta järgseks programmitöö perioodiks, siis innustaksid sellised strateegiadokumendid ELi poliitikakujundajaid kohandama õigusakte makropiirkondlike strateegiate vajadustele. Lisaks lähtutaks kavandamisetapis vahetult strateegiadokumentidest ja need oleksid aluseks rakenduskavade koostamisel; |
| --- | --- |

20.

kutsub makropiirkondlike strateegiate koordinaatoreid üles koostama viivitamatult strateegiadokumendid selle kohta, kuidas peaksid erinevad poliitikavaldkonnad edendama makropiirkondlike strateegiate rakendamist. Kui pidada silmas õigusaktide ettevalmistamist 2020. aasta järgseks programmitöö perioodiks, siis innustaksid sellised strateegiadokumendid ELi poliitikakujundajaid kohandama õigusakte makropiirkondlike strateegiate vajadustele. Lisaks lähtutaks kavandamisetapis vahetult strateegiadokumentidest ja need oleksid aluseks rakenduskavade koostamisel;

| 21. | kutsub Euroopa Komisjoni koostöös programmiga Interact, makropiirkondlike strateegiate temaatiliste ja riiklike koordinaatoritega ning olemasolevate ja tulevaste makropiirkondlike strateegiate sidusrühmadega üles seda protsessi toetama, korraldades ja rahastades spetsiaalseid seminare, mille eesmärgiks on selliste strateegiadokumentide koostamine. Lisaks kutsub komitee Euroopa Komisjoni koostöös programmiga Interact üles edendama kogemuste vahetamist nelja makropiirkondliku strateegia vahel, seda nii strateegiate temaatiliste prioriteetide kui ka nende rakendamise üldiste aspektide osas. Uute makropiirkondlike strateegiate koostamist tuleb samamoodi kavakindlalt toetada; |
| --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Komisjoni koostöös programmiga Interact, makropiirkondlike strateegiate temaatiliste ja riiklike koordinaatoritega ning olemasolevate ja tulevaste makropiirkondlike strateegiate sidusrühmadega üles seda protsessi toetama, korraldades ja rahastades spetsiaalseid seminare, mille eesmärgiks on selliste strateegiadokumentide koostamine. Lisaks kutsub komitee Euroopa Komisjoni koostöös programmiga Interact üles edendama kogemuste vahetamist nelja makropiirkondliku strateegia vahel, seda nii strateegiate temaatiliste prioriteetide kui ka nende rakendamise üldiste aspektide osas. Uute makropiirkondlike strateegiate koostamist tuleb samamoodi kavakindlalt toetada;

| 22. | märgib, et Euroopa Komisjon peaks võtma endale suurema ja proaktiivsema rolli makropiirkondlike strateegiate kooskõlastamisel ja nendevahelise koostöö edendamisel. Lisaks regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile peaksid ka teised komisjoni peadirektoraadid osalema aktiivsemalt makropiirkondlike strateegiate strateegiliste eesmärkide elluviimise toetamisel. Makropiirkondlikud strateegiad peaksid olema paremini seotud kõigi ELi poliitikavaldkondade ja -meetmetega, et tagada suurem panus ELi üldeesmärkidesse; |
| --- | --- |

22.

märgib, et Euroopa Komisjon peaks võtma endale suurema ja proaktiivsema rolli makropiirkondlike strateegiate kooskõlastamisel ja nendevahelise koostöö edendamisel. Lisaks regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile peaksid ka teised komisjoni peadirektoraadid osalema aktiivsemalt makropiirkondlike strateegiate strateegiliste eesmärkide elluviimise toetamisel. Makropiirkondlikud strateegiad peaksid olema paremini seotud kõigi ELi poliitikavaldkondade ja -meetmetega, et tagada suurem panus ELi üldeesmärkidesse;

| 23. | kutsub üles kaaluma võimalust luua Euroopa Komisjoni toetusel piirkondadele ja liikmesriikidele muu hulgas majanduslikke stiimuleid, et lihtsustada uusi rakendusmeetodeid Euroopa poliitikameetmete ja õigusaktide jaoks makropiirkondlike strateegiate kontekstis. Sellised uued meetodid võiksid hõlmata näiteks võimalike tulevaste Euroopa standardite või poliitikameetmete katsetamist või juba vastu võetud Euroopa õigusaktide ja meetmete rakendamise lihtsustamist (võimalus jõuda kiiremini teatud eesmärkideni muu hulgas kliima-, energia- ja transpordiküsimustes jne või minna kaugemale Euroopa õigusaktides seatud kvaliteedi ja kvantiteedi eesmärkidest, seades kaugemaleulatuvaid eesmärke). Selline stiimulimehhanism oleks saavutatav makropiirkondlike partnerite ja Euroopa Komisjoni vabatahtliku kokkuviimisega nn programmikokkuleppes, milles sätestatakse saavutatavad eesmärgid ja meetodid ning antakse stiimuleid eesmärgiga pühenduda kiiremale elluviimisele; |
| --- | --- |

23.

kutsub üles kaaluma võimalust luua Euroopa Komisjoni toetusel piirkondadele ja liikmesriikidele muu hulgas majanduslikke stiimuleid, et lihtsustada uusi rakendusmeetodeid Euroopa poliitikameetmete ja õigusaktide jaoks makropiirkondlike strateegiate kontekstis. Sellised uued meetodid võiksid hõlmata näiteks võimalike tulevaste Euroopa standardite või poliitikameetmete katsetamist või juba vastu võetud Euroopa õigusaktide ja meetmete rakendamise lihtsustamist (võimalus jõuda kiiremini teatud eesmärkideni muu hulgas kliima-, energia- ja transpordiküsimustes jne või minna kaugemale Euroopa õigusaktides seatud kvaliteedi ja kvantiteedi eesmärkidest, seades kaugemaleulatuvaid eesmärke). Selline stiimulimehhanism oleks saavutatav makropiirkondlike partnerite ja Euroopa Komisjoni vabatahtliku kokkuviimisega nn programmikokkuleppes, milles sätestatakse saavutatavad eesmärgid ja meetodid ning antakse stiimuleid eesmärgiga pühenduda kiiremale elluviimisele;

Makropiirkondlikud strateegiad ja ühtekuuluvuspoliitika

| 24. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika ei ole üksnes ELi regionaalarengu poliitika, mille eesmärk on vähendada erinevusi, vaid ka selle kõige olulisem investeerimisvahend. Vaja on tihedamat ja otsesemat seost makropiirkondlike strateegiate ja ühtekuuluvuspoliitika meetmete vahel, nii et makropiirkondlikud strateegiad saaksid kasu integreeritud ja spetsiaalsest lähenemisviisist rakenduskavade raames; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika ei ole üksnes ELi regionaalarengu poliitika, mille eesmärk on vähendada erinevusi, vaid ka selle kõige olulisem investeerimisvahend. Vaja on tihedamat ja otsesemat seost makropiirkondlike strateegiate ja ühtekuuluvuspoliitika meetmete vahel, nii et makropiirkondlikud strateegiad saaksid kasu integreeritud ja spetsiaalsest lähenemisviisist rakenduskavade raames;

| 25. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika pakub makropiirkondlikele strateegiatele üliolulist toetust. Ühelt poolt annab ühtekuuluvuspoliitika olulist rahalist toetust projektidele, mis aitavad makropiirkondlikke strateegiaid rakendada. Teiselt poolt võib ühtekuuluvuspoliitika tagada makropiirkondlike strateegiate igapäevase toimimise, andes tehnilist abi selle juhtimismehhanismidele; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika pakub makropiirkondlikele strateegiatele üliolulist toetust. Ühelt poolt annab ühtekuuluvuspoliitika olulist rahalist toetust projektidele, mis aitavad makropiirkondlikke strateegiaid rakendada. Teiselt poolt võib ühtekuuluvuspoliitika tagada makropiirkondlike strateegiate igapäevase toimimise, andes tehnilist abi selle juhtimismehhanismidele;

| 26. | märgib, et ühtekuuluvuspoliitika toimib riiklike eraldiste kaudu, keskendudes seega peaasjalikult riiklikele prioriteetidele. Praktikas tähendab see, et isegi kui üks riik või piirkond otsustab toetada makropiirkondlike strateegiate projekte, ei ole võimalik tagada, et ka teine riik või piirkond teeb kõik vajaliku, et samuti selle rakendamist toetada. Kahjuks on sellistel juhtudel projekti tulemuslikkus piiratud ja makropiirkondlike strateegiate lisandväärtus pärsitud. Liikmesriigid peaksid hõlmama makropiirkondlikud strateegiad ühtekuuluvuspoliitika programmitöö protsessi; |
| --- | --- |

26.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitika toimib riiklike eraldiste kaudu, keskendudes seega peaasjalikult riiklikele prioriteetidele. Praktikas tähendab see, et isegi kui üks riik või piirkond otsustab toetada makropiirkondlike strateegiate projekte, ei ole võimalik tagada, et ka teine riik või piirkond teeb kõik vajaliku, et samuti selle rakendamist toetada. Kahjuks on sellistel juhtudel projekti tulemuslikkus piiratud ja makropiirkondlike strateegiate lisandväärtus pärsitud. Liikmesriigid peaksid hõlmama makropiirkondlikud strateegiad ühtekuuluvuspoliitika programmitöö protsessi;

| 27. | pooldab seepärast Euroopa territoriaalse koostöö edasist tugevdamist tulevase ühtekuuluvuspoliitika raames, suurendades samas ka kesksete rakenduskavade – mis moodustavad ligikaudu 95 % ühtekuuluvuspoliitikast – riikidevahelist mõõdet ja viies need võimaluse korral kooskõlla makropiirkondlike strateegiatega. Samuti tuleks tõhustada sünergiat Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide põhiste programmide ja otse juhitavate valdkondlike programmide vahel, nagu „Horisont 2020“, Erasmus+ ja Euroopa ühendamise rahastu. Asjaomastes rakenduskavades tuleks selgelt arvesse võtta asjaomase piirkonna makropiirkondlikku strateegiat. Komitee loodab, et kõik ELi sisestel ja välistel maismaapiiridel ning samuti merepiiridel asuvad piirkonnad (piirkonnad, mille vahemaa on kuni 150 km ning äärepoolseimate ja saarepiirkondade puhul rohkem kui 150 km) võivad saada toetust ning osaleda piiriülese ja makropiirkondliku koostöö programmides; |
| --- | --- |

27.

pooldab seepärast Euroopa territoriaalse koostöö edasist tugevdamist tulevase ühtekuuluvuspoliitika raames, suurendades samas ka kesksete rakenduskavade – mis moodustavad ligikaudu 95 % ühtekuuluvuspoliitikast – riikidevahelist mõõdet ja viies need võimaluse korral kooskõlla makropiirkondlike strateegiatega. Samuti tuleks tõhustada sünergiat Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide põhiste programmide ja otse juhitavate valdkondlike programmide vahel, nagu „Horisont 2020“, Erasmus+ ja Euroopa ühendamise rahastu. Asjaomastes rakenduskavades tuleks selgelt arvesse võtta asjaomase piirkonna makropiirkondlikku strateegiat. Komitee loodab, et kõik ELi sisestel ja välistel maismaapiiridel ning samuti merepiiridel asuvad piirkonnad (piirkonnad, mille vahemaa on kuni 150 km ning äärepoolseimate ja saarepiirkondade puhul rohkem kui 150 km) võivad saada toetust ning osaleda piiriülese ja makropiirkondliku koostöö programmides;

| 28. | kordab komitee hiljutises arvamuses „Inimestevahelised ja väikesemahulised projektid piiriülese koostöö programmides“ esitatud üleskutset, et väikeste projektide jaoks tuleb lihtsustada juurdepääsu ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditele. Kogemus näitab, et mõningad väikesemahulised riikidevahelised projektid on kooskõlas makropiirkondlike strateegiate eesmärkidega. Siiski ei ole enamik ELi rahastamisprogramme kavandatud toetama väikesi projekte: paljud kohalikud kogukonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ei saa osaleda, kuna neil puudub vajalik finants- ja haldussuutlikkus. Eelöeldut silmas pidades soovitab komitee välja töötada hõlpsasti juurdepääsetavad ja hallatavad rahastamisvahendid, sh eelmakse mudelid ja projektide ettevalmistus väiksemate projektide puhul; |
| --- | --- |

28.

kordab komitee hiljutises arvamuses „Inimestevahelised ja väikesemahulised projektid piiriülese koostöö programmides“ esitatud üleskutset, et väikeste projektide jaoks tuleb lihtsustada juurdepääsu ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditele. Kogemus näitab, et mõningad väikesemahulised riikidevahelised projektid on kooskõlas makropiirkondlike strateegiate eesmärkidega. Siiski ei ole enamik ELi rahastamisprogramme kavandatud toetama väikesi projekte: paljud kohalikud kogukonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ei saa osaleda, kuna neil puudub vajalik finants- ja haldussuutlikkus. Eelöeldut silmas pidades soovitab komitee välja töötada hõlpsasti juurdepääsetavad ja hallatavad rahastamisvahendid, sh eelmakse mudelid ja projektide ettevalmistus väiksemate projektide puhul;

| 29. | toonitab, et Euroopa territoriaalse koostöö programmidel on keskne roll makropiirkondlike strateegiate toetamisel. Siiski moodustab Euroopa territoriaalne koostöö vaid väikese osa kogurahastusest ja on seepärast oluline pigem kvaliteedi kui kvantiteedi seisukohast. Euroopa territoriaalse koostöö programmide põhieesmärk peaks olema toetada piiriülest, riikidevahelist ja piirkondadevahelist koostööd ning katse- ja innovatsiooniprogramme ning osutada tehnilist abi makropiirkondlike strateegiate rakendamise rahastamisel. Konkurents Euroopa territoriaalse koostöö ja makropiirkondlike strateegiate projektide vahel samade rahastamisvahendite nimel on kahjulik ja seda tuleks vältida; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et Euroopa territoriaalse koostöö programmidel on keskne roll makropiirkondlike strateegiate toetamisel. Siiski moodustab Euroopa territoriaalne koostöö vaid väikese osa kogurahastusest ja on seepärast oluline pigem kvaliteedi kui kvantiteedi seisukohast. Euroopa territoriaalse koostöö programmide põhieesmärk peaks olema toetada piiriülest, riikidevahelist ja piirkondadevahelist koostööd ning katse- ja innovatsiooniprogramme ning osutada tehnilist abi makropiirkondlike strateegiate rakendamise rahastamisel. Konkurents Euroopa territoriaalse koostöö ja makropiirkondlike strateegiate projektide vahel samade rahastamisvahendite nimel on kahjulik ja seda tuleks vältida;

| 30. | rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste rolli makropiirkondlike strateegiate ja teiste riikidevaheliste ja piiriüleste algatuste (näiteks toimivad kogukonnad) elluviimisel. Euroopa territoriaalse koosöö rühmitused ei ole siiski veel saavutanud oma täit potentsiaali asjaomaste õigusaktide ebapiisava rakendamise tõttu mõningates liikmesriikides, samuti selle vahendi pakutavate võimaluste vähese tuntuse ja teiste püsivate haldustakistuste tõttu; |
| --- | --- |

30.

rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste rolli makropiirkondlike strateegiate ja teiste riikidevaheliste ja piiriüleste algatuste (näiteks toimivad kogukonnad) elluviimisel. Euroopa territoriaalse koosöö rühmitused ei ole siiski veel saavutanud oma täit potentsiaali asjaomaste õigusaktide ebapiisava rakendamise tõttu mõningates liikmesriikides, samuti selle vahendi pakutavate võimaluste vähese tuntuse ja teiste püsivate haldustakistuste tõttu;

Kolme eituse põhimõtte ümbermõtestamine

| 31. | märgib, et makropiirkondlike strateegiate aluseks on nn kolme eituse põhimõte: ei kasutata uusi ELi rahastamisvahendeid, ei looda uusi ametlikke ELi struktuure ega kehtestata uusi ELi õigusakte. Praktikas on see põhimõte aga tekitanud mõningat segadust. Näiteks on kõigi makropiirkondlike strateegiate puhul loodud uusi struktuure, nagu koostööplatvormid ja -võrgustikud, kuid neid ei käsitleta ametlike ELi struktuuridena. Makropiirkondlike strateegiate rakendamine sõltub suuresti ELi rahalistest vahenditest, kuid tehnilisest vaatenurgast ei ole vahendid uued, vaid neid kasutatakse teisel eesmärgil. Ent hoolimata asjaolust, et makropiirkondlikud strateegiad ei tohiks tingida uute õigusaktide kehtestamist, peaks olema võimalik algatada õigusaktide muudatusi või isegi muuta neid kõigil tasanditel, kui see parandaks makropiirkondlike strateegiate rakendamist; |
| --- | --- |

31.

märgib, et makropiirkondlike strateegiate aluseks on nn kolme eituse põhimõte: ei kasutata uusi ELi rahastamisvahendeid, ei looda uusi ametlikke ELi struktuure ega kehtestata uusi ELi õigusakte. Praktikas on see põhimõte aga tekitanud mõningat segadust. Näiteks on kõigi makropiirkondlike strateegiate puhul loodud uusi struktuure, nagu koostööplatvormid ja -võrgustikud, kuid neid ei käsitleta ametlike ELi struktuuridena. Makropiirkondlike strateegiate rakendamine sõltub suuresti ELi rahalistest vahenditest, kuid tehnilisest vaatenurgast ei ole vahendid uued, vaid neid kasutatakse teisel eesmärgil. Ent hoolimata asjaolust, et makropiirkondlikud strateegiad ei tohiks tingida uute õigusaktide kehtestamist, peaks olema võimalik algatada õigusaktide muudatusi või isegi muuta neid kõigil tasanditel, kui see parandaks makropiirkondlike strateegiate rakendamist;

| 32. | on seisukohal, et kolme eituse põhimõte tuleks asendada kolme jaatuse põhimõttega, et parandada kehtivate õigusaktide, struktuuride ja rahastamise kasutamist. Kasutusele tuleks võtta praktiline lähenemisviis, mille kohaselt võetakse vajalikke meetmeid, et parandada makropiirkondlike strateegiate toimimist, selle asemel et keskenduda segadust tekitavatele põhimõtetele, nagu kolme eituse põhimõte. Komitee ütleb jah paremale sünergiale rahastamisvahenditega, jah olemasolevate struktuuride paremale kaasamisele makropiirkondlikesse strateegiatesse ning jah kehtivate eeskirjade paremale rakendamisele; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et kolme eituse põhimõte tuleks asendada kolme jaatuse põhimõttega, et parandada kehtivate õigusaktide, struktuuride ja rahastamise kasutamist. Kasutusele tuleks võtta praktiline lähenemisviis, mille kohaselt võetakse vajalikke meetmeid, et parandada makropiirkondlike strateegiate toimimist, selle asemel et keskenduda segadust tekitavatele põhimõtetele, nagu kolme eituse põhimõte. Komitee ütleb jah paremale sünergiale rahastamisvahenditega, jah olemasolevate struktuuride paremale kaasamisele makropiirkondlikesse strateegiatesse ning jah kehtivate eeskirjade paremale rakendamisele;

Juhtimine

| 33. | märgib, et makropiirkondlike strateegiate praegust juhtimist tuleb tugevdada ja selleks tuleb tugevdada ka kohalikku ja piirkondlikku tasandit. Juhtimist ei saa teha ülesandeks üksnes riikide valitsustele, kuna see on vastuolus makropiirkondlike strateegiate mõttega; |
| --- | --- |

33.

märgib, et makropiirkondlike strateegiate praegust juhtimist tuleb tugevdada ja selleks tuleb tugevdada ka kohalikku ja piirkondlikku tasandit. Juhtimist ei saa teha ülesandeks üksnes riikide valitsustele, kuna see on vastuolus makropiirkondlike strateegiate mõttega;

| 34. | on seisukohal, et makropiirkondlike strateegiate rakendamine eeldab spetsiaalset juhtimisviisi, mis põhineb koostööl ja koordineerimisel, ning rõhutab, et selleks on vaja paremat haldussuutlikkust, mis tugineb suuremale vastutusele ja paremale koostööle. See spetsiifiline juhtimisviis tuleks lõimida kooskõlastatult olemasolevatesse juhtimisstruktuuridesse, eesmärgiga vältida igasugust dubleerimist ja saavutada ühtlustatud lähenemisviis. Mitte mingil juhul ei tohiks koordineerimisjõupingutuste tulemuseks olla varjatud tsentraliseerimine; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et makropiirkondlike strateegiate rakendamine eeldab spetsiaalset juhtimisviisi, mis põhineb koostööl ja koordineerimisel, ning rõhutab, et selleks on vaja paremat haldussuutlikkust, mis tugineb suuremale vastutusele ja paremale koostööle. See spetsiifiline juhtimisviis tuleks lõimida kooskõlastatult olemasolevatesse juhtimisstruktuuridesse, eesmärgiga vältida igasugust dubleerimist ja saavutada ühtlustatud lähenemisviis. Mitte mingil juhul ei tohiks koordineerimisjõupingutuste tulemuseks olla varjatud tsentraliseerimine;

| 35. | rõhutab, et haldussuutlikkuse parandamise eeltingimus on Euroopa, riiklike ja piirkondlike poliitikute ja haldusasutuste vastutus, ja peab kahetsusväärseks, et paljudel juhtudel kannatavad makropiirkondlikud strateegiad jätkuvalt puuduliku pühendumise tõttu. Vastutust on võimalik edendada, suurendades teadlikkust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustavast rollist; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et haldussuutlikkuse parandamise eeltingimus on Euroopa, riiklike ja piirkondlike poliitikute ja haldusasutuste vastutus, ja peab kahetsusväärseks, et paljudel juhtudel kannatavad makropiirkondlikud strateegiad jätkuvalt puuduliku pühendumise tõttu. Vastutust on võimalik edendada, suurendades teadlikkust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustavast rollist;

| 36. | tõdeb, et makropiirkondlike strateegiate kujundamise ja rakendamise protsessid ning asjaomased projektid võivad esialgu näida rasked ja keerulised, kuna tegemist on erinevate halduskultuuride ja traditsioonidega ning püütakse luua ühist arengustrateegiat. Makropiirkondlikud strateegiad nõuavad märkimisväärseid inimressursse ja aega esimestes etappides, mil seatakse sisse uued menetlused ja haldusstruktuurid. Vaja on uut (avatumat ja strateegilisemat) halduskultuuri, samuti tuleb omandada uued lähenemisviisid, õigusraamistikud ja keeled; |
| --- | --- |

36.

tõdeb, et makropiirkondlike strateegiate kujundamise ja rakendamise protsessid ning asjaomased projektid võivad esialgu näida rasked ja keerulised, kuna tegemist on erinevate halduskultuuride ja traditsioonidega ning püütakse luua ühist arengustrateegiat. Makropiirkondlikud strateegiad nõuavad märkimisväärseid inimressursse ja aega esimestes etappides, mil seatakse sisse uued menetlused ja haldusstruktuurid. Vaja on uut (avatumat ja strateegilisemat) halduskultuuri, samuti tuleb omandada uued lähenemisviisid, õigusraamistikud ja keeled;

| 37. | märgib, et olulised on pidevad dialoogid, tõhusad koostööstruktuurid ja tugevad partnerlused, et arendada vastutustunnet makropiirkondlike strateegiate rakendamisel. Ühine haldamine on kõige sobivam rakendusmeetod mitmetasandilise valitsemise kontekstis. Sellega seoses on oluline täpsustada iga üksiku osaleja vastutus- ja pädevusalasid; |
| --- | --- |

37.

märgib, et olulised on pidevad dialoogid, tõhusad koostööstruktuurid ja tugevad partnerlused, et arendada vastutustunnet makropiirkondlike strateegiate rakendamisel. Ühine haldamine on kõige sobivam rakendusmeetod mitmetasandilise valitsemise kontekstis. Sellega seoses on oluline täpsustada iga üksiku osaleja vastutus- ja pädevusalasid;

| 38. | on seisukohal, et ELi institutsioonid peaksid kokku leppima üldises Euroopa visioonis ning riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest vajadustest lähtuvas arengustrateegias. Makropiirkondlikud strateegiad põhinevad nn funktsionaalsetel piirkondadel ja sobivad seepärast kõige paremini ELi arengustrateegia rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, vastates konkreetse territooriumi (geograafiline piirkond) spetsiifilistele vajadustele ja nõudmistele ning kohaldades tõhusalt partnerluse põhimõtet; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et ELi institutsioonid peaksid kokku leppima üldises Euroopa visioonis ning riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest vajadustest lähtuvas arengustrateegias. Makropiirkondlikud strateegiad põhinevad nn funktsionaalsetel piirkondadel ja sobivad seepärast kõige paremini ELi arengustrateegia rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, vastates konkreetse territooriumi (geograafiline piirkond) spetsiifilistele vajadustele ja nõudmistele ning kohaldades tõhusalt partnerluse põhimõtet;

| 39. | kordab, et tõhus partnerlus tähendab kõigi sidusrühmade osalemist strateegilise kavandamise ja otsustamise protsessides. Ilmselgelt õnnestub see vaid juhul, kui kohalikud ja piirkondlikud vajadused on teada, neid on ELi kontekstis analüüsitud ja üldistes makropiirkondlikes strateegiates arvesse võetud. Samamoodi saab makropiirkondlike strateegiate rakendamine olla edukas üksnes juhul, kui kohalikele ja piirkondlikele osalejatele ning kodanikuühiskonnale tagatakse paindlikkus, usaldus ja finantsstiimulid, mida nad vajavad, et rakendada kohalikele ja piirkondlikele vajadustele kohandatud üleeuroopalist huvi pakkuvad eesmärgid; |
| --- | --- |

39.

kordab, et tõhus partnerlus tähendab kõigi sidusrühmade osalemist strateegilise kavandamise ja otsustamise protsessides. Ilmselgelt õnnestub see vaid juhul, kui kohalikud ja piirkondlikud vajadused on teada, neid on ELi kontekstis analüüsitud ja üldistes makropiirkondlikes strateegiates arvesse võetud. Samamoodi saab makropiirkondlike strateegiate rakendamine olla edukas üksnes juhul, kui kohalikele ja piirkondlikele osalejatele ning kodanikuühiskonnale tagatakse paindlikkus, usaldus ja finantsstiimulid, mida nad vajavad, et rakendada kohalikele ja piirkondlikele vajadustele kohandatud üleeuroopalist huvi pakkuvad eesmärgid;

| 40. | on arvamusel, et riiklik koordineerimine kõigi muude poliitikaloome, institutsiooniliste ja haldustasanditega peaks põhinema tugeval mandaadil ja koordineerimistegevuseks eraldatud eelarvel. Koordineerimine võiks samuti hõlmata omavahel seotud riiklike koordineerimisplatvormide võrgustike loomist iga makropiirkondliku strateegia jaoks, et kindlustada kaasav rakendamine igas osalevas riigis ja tagada sidusus osalevate riikide ja piirkondade erinevate rakendusstrateegiate vahel; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et riiklik koordineerimine kõigi muude poliitikaloome, institutsiooniliste ja haldustasanditega peaks põhinema tugeval mandaadil ja koordineerimistegevuseks eraldatud eelarvel. Koordineerimine võiks samuti hõlmata omavahel seotud riiklike koordineerimisplatvormide võrgustike loomist iga makropiirkondliku strateegia jaoks, et kindlustada kaasav rakendamine igas osalevas riigis ja tagada sidusus osalevate riikide ja piirkondade erinevate rakendusstrateegiate vahel;

| 41. | rõhutab, et juhtimise parandamiseks vajavad makropiirkondlikud strateegiad tuge Euroopa Komisjonilt, kes peaks aktiivselt toetama riiklikku ja temaatilist koordineerimist ja töötama selle nimel, et tugevdada seost ELi poliitikameetmete ja makropiirkondlike strateegiate rakendamise vahel, pöörates eritähelepanu kohalikule ja piirkondlikule perspektiivile. Euroopa Komisjon peaks korraldama tihedalt ja korrapäraselt koosolekuid ja seminare, mis annavad rakendajatele ja kesksetele sidusrühmadele parema ülevaate ELi eesmärkidest ja võimaldavad vahetada parimaid tavasid olemasolevate makropiirkondlike strateegiate kohta; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et juhtimise parandamiseks vajavad makropiirkondlikud strateegiad tuge Euroopa Komisjonilt, kes peaks aktiivselt toetama riiklikku ja temaatilist koordineerimist ja töötama selle nimel, et tugevdada seost ELi poliitikameetmete ja makropiirkondlike strateegiate rakendamise vahel, pöörates eritähelepanu kohalikule ja piirkondlikule perspektiivile. Euroopa Komisjon peaks korraldama tihedalt ja korrapäraselt koosolekuid ja seminare, mis annavad rakendajatele ja kesksetele sidusrühmadele parema ülevaate ELi eesmärkidest ja võimaldavad vahetada parimaid tavasid olemasolevate makropiirkondlike strateegiate kohta;

| 42. | leiab, et komisjon peaks märkimisväärselt parandama sisemist koordineerimist eri peadirektoraatides ning tegelema praeguste kattuvustega ELi poliitikameetmete vahel. Komisjoni järgmises aruandes ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta tuleks veelgi enam keskenduda headele tavadele, mida võiks kohaldada ka teistes makropiirkondlikes strateegiates; |
| --- | --- |

42.

leiab, et komisjon peaks märkimisväärselt parandama sisemist koordineerimist eri peadirektoraatides ning tegelema praeguste kattuvustega ELi poliitikameetmete vahel. Komisjoni järgmises aruandes ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta tuleks veelgi enam keskenduda headele tavadele, mida võiks kohaldada ka teistes makropiirkondlikes strateegiates;

| 43. | on seisukohal, et Euroopa Komisjoni tulevased aruanded võiksid samuti sisaldada konkreetseid andmeid makropiirkondlikele strateegiatele eraldatud rahaliste vahendite kohta, k.a toetatud projektide arv. Samuti peaks komisjon vastavalt tehtud ettepanekutele andma suurema panuse makropiirkondlike strateegiate rollide ja protsesside kirjeldamise terminoloogia ühtlustamisse; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et Euroopa Komisjoni tulevased aruanded võiksid samuti sisaldada konkreetseid andmeid makropiirkondlikele strateegiatele eraldatud rahaliste vahendite kohta, k.a toetatud projektide arv. Samuti peaks komisjon vastavalt tehtud ettepanekutele andma suurema panuse makropiirkondlike strateegiate rollide ja protsesside kirjeldamise terminoloogia ühtlustamisse;

Järelevalve, hindamine ja teabevahetus

| 44. | rõhutab vajadust jälgida ja hinnata makropiirkondlike strateegiate rakendamise viisi, et hinnata nende tulemuslikkust ja lihtsustada poliitilist õppimisprotsessi. Ent aruandluse mõte peab olema selge, nagu ka aruannete eesmärk ja neile seatud ootused. Ilma selge eesmärgita on aruandlus mõttetu bürokraatia; |
| --- | --- |

44.

rõhutab vajadust jälgida ja hinnata makropiirkondlike strateegiate rakendamise viisi, et hinnata nende tulemuslikkust ja lihtsustada poliitilist õppimisprotsessi. Ent aruandluse mõte peab olema selge, nagu ka aruannete eesmärk ja neile seatud ootused. Ilma selge eesmärgita on aruandlus mõttetu bürokraatia;

| 45. | on arvamusel, et makropiirkondlike strateegiate rakendusaruannete eesmärk peaks olema hinnata, kas ELi ja riiklikud poliitikameetmed on jätkuvalt sidusad ja asjakohased makropiirkondlike strateegiate rakendamiseks, ning juhtida ELi ja riiklike poliitikakujundajate tähelepanu muutmist vajavatele aspektidele. Uute õigusaktide esitamisel tuleb alati läbi viia territoriaalse mõju hindamine, et teha kindlaks potentsiaalne mõju makropiirkondlikele strateegiatele. Aruanded peaksid samuti aitama makropiirkondlike strateegiate rakendajatel mõista saavutatud edusamme, parandada sisemisi protsesse ja kohanduda uute arengusuundadega; |
| --- | --- |

45.

on arvamusel, et makropiirkondlike strateegiate rakendusaruannete eesmärk peaks olema hinnata, kas ELi ja riiklikud poliitikameetmed on jätkuvalt sidusad ja asjakohased makropiirkondlike strateegiate rakendamiseks, ning juhtida ELi ja riiklike poliitikakujundajate tähelepanu muutmist vajavatele aspektidele. Uute õigusaktide esitamisel tuleb alati läbi viia territoriaalse mõju hindamine, et teha kindlaks potentsiaalne mõju makropiirkondlikele strateegiatele. Aruanded peaksid samuti aitama makropiirkondlike strateegiate rakendajatel mõista saavutatud edusamme, parandada sisemisi protsesse ja kohanduda uute arengusuundadega;

| 46. | toonitab, et territoriaalne koostöö on mõnevõrra riskantne ja üksikasjades raskesti prognoositav. Järelevalve ja hindamine peaks seepärast keskenduma pigem tulemustele ja koostööprotsessidele kui arvudele. Ebaõnnestumisi ja vigu võib juhtuda ja juhtubki, kuid need ei peaks viivitamatult kaasa tooma finantskorrektsioone või meetmete lõpetamist, kuna see hoiaks ära innovatiivsed, kuigi riskantsed projektid; |
| --- | --- |

46.

toonitab, et territoriaalne koostöö on mõnevõrra riskantne ja üksikasjades raskesti prognoositav. Järelevalve ja hindamine peaks seepärast keskenduma pigem tulemustele ja koostööprotsessidele kui arvudele. Ebaõnnestumisi ja vigu võib juhtuda ja juhtubki, kuid need ei peaks viivitamatult kaasa tooma finantskorrektsioone või meetmete lõpetamist, kuna see hoiaks ära innovatiivsed, kuigi riskantsed projektid;

| 47. | nõustub Euroopa Komisjoni seisukohaga, et tugev teabevahetuse strateegia peaks olema osa makropiirkondlikest strateegiatest, ning usub, et ELi praeguses olukorras on vaja üldsust teavitada ELi meetmete lisandväärtusest. Makropiirkondlikud strateegiad muudavad Euroopa poliitilised eesmärgid nähtavamaks ja kohalike elanike jaoks arusaadavamaks. Seega reageeritakse nende strateegiatega hästi praegustele poliitilistele arengusuundadele Euroopas ning nad võivad anda olulise panuse eelseisvasse arutellu, mille Euroopa Komisjon hiljuti 27-liikmelises ELis seoses Euroopa tulevikku käsitleva valge raamatuga käivitas; |
| --- | --- |

47.

nõustub Euroopa Komisjoni seisukohaga, et tugev teabevahetuse strateegia peaks olema osa makropiirkondlikest strateegiatest, ning usub, et ELi praeguses olukorras on vaja üldsust teavitada ELi meetmete lisandväärtusest. Makropiirkondlikud strateegiad muudavad Euroopa poliitilised eesmärgid nähtavamaks ja kohalike elanike jaoks arusaadavamaks. Seega reageeritakse nende strateegiatega hästi praegustele poliitilistele arengusuundadele Euroopas ning nad võivad anda olulise panuse eelseisvasse arutellu, mille Euroopa Komisjon hiljuti 27-liikmelises ELis seoses Euroopa tulevikku käsitleva valge raamatuga käivitas;

Märkused erinevate makropiirkondlike strateegiate kohta

ELi Läänemere piirkonna strateegia

| 48. | nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga ELi Läänemere piirkonna strateegia rakendamise ja väljakutsete kohta ning toob esile, et 2016. aastal loodi ELi Läänemere piirkonna strateegia jaoks Euroopa Regionaalarengu Fondi korraldusasutuste võrgustik. Võrgustiku eesmärk on leida võimalused tõhusama rahalise toetuse andmiseks ELi Läänemere piirkonna strateegia rakendamisele. Sarnaseid võrgustikke on loodud ka teiste fondide jaoks. See on näide parimast tavast, mida võiks rakendada ka teistes makropiirkondlikes strateegiates. Teine parima tava näide on piirkondlike ja linnavõrgustike osalemine ELi Läänemere piirkonna strateegias; |
| --- | --- |

48.

nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga ELi Läänemere piirkonna strateegia rakendamise ja väljakutsete kohta ning toob esile, et 2016. aastal loodi ELi Läänemere piirkonna strateegia jaoks Euroopa Regionaalarengu Fondi korraldusasutuste võrgustik. Võrgustiku eesmärk on leida võimalused tõhusama rahalise toetuse andmiseks ELi Läänemere piirkonna strateegia rakendamisele. Sarnaseid võrgustikke on loodud ka teiste fondide jaoks. See on näide parimast tavast, mida võiks rakendada ka teistes makropiirkondlikes strateegiates. Teine parima tava näide on piirkondlike ja linnavõrgustike osalemine ELi Läänemere piirkonna strateegias;

| 49. | märgib, et Läänemere piirkonna strateegia algkapitali rahastu on olnud tõhus vahend partnerluste koondamisel ja selliste koostööprojektide ettevalmistamisel, millega taotletakse rahastamist kas Läänemere piirkonna Interregi programmist või teistest rahastamisprogrammidest. Kuna Läänemere piirkonna strateegia oli esimene makropiirkondlike strateegia, on olemas ka hulgaliselt parimaid tavasid võrdlusaluseks teistele makropiirkondlikele strateegiatele; |
| --- | --- |

49.

märgib, et Läänemere piirkonna strateegia algkapitali rahastu on olnud tõhus vahend partnerluste koondamisel ja selliste koostööprojektide ettevalmistamisel, millega taotletakse rahastamist kas Läänemere piirkonna Interregi programmist või teistest rahastamisprogrammidest. Kuna Läänemere piirkonna strateegia oli esimene makropiirkondlike strateegia, on olemas ka hulgaliselt parimaid tavasid võrdlusaluseks teistele makropiirkondlikele strateegiatele;

ELi Doonau piirkonna strateegia

| 50. | nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise ja väljakutsete kohta. ELi Doonau piirkonna strateegia üks nähtavamaid tulemusi on olnud Interregi Doonau piirkonna riikidevahelise programmi loomine, mis vastab täpselt Doonau piirkonna strateegia geograafilisele alale. ELi Doonau piirkonna strateegia kaudu on välja töötatud rida projekte ja mitmed neist on heaks kiitnud Doonau piirkonna riikidevaheline programm või teised rahastamisallikad. Lisaks moodustasid neliteist riiki 2014. aastal ühiselt uue organi – Doonau strateegia keskuse, et lihtsustada ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamist ning kõigi praeguste ja potentsiaalsete osalejate osalemist. Mõlemad algatused on olnud väga edukad ja nende toetamist tuleks jätkata; |
| --- | --- |

50.

nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise ja väljakutsete kohta. ELi Doonau piirkonna strateegia üks nähtavamaid tulemusi on olnud Interregi Doonau piirkonna riikidevahelise programmi loomine, mis vastab täpselt Doonau piirkonna strateegia geograafilisele alale. ELi Doonau piirkonna strateegia kaudu on välja töötatud rida projekte ja mitmed neist on heaks kiitnud Doonau piirkonna riikidevaheline programm või teised rahastamisallikad. Lisaks moodustasid neliteist riiki 2014. aastal ühiselt uue organi – Doonau strateegia keskuse, et lihtsustada ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamist ning kõigi praeguste ja potentsiaalsete osalejate osalemist. Mõlemad algatused on olnud väga edukad ja nende toetamist tuleks jätkata;

| 51. | tunnustab asjaolu, et Doonau piirkonna strateegia loob innovatiivse regionaalpoliitika ning laienemis- ja naabruspoliitika platvormi ning et see edendab riigi tasandist madalama valitsustasandi ja kodanikuühiskonna, sh sotsiaalpartnerite osalemist; |
| --- | --- |

51.

tunnustab asjaolu, et Doonau piirkonna strateegia loob innovatiivse regionaalpoliitika ning laienemis- ja naabruspoliitika platvormi ning et see edendab riigi tasandist madalama valitsustasandi ja kodanikuühiskonna, sh sotsiaalpartnerite osalemist;

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia

| 52. | märgib, et pagulaste ja rändega seotud olukorral on tohutu mõju Aadria ja Joonia mere piirkonna riikidele. ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia teisel foorumil, mis leidis aset Ioanninas (Kreeka) 11.–12. mail 2017, keskenduti sellele, kuidas asjaomane strateegia võib aidata tugevdada Aadria ja Joonia mere piirkonna riikide vastupanuvõimet kriisiga toimetulekul. Teisel foorumil vastu võetud resolutsioonis kutsuti osalevaid riike üles looma koostööplatvormi, mille kaudu võiksid piirkonna riigid parandada oma kriisimeetmete koordineerimist ja üksteiselt õppida; |
| --- | --- |

52.

märgib, et pagulaste ja rändega seotud olukorral on tohutu mõju Aadria ja Joonia mere piirkonna riikidele. ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia teisel foorumil, mis leidis aset Ioanninas (Kreeka) 11.–12. mail 2017, keskenduti sellele, kuidas asjaomane strateegia võib aidata tugevdada Aadria ja Joonia mere piirkonna riikide vastupanuvõimet kriisiga toimetulekul. Teisel foorumil vastu võetud resolutsioonis kutsuti osalevaid riike üles looma koostööplatvormi, mille kaudu võiksid piirkonna riigid parandada oma kriisimeetmete koordineerimist ja üksteiselt õppida;

| 53. | tunnustab jõupingutusi koostöö edendamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) vahel. See tähendab, et ESIF, IPA ning teised asjaomased riiklikud ja piirkondlikud rahastamisvood peaksid edendama ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia eesmärkide saavutamist. Uurida võiks täiendavaid sellekohaseid sünergiaid Doonau piirkonna strateegiaga ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Kahjuks tekitab erinev terminoloogia erinevate rahastamisprogrammide rakendamisprotsesside kirjeldamisel endiselt segadust ning takistab sünergiate kasutamist; |
| --- | --- |

53.

tunnustab jõupingutusi koostöö edendamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) vahel. See tähendab, et ESIF, IPA ning teised asjaomased riiklikud ja piirkondlikud rahastamisvood peaksid edendama ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia eesmärkide saavutamist. Uurida võiks täiendavaid sellekohaseid sünergiaid Doonau piirkonna strateegiaga ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Kahjuks tekitab erinev terminoloogia erinevate rahastamisprogrammide rakendamisprotsesside kirjeldamisel endiselt segadust ning takistab sünergiate kasutamist;

| 54. | tunnustab strateegia lisandväärtust valitsustevahelise ja mitmepoolse koostöö jaoks, mis toimib ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia alal; |
| --- | --- |

54.

tunnustab strateegia lisandväärtust valitsustevahelise ja mitmepoolse koostöö jaoks, mis toimib ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia alal;

| 55. | on seisukohal, et tuleks ületada lõhe poliitiliste avalduste ja rakendamiseks kasutada olevate vahendite vahel. Strateegia eesmärgid on saavutatavad üksnes juhul, kui sellele eraldatakse rahalised ressursid ja vajalikud juhtimisvahendid; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et tuleks ületada lõhe poliitiliste avalduste ja rakendamiseks kasutada olevate vahendite vahel. Strateegia eesmärgid on saavutatavad üksnes juhul, kui sellele eraldatakse rahalised ressursid ja vajalikud juhtimisvahendid;

ELi Alpi piirkonna strateegia

| 56. | märgib, et ELi Alpi piirkonna strateegia rakendamine algas 2016. aasta esimesel poolel. On liiga vara teha järeldusi, ent ELi Alpi piirkonna strateegia algus on kahtlemata olnud hoogne. Positiivne on, et enamik seitsmest Alpi piirkonna strateegia riigist osaleb strateegias esmajoones oma piirkondliku tasandi kaudu. Riigi/föderaaltasand osaleb küll juhtimisstruktuuris, ent strateegia rakendamine toimub peaasjalikult piirkondlikul tasandil. Vastutus riigi/föderaaltasandil võib – vastutuse võtmise korral – olla võtmetegur strateegiale suurema hoo andmisel lähitulevikus. See kohaliku ja piirkondliku tasandi pühendumine aitab kindlasti arendada vastutustunnet ja toob kaasa strateegia kaasava ja viljaka rakendamise lähitulevikus; |
| --- | --- |

56.

märgib, et ELi Alpi piirkonna strateegia rakendamine algas 2016. aasta esimesel poolel. On liiga vara teha järeldusi, ent ELi Alpi piirkonna strateegia algus on kahtlemata olnud hoogne. Positiivne on, et enamik seitsmest Alpi piirkonna strateegia riigist osaleb strateegias esmajoones oma piirkondliku tasandi kaudu. Riigi/föderaaltasand osaleb küll juhtimisstruktuuris, ent strateegia rakendamine toimub peaasjalikult piirkondlikul tasandil. Vastutus riigi/föderaaltasandil võib – vastutuse võtmise korral – olla võtmetegur strateegiale suurema hoo andmisel lähitulevikus. See kohaliku ja piirkondliku tasandi pühendumine aitab kindlasti arendada vastutustunnet ja toob kaasa strateegia kaasava ja viljaka rakendamise lähitulevikus;

| 57. | on seisukohal, et Alpi piirkonna strateegia võib aidata rakendada kestlikku arengumudelit, mida Euroopa makropiirkonnad toetavad. Euroopas on elanikkond ja jõukus koondunud peamiselt linna- ja suurlinnapiirkondadesse, ent selleks, et linnade areng jääks kestlikuks, tuleb säilitada neid ümbritsevad maapiirkonnad ja Alpi alad. Loodusvarade kaitsmine võimaldab kodanikel saada osa heaoluoaasidest, omandada tervislikke ja kvaliteetseid toiduaineid ja säilitada elurikkust. Suurlinnapiirkondade – s.o tootlikkuskeskuste ning loovuse ja innovatsiooni allikate – ning maa- ja mägipiirkondade omavaheline seotus peab olema keskne tegur strateegilise koostoime ja ühiste kommunikatsioonikampaaniate loomisel kodanike jaoks; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et Alpi piirkonna strateegia võib aidata rakendada kestlikku arengumudelit, mida Euroopa makropiirkonnad toetavad. Euroopas on elanikkond ja jõukus koondunud peamiselt linna- ja suurlinnapiirkondadesse, ent selleks, et linnade areng jääks kestlikuks, tuleb säilitada neid ümbritsevad maapiirkonnad ja Alpi alad. Loodusvarade kaitsmine võimaldab kodanikel saada osa heaoluoaasidest, omandada tervislikke ja kvaliteetseid toiduaineid ja säilitada elurikkust. Suurlinnapiirkondade – s.o tootlikkuskeskuste ning loovuse ja innovatsiooni allikate – ning maa- ja mägipiirkondade omavaheline seotus peab olema keskne tegur strateegilise koostoime ja ühiste kommunikatsioonikampaaniate loomisel kodanike jaoks;

| 58. | märgib siiski, et piirkonna koostöö pikka ajalugu ja edukat majandust silmas pidades võiksid ELi Alpi piirkonna strateegias osalejad olla veelgi ambitsioonikamad ja minna väljakujunenud Interregi koostööst kaugemale, toimides eeskujuna teiste makropiirkondade jaoks. Üks kaalumist vääriv võimalus oleks luua strateegia rakendamiseks juhtimissüsteemi tõhusalt toetav alaline koordineerimisstruktuur; |
| --- | --- |

58.

märgib siiski, et piirkonna koostöö pikka ajalugu ja edukat majandust silmas pidades võiksid ELi Alpi piirkonna strateegias osalejad olla veelgi ambitsioonikamad ja minna väljakujunenud Interregi koostööst kaugemale, toimides eeskujuna teiste makropiirkondade jaoks. Üks kaalumist vääriv võimalus oleks luua strateegia rakendamiseks juhtimissüsteemi tõhusalt toetav alaline koordineerimisstruktuur;

| 59. | võtab rahuloluga teadmiseks eesistujapiirkonna Baieri ja teiste osalevate piirkondade ühise seisukoha strateegia kaasamise kohta eelseisva mitmeaastase finantsraamistiku õigusraamistikku; |
| --- | --- |

59.

võtab rahuloluga teadmiseks eesistujapiirkonna Baieri ja teiste osalevate piirkondade ühise seisukoha strateegia kaasamise kohta eelseisva mitmeaastase finantsraamistiku õigusraamistikku;

Ühendkuningriigi EList väljaastumine

| 60. | on seisukohal, et makropiirkondlike strateegiate põhieeldused moodustavad usaldusväärse ja realistliku aluse, millele tuginedes saavad Ühendkuningriigi detsentraliseeritud valitsused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende kogukonnad teha tulevikus koostööd ELi vastavate pooltega. Komitee kutsub Ühendkuningriigi ja ELi läbirääkijaid üles kaasama selle küsimuse teemade loetellu, mida arutatakse Ühendkuningriigi väljaastumislepingu üle peetavatel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et makropiirkondlike strateegiate põhieeldused moodustavad usaldusväärse ja realistliku aluse, millele tuginedes saavad Ühendkuningriigi detsentraliseeritud valitsused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende kogukonnad teha tulevikus koostööd ELi vastavate pooltega. Komitee kutsub Ühendkuningriigi ja ELi läbirääkijaid üles kaasama selle küsimuse teemade loetellu, mida arutatakse Ühendkuningriigi väljaastumislepingu üle peetavatel läbirääkimistel.

Brüssel, 30. november 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komitee arvamus „Territoriaalne visioon aastaks 2050: milline on tulevik?“ (COR-2015-04285).

1

(2)  Esimene makropiirkondlik strateegia – ELi Läänemere piirkonna strateegia – käivitati 2009. aastal.

2

(3)  Arvamus Doonau piirkonna strateegia kohta, CdR 86/2011 fin; arvamus ELi Läänemere piirkonna läbivaadatud strateegia kohta, CdR 1272/2012 fin; arvamus makropiirkondlike strateegiate lisandväärtuse kohta, CdR 5074/2013 fin; arvamus ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta, CdR 23/2014 fin; arvamus Euroopa Liidu Alpide makropiirkondliku strateegia kohta, CdR 2994/2014 fin.

3

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/19

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta“

(2018/C 164/04)

| Raportöör: | Guillermo Martínez Suárez (ES/PES) Astuuria autonoomse piirkonna presidendi nõunik |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kodanike õiguste tugevdamine demokraatlike muutuste liidus. 2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta“
  COM(2017) 30 final/2 |

Raportöör:

Guillermo Martínez Suárez (ES/PES) Astuuria autonoomse piirkonna presidendi nõunik

Viitedokument:

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kodanike õiguste tugevdamine demokraatlike muutuste liidus. 2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta“

COM(2017) 30 final/2

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus ja taust

| 1. | tunnistab, et praegu ELis valitseva ebakindluse ajal on väga oluline tugevdada kodanikes tunnet, et nad kuuluvad viimase kuuekümne aasta jooksul arendatud integratsiooniprojekti, osalevad selles ja see on neile järjest lähemal. Euroopa mudel on jätkuvalt ligitõmbav, kuid kui me tahame protsessi uut elu süstida, tuleb suurendada kodanike mõjukust kõigis valdkondades (poliitika-, sotsiaal-, majandus- ja kultuurivaldkond). Seda arvestades võib ELi kodakondsus – mis loodi 25 aastat tagasi Maastrichti lepinguga ja mida nähakse kõigi eurooplaste ühise staatusena – olla selleks ideaalne vahend; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et praegu ELis valitseva ebakindluse ajal on väga oluline tugevdada kodanikes tunnet, et nad kuuluvad viimase kuuekümne aasta jooksul arendatud integratsiooniprojekti, osalevad selles ja see on neile järjest lähemal. Euroopa mudel on jätkuvalt ligitõmbav, kuid kui me tahame protsessi uut elu süstida, tuleb suurendada kodanike mõjukust kõigis valdkondades (poliitika-, sotsiaal-, majandus- ja kultuurivaldkond). Seda arvestades võib ELi kodakondsus – mis loodi 25 aastat tagasi Maastrichti lepinguga ja mida nähakse kõigi eurooplaste ühise staatusena – olla selleks ideaalne vahend;

| 2. | toetab kodanike õiguste tugevdamist seoses globaliseerumisprotsessiga, mis toob kodanikele kaasa nii võimalusi kui ka probleeme. Selles valguses tervitab komitee komisjoni algatatud hiljutist mõttevahetust eesmärgiga juhtida globaliseerumise protsessi, tagades Euroopa kodanike kaitse ja võimekustamise kindla sotsiaalpoliitika väljatöötamise kaudu, aidates saavutada elatustasemete ülespoole ühtlustamist, ning vajaliku toetuse elukestvale haridusele ja õppele, eeskätt erasektorit kaasates. Komitee juhib erilist tähelepanu ELi struktuuri- ja investeerimisfondide võimalikule rollile nende meetmete võtmisel haavatavate piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

2.

toetab kodanike õiguste tugevdamist seoses globaliseerumisprotsessiga, mis toob kodanikele kaasa nii võimalusi kui ka probleeme. Selles valguses tervitab komitee komisjoni algatatud hiljutist mõttevahetust eesmärgiga juhtida globaliseerumise protsessi, tagades Euroopa kodanike kaitse ja võimekustamise kindla sotsiaalpoliitika väljatöötamise kaudu, aidates saavutada elatustasemete ülespoole ühtlustamist, ning vajaliku toetuse elukestvale haridusele ja õppele, eeskätt erasektorit kaasates. Komitee juhib erilist tähelepanu ELi struktuuri- ja investeerimisfondide võimalikule rollile nende meetmete võtmisel haavatavate piirkondade jaoks;

| 3. | rõhutab vajadust tagada õigusriigi põhimõtte austamine ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kuna just neil tasanditel tunnevad kodanikud seda kõige paremini, sest, nagu ka komitee on märkinud, (1) kannavad ELi peaaegu 100 000 kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust üldsusega – kogu selle mitmekesisuses – suheldes suurt osa vastutusest põhiõiguste ja -vabaduste rakendamise eest; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust tagada õigusriigi põhimõtte austamine ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kuna just neil tasanditel tunnevad kodanikud seda kõige paremini, sest, nagu ka komitee on märkinud, (1) kannavad ELi peaaegu 100 000 kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust üldsusega – kogu selle mitmekesisuses – suheldes suurt osa vastutusest põhiõiguste ja -vabaduste rakendamise eest;

| 4. | kordab kooskõlas oma varasemate arvamustega eelmiste kodakondsuse aruannete kohta, et ei saa eirata kodakondsuses sisalduvat sotsiaalset mõõdet ega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sellega seotud konkreetset vastutust. Seda silmas pidades on komiteel hea meel institutsioonide väljendatud kohustuse üle aidata saavutada elatustasemete ülespoole ühtlustamist. Komitee rõhutab vajadust järgida selle aasta sügisel Euroopa sotsiaalõiguste samba raames subsidiaarsuse põhimõtet ning juhib tähelepanu mõjule, mis samba III peatükil (sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus) on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevustele muu hulgas seoses lastekaitsemeetmete, miinimumsissetuleku, puuetega inimeste kaasamise, eluasemele juurdepääsu ja põhiteenustega jne (2). Komitee rõhutab, et nimetatud õiguste igasuguse tugevdamisega – nagu dokumendis on ette nähtud – peab kaasnema territoriaalse mõju hinnang ja proportsionaalsuse analüüs, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuste austamine; |
| --- | --- |

4.

kordab kooskõlas oma varasemate arvamustega eelmiste kodakondsuse aruannete kohta, et ei saa eirata kodakondsuses sisalduvat sotsiaalset mõõdet ega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sellega seotud konkreetset vastutust. Seda silmas pidades on komiteel hea meel institutsioonide väljendatud kohustuse üle aidata saavutada elatustasemete ülespoole ühtlustamist. Komitee rõhutab vajadust järgida selle aasta sügisel Euroopa sotsiaalõiguste samba raames subsidiaarsuse põhimõtet ning juhib tähelepanu mõjule, mis samba III peatükil (sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus) on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevustele muu hulgas seoses lastekaitsemeetmete, miinimumsissetuleku, puuetega inimeste kaasamise, eluasemele juurdepääsu ja põhiteenustega jne (2). Komitee rõhutab, et nimetatud õiguste igasuguse tugevdamisega – nagu dokumendis on ette nähtud – peab kaasnema territoriaalse mõju hinnang ja proportsionaalsuse analüüs, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuste austamine;

| 5. | väljendab sügavat muret tagajärgede pärast, mis võivad kodakondsusele avalduda Ühendkuningriigi EList väljaastumise tõttu, ning leiab, et hädavajalik on asjakohase selguse ja õiguskindlusega tagada Ühendkuningriigis elavate Euroopa kodanike ja nende perede ning Euroopa Liidu liikmesriikides elavate Ühendkuningriigi kodanike õigused vastastikkuse põhimõttest lähtuvalt. See küsimus peaks olema eesseisvatel aastatel erilise tähelepanu all. Eelkõige on selleks vaja, et tulevase lepinguga antakse vajalikud tõhusad, mittediskrimineerivad ja võimalikult ulatuslikud tagatised kodanike õiguste säilitamiseks, sealhulgas ELi kodanike õigus elada alaliselt Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi kodanike õigus elada alaliselt ELis. On selge, et õiglase lahenduse huvides tuleks need õigused tagada vastastikkusel alusel; |
| --- | --- |

5.

väljendab sügavat muret tagajärgede pärast, mis võivad kodakondsusele avalduda Ühendkuningriigi EList väljaastumise tõttu, ning leiab, et hädavajalik on asjakohase selguse ja õiguskindlusega tagada Ühendkuningriigis elavate Euroopa kodanike ja nende perede ning Euroopa Liidu liikmesriikides elavate Ühendkuningriigi kodanike õigused vastastikkuse põhimõttest lähtuvalt. See küsimus peaks olema eesseisvatel aastatel erilise tähelepanu all. Eelkõige on selleks vaja, et tulevase lepinguga antakse vajalikud tõhusad, mittediskrimineerivad ja võimalikult ulatuslikud tagatised kodanike õiguste säilitamiseks, sealhulgas ELi kodanike õigus elada alaliselt Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi kodanike õigus elada alaliselt ELis. On selge, et õiglase lahenduse huvides tuleks need õigused tagada vastastikkusel alusel;

| 6. | julgustatuna läbirääkimisprotsessis poolte väljendatud suhtumisest kõnealusesse küsimusse ning soovides saada võimalikult ulatuslikku, pidevat ja ajakohastatud teavet läbirääkimiste arengu kohta, leiab komitee, et tuleb tagada kasusaajate täpne kindlaksmääramine, põhiõigused, sealhulgas hariduse kättesaadavus ja juurdepääs tervishoiu- ja sotsiaalteenustele ja nende kasutamine, nagu ka teatud olukordade säilitamine (Põhja-Iirimaa ja Küpros), kus Euroopa kodanike õigused võivad olla eriti mõjutatud. Komitee on seisukohal, et kogu protsessi vältel tuleb koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega anda ulatuslikumat teavet inimestele, keda see puudutab, ning samuti teha jõupingutusi selleks, et vältida nende diskrimineerimist või nendevastast ksenofoobiat; |
| --- | --- |

6.

julgustatuna läbirääkimisprotsessis poolte väljendatud suhtumisest kõnealusesse küsimusse ning soovides saada võimalikult ulatuslikku, pidevat ja ajakohastatud teavet läbirääkimiste arengu kohta, leiab komitee, et tuleb tagada kasusaajate täpne kindlaksmääramine, põhiõigused, sealhulgas hariduse kättesaadavus ja juurdepääs tervishoiu- ja sotsiaalteenustele ja nende kasutamine, nagu ka teatud olukordade säilitamine (Põhja-Iirimaa ja Küpros), kus Euroopa kodanike õigused võivad olla eriti mõjutatud. Komitee on seisukohal, et kogu protsessi vältel tuleb koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega anda ulatuslikumat teavet inimestele, keda see puudutab, ning samuti teha jõupingutusi selleks, et vältida nende diskrimineerimist või nendevastast ksenofoobiat;

| 7. | hindab eeltoodut silmas pidades kõrgelt ELi kodakondsust käsitlevas 2017. aasta aruandes esitatud Euroopa Komisjoni ettepanekuid ning peab seda sobivaks selleks, et alustada uut etappi ELi kodakondsusega seotud õiguste tugevdamisel, kuigi leiab, et selle sisu võiks veel täiendada; |
| --- | --- |

7.

hindab eeltoodut silmas pidades kõrgelt ELi kodakondsust käsitlevas 2017. aasta aruandes esitatud Euroopa Komisjoni ettepanekuid ning peab seda sobivaks selleks, et alustada uut etappi ELi kodakondsusega seotud õiguste tugevdamisel, kuigi leiab, et selle sisu võiks veel täiendada;

ELi kodakondsusega seotud õiguste ja ELi ühiste väärtuste edendamine

| 8. | märgib, et Euroopa kodanikud usaldavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kõige rohkem ja piirkondlikel poliitikutel peaks olema ELi otsustusprotsessis palju suurem roll, et esindada kodanike vaateid; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Euroopa kodanikud usaldavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kõige rohkem ja piirkondlikel poliitikutel peaks olema ELi otsustusprotsessis palju suurem roll, et esindada kodanike vaateid;

| 9. | on seisukohal, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töö on otsustava tähtsusega selleks, et edendada komisjoni ettepanekuid suurendada teadlikkust kodanike õigustest. Neid tuleks püüda kaasata, et lihtsustada vahetut juurdepääsu kõnealusele teabele, arvestades, et omavalitsused on oma olemuselt kodanikele kõige lähemal asuvad ja lihtsamini juurdepääsetavad haldusasutused. Sellega seoses tuleks optimeerida Europe Directi teabekeskuste rolli kodanike teadlikkuse suurendamisel ja neile teabe edastamisel nende õiguste ja rahastamisvõimaluste kohta ELis, euroopateemaliste ürituste ja seminaride ning oluliste organisatsioonide kontaktandmete kohta; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töö on otsustava tähtsusega selleks, et edendada komisjoni ettepanekuid suurendada teadlikkust kodanike õigustest. Neid tuleks püüda kaasata, et lihtsustada vahetut juurdepääsu kõnealusele teabele, arvestades, et omavalitsused on oma olemuselt kodanikele kõige lähemal asuvad ja lihtsamini juurdepääsetavad haldusasutused. Sellega seoses tuleks optimeerida Europe Directi teabekeskuste rolli kodanike teadlikkuse suurendamisel ja neile teabe edastamisel nende õiguste ja rahastamisvõimaluste kohta ELis, euroopateemaliste ürituste ja seminaride ning oluliste organisatsioonide kontaktandmete kohta;

| 10. | leiab, et teadlikkuse suurendamine kodanike hulgas peaks olema suunatud esmajoones noortele. Seni on majanduskriis kõige enam mõjutanud just neid ning eriti tuleks arvestada asjaolu, et nad on kaotanud usalduse integratsiooniprotsessi ja kodakondsuse staatuse vastu, mis ei taga nende täielikku isiklikku ega professionaalset arengut. Võetavad meetmed, milles on väga oluline roll kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, peavad hõlmama lisaks Euroopa solidaarsuskorpuse käivitamisele ka kõikvõimalikke muid meetmeid (tööhõivele juurdepääs, liikuvus, haridus, oskuste arendamine jne), nagu nõudis Euroopa Ülemkogu eelmise aasta detsembris; |
| --- | --- |

10.

leiab, et teadlikkuse suurendamine kodanike hulgas peaks olema suunatud esmajoones noortele. Seni on majanduskriis kõige enam mõjutanud just neid ning eriti tuleks arvestada asjaolu, et nad on kaotanud usalduse integratsiooniprotsessi ja kodakondsuse staatuse vastu, mis ei taga nende täielikku isiklikku ega professionaalset arengut. Võetavad meetmed, milles on väga oluline roll kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, peavad hõlmama lisaks Euroopa solidaarsuskorpuse käivitamisele ka kõikvõimalikke muid meetmeid (tööhõivele juurdepääs, liikuvus, haridus, oskuste arendamine jne), nagu nõudis Euroopa Ülemkogu eelmise aasta detsembris;

| 11. | on seisukohal, et demokraatiapõhimõtte tugevdamisel on keskse tähtsusega kohalike omavalitsuste panus kui Euroopa kodanike esmane ja vahetu võimalus esindusdemokraatias osalemiseks. Lisaks aitavad kodanikega peetavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste dialoogid ja avalikud arutelud kaasa osalusdemokraatia edendamisele ning seepärast tuleks neid tulevikus tugevdada; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et demokraatiapõhimõtte tugevdamisel on keskse tähtsusega kohalike omavalitsuste panus kui Euroopa kodanike esmane ja vahetu võimalus esindusdemokraatias osalemiseks. Lisaks aitavad kodanikega peetavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste dialoogid ja avalikud arutelud kaasa osalusdemokraatia edendamisele ning seepärast tuleks neid tulevikus tugevdada;

| 12. | leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla oluline roll ka ELi kodanike teises liikmesriigis elamise õiguse tagamisel, kui nemad on sotsiaalabi ja -toetuste andjad. Igal juhul peab nende tegevus ELi kodakondsuse valdkonnas juhinduma ELi õiguses sätestatud ning kohtupraktikas täpsustatud kriteeriumidest, mille tundmine ja levitamine on eriti vajalik; |
| --- | --- |

12.

leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla oluline roll ka ELi kodanike teises liikmesriigis elamise õiguse tagamisel, kui nemad on sotsiaalabi ja -toetuste andjad. Igal juhul peab nende tegevus ELi kodakondsuse valdkonnas juhinduma ELi õiguses sätestatud ning kohtupraktikas täpsustatud kriteeriumidest, mille tundmine ja levitamine on eriti vajalik;

| 13. | tunnustab, et isikute vaba liikumise rakendamine, mis on toimunud turismi-, kultuuri-, hariduslike ja majanduslike suhete kaudu, on andnud panuse sellesse, et inimesed tunnetavad end Euroopa kodanikuna, ja edendanud vastastikust mõistmist. Komitee soovitab nende kontaktide süvendamise kaudu tugevdada eurooplastes ühtsuse tunnet. Selleks on eriti oluline meie kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuripärandi väärtustamine, mida on tunnustanud ka Euroopa institutsioonid, kuulutades 2018. aasta Euroopa kultuuripärandiaastaks, mille käigus on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peamine strateegiline roll Euroopa kultuuripärandiaasta raames toimuvate tegevuste ja algatuste propageerimisel; |
| --- | --- |

13.

tunnustab, et isikute vaba liikumise rakendamine, mis on toimunud turismi-, kultuuri-, hariduslike ja majanduslike suhete kaudu, on andnud panuse sellesse, et inimesed tunnetavad end Euroopa kodanikuna, ja edendanud vastastikust mõistmist. Komitee soovitab nende kontaktide süvendamise kaudu tugevdada eurooplastes ühtsuse tunnet. Selleks on eriti oluline meie kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuripärandi väärtustamine, mida on tunnustanud ka Euroopa institutsioonid, kuulutades 2018. aasta Euroopa kultuuripärandiaastaks, mille käigus on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peamine strateegiline roll Euroopa kultuuripärandiaasta raames toimuvate tegevuste ja algatuste propageerimisel;

Kodanike ELi demokraatlikus elus osalemise edendamine ja laiendamine

| 14. | nõustub, et kodakondsuse üks peamisi ja ka üks vahetumaid mõõtmeid on seotud kohalikel ja piirkondlikel valimistel osalemisega. Lisaks rõhutab komitee, et Euroopa Parlamendi valimistel osalemine oma elukohariigis on samuti Euroopa kodanikuõiguste oluline väljendus, kuid asjaolu, et valimised toimuvad erinevate riiklike reeglite järgi, on vastuolus üleeuroopalise lähenemisviisiga. Seepärast kutsub komitee üles võtma vastu Euroopa Parlamendi ettepanekud muuta valimiskampaania üleeuroopaliseks ja mõtte luua Euroopa Parlamendi liikmete valimise riikideülesed nimekirjad; |
| --- | --- |

14.

nõustub, et kodakondsuse üks peamisi ja ka üks vahetumaid mõõtmeid on seotud kohalikel ja piirkondlikel valimistel osalemisega. Lisaks rõhutab komitee, et Euroopa Parlamendi valimistel osalemine oma elukohariigis on samuti Euroopa kodanikuõiguste oluline väljendus, kuid asjaolu, et valimised toimuvad erinevate riiklike reeglite järgi, on vastuolus üleeuroopalise lähenemisviisiga. Seepärast kutsub komitee üles võtma vastu Euroopa Parlamendi ettepanekud muuta valimiskampaania üleeuroopaliseks ja mõtte luua Euroopa Parlamendi liikmete valimise riikideülesed nimekirjad;

| 15. | hoiatab siiski, et ELi kodanike õigused seda ei hõlma. Tegemist on küsimusega, mis nõuab ühehäälsust vajavat seadusandlikku erimenetlust (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 25 teine lõik) ning väärib seepärast edasist kaalutlemist. Samal ajal võiks kutsuda liikmesriike üles vahendama ELi kodanikele avatud eri osalusviise; |
| --- | --- |

15.

hoiatab siiski, et ELi kodanike õigused seda ei hõlma. Tegemist on küsimusega, mis nõuab ühehäälsust vajavat seadusandlikku erimenetlust (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 25 teine lõik) ning väärib seepärast edasist kaalutlemist. Samal ajal võiks kutsuda liikmesriike üles vahendama ELi kodanikele avatud eri osalusviise;

| 16. | on seisukohal, et ELi kodanike kohalikel valimistel osalemise suurendamiseks oleks koostöös kohalike omavalitsustega vaja võtta mitmesuguseid meetmeid (teabe levitamine, teadlikkuse suurendamise kampaaniad, valimisregistri formaalsuste lihtsustamine jne). Samal ajal, pidades silmas ELi kodanike kohalikel valimistel osalemise suurenemist, tuleb viivitamatult tegeleda puuetega inimeste õigusega täiel määral poliitikas osaleda, kõrvaldades kõik nende osalemise takistused, mis praegu eri liikmesriikides olemas on. Kõnealust küsimust, mis jääb väljapoole kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda, peaks käsitlema komisjon oma ettepanekute osana; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et ELi kodanike kohalikel valimistel osalemise suurendamiseks oleks koostöös kohalike omavalitsustega vaja võtta mitmesuguseid meetmeid (teabe levitamine, teadlikkuse suurendamise kampaaniad, valimisregistri formaalsuste lihtsustamine jne). Samal ajal, pidades silmas ELi kodanike kohalikel valimistel osalemise suurenemist, tuleb viivitamatult tegeleda puuetega inimeste õigusega täiel määral poliitikas osaleda, kõrvaldades kõik nende osalemise takistused, mis praegu eri liikmesriikides olemas on. Kõnealust küsimust, mis jääb väljapoole kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda, peaks käsitlema komisjon oma ettepanekute osana;

| 17. | märgib, et ka ELis seaduslikult elavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema võimalus osaleda kohaliku ja piirkondliku tasandi poliitikas vastavalt elukohariigi õigusaktidele; |
| --- | --- |

17.

märgib, et ka ELis seaduslikult elavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema võimalus osaleda kohaliku ja piirkondliku tasandi poliitikas vastavalt elukohariigi õigusaktidele;

| 18. | tuletab meelde, et alates Lissaboni lepingust ei ole kodanike osalus piiratud valimisõiguse kasutamisega, vaid hõlmab ka demokraatlikus protsessis osalemist osalusdemokraatia eri vormide kaudu. Sellega kooskõlas peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused aitama suurendada ELi kodanike teadlikkust neist uutest osalusviisidest, hõlmates neid omaenda tegevusse; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et alates Lissaboni lepingust ei ole kodanike osalus piiratud valimisõiguse kasutamisega, vaid hõlmab ka demokraatlikus protsessis osalemist osalusdemokraatia eri vormide kaudu. Sellega kooskõlas peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused aitama suurendada ELi kodanike teadlikkust neist uutest osalusviisidest, hõlmates neid omaenda tegevusse;

| 19. | rõhutab, et need vahendid hõlmavad Euroopa kodanikualgatust, mis on ELi osalusdemokraatia seni kõige nähtavam mõõde ning võib tugevdada tihedaid suhteid kodanike ja võimu vahel, mille osa on ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Komisjon loob aruandes algatuse rakendamise viie aasta kohta rahuldava pildi, ent on selge, et seda vahendit on vaja edasi arendada ja see kasutajasõbralikumaks muuta, et selle demokraatlik potentsiaal täises ulatuses ära kasutada. Komitee jätkab Euroopa kodanikualgatuse kriitilist jälgimist ja tegeleb praegu soovituste koostamisega määruse (EL) nr 211/2011 kavandatud läbivaatamise teemal; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et need vahendid hõlmavad Euroopa kodanikualgatust, mis on ELi osalusdemokraatia seni kõige nähtavam mõõde ning võib tugevdada tihedaid suhteid kodanike ja võimu vahel, mille osa on ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Komisjon loob aruandes algatuse rakendamise viie aasta kohta rahuldava pildi, ent on selge, et seda vahendit on vaja edasi arendada ja see kasutajasõbralikumaks muuta, et selle demokraatlik potentsiaal täises ulatuses ära kasutada. Komitee jätkab Euroopa kodanikualgatuse kriitilist jälgimist ja tegeleb praegu soovituste koostamisega määruse (EL) nr 211/2011 kavandatud läbivaatamise teemal;

| 20. | väljendab heameelt Euroopa kodanikualgatusega seotud hiljutiste üldkohtu kohtuotsuste üle, milles kaldutakse piirama komisjoni ulatuslikku kaalutlusõigust ning suurendama selle võimet mõjutada kõikvõimalikke menetlusi (3). Komitee kutsub seepärast üles mehhanismi reformima, et tagada kodanike tõeline võimekustamine ELi poliitilistes ja õiguslikes menetlustes; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt Euroopa kodanikualgatusega seotud hiljutiste üldkohtu kohtuotsuste üle, milles kaldutakse piirama komisjoni ulatuslikku kaalutlusõigust ning suurendama selle võimet mõjutada kõikvõimalikke menetlusi (3). Komitee kutsub seepärast üles mehhanismi reformima, et tagada kodanike tõeline võimekustamine ELi poliitilistes ja õiguslikes menetlustes;

ELi kodanike igapäevaelu lihtsustamine

| 21. | hoiatab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on igapäevaselt vaja tegeleda paljude üldsuse jaoks vajalike formaalsustega. Lisaks on nad harilikult esmane haldusalane kontaktpunkt; |
| --- | --- |

21.

hoiatab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on igapäevaselt vaja tegeleda paljude üldsuse jaoks vajalike formaalsustega. Lisaks on nad harilikult esmane haldusalane kontaktpunkt;

| 22. | märgib, et Euroopa kodanikud kurdavad siiski teabe puudumise ning paljude haldusmenetluste aegluse ja keerukuse üle, mida tuleb täita selleks, et nad saaksid kasutada oma vaba liikumise ja teises liikmesriigis elamise õigust. Selline kriitika võib olla iseloomulik juhtudel, kui avaliku sektori asutused – sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused – ei pööra kodanikega suheldes tähelepanu nende soovitustele, ootustele ega vajadustele. Komitee rõhutab lihtsate ja läbipaistvate eeskirjade olulisust selleks, et võimaldada ELi kodanikel elada teistes liikmesriikides ja osaleda täiel määral selle riigi ühiskondlikus elus. Komitee tunnistab vajadust mitmetasandilise valitsemise lähenemise järele, mille puhul peaksid kõik valitsustasandid tegutsema koos selle protsessi hõlbustamise nimel; |
| --- | --- |

22.

märgib, et Euroopa kodanikud kurdavad siiski teabe puudumise ning paljude haldusmenetluste aegluse ja keerukuse üle, mida tuleb täita selleks, et nad saaksid kasutada oma vaba liikumise ja teises liikmesriigis elamise õigust. Selline kriitika võib olla iseloomulik juhtudel, kui avaliku sektori asutused – sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused – ei pööra kodanikega suheldes tähelepanu nende soovitustele, ootustele ega vajadustele. Komitee rõhutab lihtsate ja läbipaistvate eeskirjade olulisust selleks, et võimaldada ELi kodanikel elada teistes liikmesriikides ja osaleda täiel määral selle riigi ühiskondlikus elus. Komitee tunnistab vajadust mitmetasandilise valitsemise lähenemise järele, mille puhul peaksid kõik valitsustasandid tegutsema koos selle protsessi hõlbustamise nimel;

| 23. | leiab, et komisjoni kavandatud meetmed ühtse digivärava loomiseks ei peaks hõlmama mitte üksnes riigiasutusi, vaid ka kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kasutades üldist lähenemisviisi selle esimese sammu astumisel vajaliku haldusalase lihtsustamise ja kiirendamise protsessi poole. Seepärast on komitee seisukohal, et Euroopa kodakondsuse tugevdamine Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud demokraatlike väärtuste alusel on otseselt seotud eri institutsioonide ja ametiasutuste läbipaistvuse põhimõtte täitmisega. Seepärast oleks suureks abiks, kui Euroopa Liidu institutsioonid teeksid nende asutustega koostööd ja annaksid neile asjakohased tehnilised ja rahalised vahendid, mis tagaksid läbipaistvuse ja hea valitsemise põhimõtete tõhusa rakendamise Euroopa avaliku halduse eri tasanditel, ning samuti kogemuste vahetamise ja hindamise foorumi; |
| --- | --- |

23.

leiab, et komisjoni kavandatud meetmed ühtse digivärava loomiseks ei peaks hõlmama mitte üksnes riigiasutusi, vaid ka kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kasutades üldist lähenemisviisi selle esimese sammu astumisel vajaliku haldusalase lihtsustamise ja kiirendamise protsessi poole. Seepärast on komitee seisukohal, et Euroopa kodakondsuse tugevdamine Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud demokraatlike väärtuste alusel on otseselt seotud eri institutsioonide ja ametiasutuste läbipaistvuse põhimõtte täitmisega. Seepärast oleks suureks abiks, kui Euroopa Liidu institutsioonid teeksid nende asutustega koostööd ja annaksid neile asjakohased tehnilised ja rahalised vahendid, mis tagaksid läbipaistvuse ja hea valitsemise põhimõtete tõhusa rakendamise Euroopa avaliku halduse eri tasanditel, ning samuti kogemuste vahetamise ja hindamise foorumi;

| 24. | märgib, et eelkõige piirialade elanikud puutuvad oma piiriäärse elukoha tõttu igapäevaselt kokku takistustega, mis piiravad nende vaba liikumise õiguse kasutamist. Eelkõige seisavad piiriülesed töötajad silmitsi paljude takistustega oma liikuvusele; need tulenevad asjaomaste liikmesriikide õigusaktide kooskõlastamise puudumisest sotsiaalkindlustuse, otsese maksustamise ja maksusoodustuste ning ka tööõiguse valdkonnas. See takistab neil kasutada õigust võrdsetele võimalustele tööturule ligipääsul. Küsimus, mida nende ELi kodakondsus tähendab või võib tähendada, peaks olema oluline ka ELi jaoks, kuna just Euroopa piirialadel on Euroopa ideed ja ühised väärtused juba nähtavad. Euroopa Komisjon peaks lihtsustama piiriülest dialoogi, protsesse ja osalemist piirialadel ja piiriülest koostööd. Samuti peaks komisjon julgustama liikmesriike parandama oma õigusaktide kooskõlastamist, et kaitsta piirialade elanike õigusi; |
| --- | --- |

24.

märgib, et eelkõige piirialade elanikud puutuvad oma piiriäärse elukoha tõttu igapäevaselt kokku takistustega, mis piiravad nende vaba liikumise õiguse kasutamist. Eelkõige seisavad piiriülesed töötajad silmitsi paljude takistustega oma liikuvusele; need tulenevad asjaomaste liikmesriikide õigusaktide kooskõlastamise puudumisest sotsiaalkindlustuse, otsese maksustamise ja maksusoodustuste ning ka tööõiguse valdkonnas. See takistab neil kasutada õigust võrdsetele võimalustele tööturule ligipääsul. Küsimus, mida nende ELi kodakondsus tähendab või võib tähendada, peaks olema oluline ka ELi jaoks, kuna just Euroopa piirialadel on Euroopa ideed ja ühised väärtused juba nähtavad. Euroopa Komisjon peaks lihtsustama piiriülest dialoogi, protsesse ja osalemist piirialadel ja piiriülest koostööd. Samuti peaks komisjon julgustama liikmesriike parandama oma õigusaktide kooskõlastamist, et kaitsta piirialade elanike õigusi;

| 25. | leiab, et samuti võib olla kasulik võtta arvesse kohalike omavalitsuste nutikate linnade programmis osalemisest tulenevaid häid tavasid. Nende arvessevõtmine võib aidata täiendada komisjoni kavandatud uusi vahendeid; |
| --- | --- |

25.

leiab, et samuti võib olla kasulik võtta arvesse kohalike omavalitsuste nutikate linnade programmis osalemisest tulenevaid häid tavasid. Nende arvessevõtmine võib aidata täiendada komisjoni kavandatud uusi vahendeid;

Julgeoleku tugevdamine ja võrdsuse edendamine

| 26. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevus on võrdsete võimaluste edendamisel eriti oluline. Kuna finantsalane kaasamine on ELi kodakondsuse lahutamatu tahk, sest sellel on oluline roll vaesuse vähendamisel, sisstuleku erinevuste vähendamisel ja majanduskasvu suurendamisel, peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arendama partnerlusi, et töötada välja meetmed finantsalase tõrjutuse ja ülemäärase võlgnevuse vältimiseks ja takistamiseks, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele kodanikele; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevus on võrdsete võimaluste edendamisel eriti oluline. Kuna finantsalane kaasamine on ELi kodakondsuse lahutamatu tahk, sest sellel on oluline roll vaesuse vähendamisel, sisstuleku erinevuste vähendamisel ja majanduskasvu suurendamisel, peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arendama partnerlusi, et töötada välja meetmed finantsalase tõrjutuse ja ülemäärase võlgnevuse vältimiseks ja takistamiseks, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele kodanikele;

| 27. | leiab, et soolise vägivalla vastu võitlemiseks pakutud meetmete puhul on väga oluline hoogustada direktiivi 2011/99/EL ülevõtmist liikmesriikide õigusaktidesse, edendada liikmesriikide osalemist Istanbuli konventsioonis ning võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, arvestades kõnealuse küsimusega seotud programmide (suunised, ohvrite vastuvõtukeskuste säilitamine, pensionid, rahaline toetus jne) olemasolu kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning samuti nende loomulikku lähedust ohvritele; |
| --- | --- |

27.

leiab, et soolise vägivalla vastu võitlemiseks pakutud meetmete puhul on väga oluline hoogustada direktiivi 2011/99/EL ülevõtmist liikmesriikide õigusaktidesse, edendada liikmesriikide osalemist Istanbuli konventsioonis ning võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, arvestades kõnealuse küsimusega seotud programmide (suunised, ohvrite vastuvõtukeskuste säilitamine, pensionid, rahaline toetus jne) olemasolu kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning samuti nende loomulikku lähedust ohvritele;

| 28. | toonitab, et neil haldusasutustel on ka võtmeroll töö- ja pereelu ühitamisele suunatud meetmetes, kuna nad vastutavad toetusmeetmete, koolipäeva pikkuse jne eest. Seda silmas pidades võtab komitee rahuloluga teadmiseks komisjoni selleteemalises seadusandlikus algatuses esitatud ettepanekud; Pereelu lihtsustamise vallas rõhutab komitee ka seda, kui oluline Euroopa tasandil edendada häid tavasid ja poliitikameetmeid, mis on välja töötatud eraldi kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes ning mis aitavad toetada raskustes olevaid leibkondi, eelkõige lasterikkamaid peresid; |
| --- | --- |

28.

toonitab, et neil haldusasutustel on ka võtmeroll töö- ja pereelu ühitamisele suunatud meetmetes, kuna nad vastutavad toetusmeetmete, koolipäeva pikkuse jne eest. Seda silmas pidades võtab komitee rahuloluga teadmiseks komisjoni selleteemalises seadusandlikus algatuses esitatud ettepanekud; Pereelu lihtsustamise vallas rõhutab komitee ka seda, kui oluline Euroopa tasandil edendada häid tavasid ja poliitikameetmeid, mis on välja töötatud eraldi kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes ning mis aitavad toetada raskustes olevaid leibkondi, eelkõige lasterikkamaid peresid;

| 29. | rõhutab, et võrdsuse edendamisel on eriti olulised kohaliku ja piirkondliku tasandi algatused, mille eesmärk on võidelda LGBTI-rühmade diskrimineerimise vastu ja tegeleda ühiskondliku heakskiidu vajakajäämisega; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et võrdsuse edendamisel on eriti olulised kohaliku ja piirkondliku tasandi algatused, mille eesmärk on võidelda LGBTI-rühmade diskrimineerimise vastu ja tegeleda ühiskondliku heakskiidu vajakajäämisega;

| 30. | tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll erivajadustega inimeste integreerimise ja võrdse osalemise edendamisel. Sel eesmärgil toetab komitee ELi puudega isiku kaardi projekti, mille raames antakse puudega isikutele kasutada teatud erihüvesid (eelkõige kultuuri-, transpordi-, vaba aja veetmise ja spordivaldkonnas) igas osalevas riigis; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll erivajadustega inimeste integreerimise ja võrdse osalemise edendamisel. Sel eesmärgil toetab komitee ELi puudega isiku kaardi projekti, mille raames antakse puudega isikutele kasutada teatud erihüvesid (eelkõige kultuuri-, transpordi-, vaba aja veetmise ja spordivaldkonnas) igas osalevas riigis;

| 31. | toonitab, et sinti ja roma vähemustele, samuti teistele vähemustele suunatud meetmete puhul on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtmeroll sellistes valdkondades nagu sotsiaalabi, haridus ja eluase; |
| --- | --- |

31.

toonitab, et sinti ja roma vähemustele, samuti teistele vähemustele suunatud meetmete puhul on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtmeroll sellistes valdkondades nagu sotsiaalabi, haridus ja eluase;

| 32. | märgib, et võrdsuse edendamiseks kavandatud meetmetes ei võeta arvesse noorte konkreetseid vajadusi. Raskused tööhõivele juurdepääsul või ebakindlad töökohad on aspektid, mis raskendavad asutamislepingute ja põhiõiguste hartaga neile antud võrdsete inim- ja kodanikuõiguste kasutamist. Siinkohal võib noorte rahulolematus kujuneda Euroopa projekti vastaseks selgeks vaenulikkuseks – mida toidavad populistlikud ja ksenofoobiat õhutavad liikumised – või radikaliseerumiseks; |
| --- | --- |

32.

märgib, et võrdsuse edendamiseks kavandatud meetmetes ei võeta arvesse noorte konkreetseid vajadusi. Raskused tööhõivele juurdepääsul või ebakindlad töökohad on aspektid, mis raskendavad asutamislepingute ja põhiõiguste hartaga neile antud võrdsete inim- ja kodanikuõiguste kasutamist. Siinkohal võib noorte rahulolematus kujuneda Euroopa projekti vastaseks selgeks vaenulikkuseks – mida toidavad populistlikud ja ksenofoobiat õhutavad liikumised – või radikaliseerumiseks;

| 33. | leiab, et noorte eurooplaste hariduse vaieldamatu paranemine tänu suuremale juurdepääsule Euroopa haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogrammidele, mis on nüüd kogutud Erasmus+ programmi alla, suurendab veelgi vajadust töötada välja meetmeid, millega hõlbustada noorte üleminekut koolist tööturule, et nii kohalikes omavalitsustes juba käivitatud algatuste (näiteks Euroopa Sotsiaalfondi) kaudu kui ka huvitatud sektorite laiendatud koostöö kaudu võimaldada noortel omandada uusi kvalifikatsioone ja parandada oma tööalast konkurentsivõimet, ületades nii vastuolu, kus kõige haritumal põlvkonnal on kõige raskem leida kvaliteetset tööd. Komitee rõhutab lõpetuseks, kui oluline on edendada noorte tööalast konkurentsivõimet, et lähendada noori Euroopa Liidule ja tema väärtustele. |
| --- | --- |

33.

leiab, et noorte eurooplaste hariduse vaieldamatu paranemine tänu suuremale juurdepääsule Euroopa haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogrammidele, mis on nüüd kogutud Erasmus+ programmi alla, suurendab veelgi vajadust töötada välja meetmeid, millega hõlbustada noorte üleminekut koolist tööturule, et nii kohalikes omavalitsustes juba käivitatud algatuste (näiteks Euroopa Sotsiaalfondi) kaudu kui ka huvitatud sektorite laiendatud koostöö kaudu võimaldada noortel omandada uusi kvalifikatsioone ja parandada oma tööalast konkurentsivõimet, ületades nii vastuolu, kus kõige haritumal põlvkonnal on kõige raskem leida kvaliteetset tööd. Komitee rõhutab lõpetuseks, kui oluline on edendada noorte tööalast konkurentsivõimet, et lähendada noori Euroopa Liidule ja tema väärtustele.

Brüssel, 30. november 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon „Õigusriigi põhimõte ELis kohalikust ja piirkondlikust vaatepunktist“ (RESOL-VI/020), täiskogu 122. istungjärk, 22.–23. märts 2017.

1

(2)  Euroopa Komisjon „Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta“, Brüssel, 26. aprill 2017, COM(2017) 251 final. Vrd ka https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_en (seisuga 15. mai 2017).

2

(3)  Üldkohtu kohtuotsus, 3. veebruar 2017, Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe c. Comisión Europea, T-646/13, EU:T:2017:59; üldkohtu kohtuotsus, 10. mai 2017, Michael Efler y otros/Comisión, T-754/14.

3

Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe c. Comisión Europea

Michael Efler y otros/Comisión

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/24

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Kooli- ja kõrghariduse ajakohastamine“

(2018/C 164/05)

| Raportöör: | Csaba Borboly (RO/EPP), Harghita maakonna volikogu esimees |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi uue kõrghariduse tegevuskava kohta
  COM(2017) 247 final
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Koolide arendamine ja õpetamise täiustamine, et anda noortele edasiseks eluks hea stardipositsioon“
  COM(2017) 248 final
  Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta
  COM(2017) 249 final |

Raportöör:

Csaba Borboly (RO/EPP), Harghita maakonna volikogu esimees

Viitedokumendid:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi uue kõrghariduse tegevuskava kohta

COM(2017) 247 final

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Koolide arendamine ja õpetamise täiustamine, et anda noortele edasiseks eluks hea stardipositsioon“

COM(2017) 248 final

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

COM(2017) 249 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute tööalane konkurentsivõime valmistab muret paljudes liikmesriikides, eriti põhjusel, et hiljutiste kõrgkoolilõpetanute tööhõive määr liidus ei ole pärast 2008. aasta finantskriisi täielikult taastunud ning kutseharidus- ja -õppeprogrammide läbinute tööhõiveolukord on liikmesriigiti ebaühtlane. | Haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute tööalane konkurentsivõime valmistab muret paljudes liikmesriikides, eriti põhjusel, et hiljutiste kõrgkoolilõpetanute tööhõive määr liidus ei ole pärast 2008. aasta finantskriisi täielikult taastunud ning kutseharidus- ja -õppeprogrammide läbinute tööhõiveolukord on liikmesriigiti
  ja piirkonniti
  ebaühtlane
  ning sõltub sageli piirkondade geograafilisest asendist
  .
  Arvesse tuleks võtta ka äärepoolseimate piirkondade eriomast konteksti, sest neis piirkondades on töötuse määr Euroopa üks kõrgemaid
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute tööalane konkurentsivõime valmistab muret paljudes liikmesriikides, eriti põhjusel, et hiljutiste kõrgkoolilõpetanute tööhõive määr liidus ei ole pärast 2008. aasta finantskriisi täielikult taastunud ning kutseharidus- ja -õppeprogrammide läbinute tööhõiveolukord on liikmesriigiti ebaühtlane.

Haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute tööalane konkurentsivõime valmistab muret paljudes liikmesriikides, eriti põhjusel, et hiljutiste kõrgkoolilõpetanute tööhõive määr liidus ei ole pärast 2008. aasta finantskriisi täielikult taastunud ning kutseharidus- ja -õppeprogrammide läbinute tööhõiveolukord on liikmesriigiti
  ja piirkonniti
  ebaühtlane
  ning sõltub sageli piirkondade geograafilisest asendist
  .
  Arvesse tuleks võtta ka äärepoolseimate piirkondade eriomast konteksti, sest neis piirkondades on töötuse määr Euroopa üks kõrgemaid
  .

Motivatsioon

Peame lisaks liikmesriigi tasandile oluliseks ka tähelepanu pööramist piirkondlikele erinevustele.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Põhjendus 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vaatamata sellele, et paljud liikmesriigid arendavad hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise süsteeme, vahetatakse teadmisi ja häid tavasid ning õpitakse vastastikku vaid vähesel määral. | Vaatamata sellele, et paljud liikmesriigid
  ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused
  arendavad hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise süsteeme, vahetatakse teadmisi ja häid tavasid ning õpitakse vastastikku vaid vähesel määral. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Vaatamata sellele, et paljud liikmesriigid arendavad hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise süsteeme, vahetatakse teadmisi ja häid tavasid ning õpitakse vastastikku vaid vähesel määral.

Vaatamata sellele, et paljud liikmesriigid
  ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused
  arendavad hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise süsteeme, vahetatakse teadmisi ja häid tavasid ning õpitakse vastastikku vaid vähesel määral.

Motivatsioon

Jälgimissüsteeme ei arenda mitte ainult liikmesriigid, vaid seda tööd teeb piirkonna tööhõive edendamiseks ka osa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Põhjendus 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Et parandada tööalast konkurentsivõimet, oskuste tööturu nõudlusele mittevastavust ja tööturu vajadusi käsitleva teabe liikumist, on liikmesriigid soovinud liidu tasandi meetmete võtmist. Eelkõige soovitati nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta edendada kõrghariduse asjakohasust tööturu ja ühiskonna seisukohast, sealhulgas tööturuvajaduste ja -tulemuste parema jälgimise ja prognoosimise abil, näiteks jälgides kõrgkooli lõpetanute karjääri. | Et parandada tööalast konkurentsivõimet, oskuste tööturu nõudlusele mittevastavust ja tööturu vajadusi käsitleva teabe liikumist
  võimalikult üksikasjalikul tasemel
  , on liikmesriigid soovinud liidu tasandi meetmete võtmist. Eelkõige soovitati nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta edendada kõrghariduse asjakohasust tööturu ja ühiskonna seisukohast, sealhulgas tööturuvajaduste ja -tulemuste parema jälgimise ja prognoosimise abil, näiteks jälgides kõrgkooli lõpetanute karjääri. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Et parandada tööalast konkurentsivõimet, oskuste tööturu nõudlusele mittevastavust ja tööturu vajadusi käsitleva teabe liikumist, on liikmesriigid soovinud liidu tasandi meetmete võtmist. Eelkõige soovitati nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta edendada kõrghariduse asjakohasust tööturu ja ühiskonna seisukohast, sealhulgas tööturuvajaduste ja -tulemuste parema jälgimise ja prognoosimise abil, näiteks jälgides kõrgkooli lõpetanute karjääri.

Et parandada tööalast konkurentsivõimet, oskuste tööturu nõudlusele mittevastavust ja tööturu vajadusi käsitleva teabe liikumist
  võimalikult üksikasjalikul tasemel
  , on liikmesriigid soovinud liidu tasandi meetmete võtmist. Eelkõige soovitati nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta edendada kõrghariduse asjakohasust tööturu ja ühiskonna seisukohast, sealhulgas tööturuvajaduste ja -tulemuste parema jälgimise ja prognoosimise abil, näiteks jälgides kõrgkooli lõpetanute karjääri.

Motivatsioon

Võimalikult üksikasjalik teave aitab välja töötada täpsemaid meetmeid, mis on tuvastatud vajadustega paremini kooskõlas.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Samuti võtsid liikmesriigid 2015. aasta Riia järeldustes kutsehariduse ja -õppe valdkonna uute keskmise ajavahemiku eesmärkide kohta aastateks 2015–2020 kohustuse tagada pidev teabe- ja tagasisideahel selliste meetmetega nagu kutsehariduse ja -õppe läbinute tööalase konkurentsivõime andmete kasutamine ning õppimise, tööturule jõudmise ja töökarjääri andmete kombineerimine, suurendades nii riigi tasandi osalejate suutlikkust kasutada hariduse omandanuid käsitlevaid andmeid õppekavade, ametikirjelduste ning kutsehariduse ja -õppe kvalifikatsiooni sisu kohandamiseks uute majanduslike ja tehniliste vajadustega. | Samuti võtsid liikmesriigid 2015. aasta Riia järeldustes kutsehariduse ja -õppe valdkonna uute keskmise ajavahemiku eesmärkide kohta aastateks 2015–2020 kohustuse tagada pidev teabe- ja tagasisideahel selliste meetmetega nagu kutsehariduse ja -õppe läbinute tööalase konkurentsivõime andmete kasutamine ning õppimise, tööturule jõudmise ja töökarjääri andmete kombineerimine, suurendades nii riigi
  , piirkondliku ja kohaliku
  tasandi osalejate suutlikkust kasutada hariduse omandanuid käsitlevaid andmeid õppekavade, ametikirjelduste ning kutsehariduse ja -õppe kvalifikatsiooni sisu kohandamiseks uute majanduslike ja tehniliste vajadustega. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Samuti võtsid liikmesriigid 2015. aasta Riia järeldustes kutsehariduse ja -õppe valdkonna uute keskmise ajavahemiku eesmärkide kohta aastateks 2015–2020 kohustuse tagada pidev teabe- ja tagasisideahel selliste meetmetega nagu kutsehariduse ja -õppe läbinute tööalase konkurentsivõime andmete kasutamine ning õppimise, tööturule jõudmise ja töökarjääri andmete kombineerimine, suurendades nii riigi tasandi osalejate suutlikkust kasutada hariduse omandanuid käsitlevaid andmeid õppekavade, ametikirjelduste ning kutsehariduse ja -õppe kvalifikatsiooni sisu kohandamiseks uute majanduslike ja tehniliste vajadustega.

Samuti võtsid liikmesriigid 2015. aasta Riia järeldustes kutsehariduse ja -õppe valdkonna uute keskmise ajavahemiku eesmärkide kohta aastateks 2015–2020 kohustuse tagada pidev teabe- ja tagasisideahel selliste meetmetega nagu kutsehariduse ja -õppe läbinute tööalase konkurentsivõime andmete kasutamine ning õppimise, tööturule jõudmise ja töökarjääri andmete kombineerimine, suurendades nii riigi
  , piirkondliku ja kohaliku
  tasandi osalejate suutlikkust kasutada hariduse omandanuid käsitlevaid andmeid õppekavade, ametikirjelduste ning kutsehariduse ja -õppe kvalifikatsiooni sisu kohandamiseks uute majanduslike ja tehniliste vajadustega.

Motivatsioon

Hariduses ja tööturul täidavad praegu olulist osa ka kohalikud ja piirkondlikud osalejad.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Punkt 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | haridus-, maksu- ja sotsiaalkindlustusalaste andmebaaside asjakohaste haldusandmete kogumist; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

haridus-, maksu- ja sotsiaalkindlustusalaste andmebaaside asjakohaste haldusandmete kogumist;

| a) | haridus-, maksu- ja sotsiaalkindlustusalaste andmebaaside asjakohaste haldusandmete kogumist
  , ilma et see põhjustaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele rahalist lisakoormust
  ; |
| --- | --- |

a)

haridus-, maksu- ja sotsiaalkindlustusalaste andmebaaside asjakohaste haldusandmete kogumist
  , ilma et see põhjustaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele rahalist lisakoormust
  ;

Motivatsioon

Tekkiv halduskoormus ei tohiks oodatavat tulemust arvestades põhjustada ülemäärast ressursivajadust.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Punkt 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | võimalust, et avaliku sektori asutused saavad eri allikatest pärit anonüümseid andmeid omavahel seostada hariduse omandanute edasisest tegevusest koondülevaate saamiseks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

c)

võimalust, et avaliku sektori asutused saavad eri allikatest pärit anonüümseid andmeid omavahel seostada hariduse omandanute edasisest tegevusest koondülevaate saamiseks.

| c) | võimalust, et avaliku sektori asutused saavad eri allikatest pärit
  riigisiseseid ja piiriüleseid ning
  anonüümseid andmeid omavahel seostada hariduse omandanute edasisest tegevusest koondülevaate saamiseks. |
| --- | --- |

c)

võimalust, et avaliku sektori asutused saavad eri allikatest pärit
  riigisiseseid ja piiriüleseid ning
  anonüümseid andmeid omavahel seostada hariduse omandanute edasisest tegevusest koondülevaate saamiseks.

Motivatsioon

Arvestades õppurite liikuvuse suurenemist, on hariduse omandanute edasisest tegevusest koondülevaate saamiseks vajalik juurdepääs enam kui ühe liikmesriigi andmetele.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Punkt 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Koguda andmeid, mis hõlmavad | Koguda
  võimalikult üksikasjalikke
  andmeid, mis hõlmavad |
| a) | järgmist kvantitatiivset teavet: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Koguda andmeid, mis hõlmavad

Koguda
  võimalikult üksikasjalikke
  andmeid, mis hõlmavad

a)

järgmist kvantitatiivset teavet:

| a) | järgmist kvantitatiivset teavet: |
| --- | --- |

a)

järgmist kvantitatiivset teavet:

| i) | sotsiaal-biograafiline ja sotsiaal-majanduslik teave, |
| --- | --- |

i)

sotsiaal-biograafiline ja sotsiaal-majanduslik teave,

| ii) | õppe intensiivsus, |
| --- | --- |

ii)

õppe intensiivsus,

| iii) | õppemeetod, |
| --- | --- |

iii)

õppemeetod,

| iv) | kvalifikatsioon(id), |
| --- | --- |

iv)

kvalifikatsioon(id),

| v) | saadud arvestuspunktid, |
| --- | --- |

v)

saadud arvestuspunktid,

| vi) | õppesuund, |
| --- | --- |

vi)

õppesuund,

| vii) | üleminek tööle või jätkuharidus- ja -koolitussüsteemi, |
| --- | --- |

vii)

üleminek tööle või jätkuharidus- ja -koolitussüsteemi,

| viii) | sissetulek, |
| --- | --- |

viii)

sissetulek,

| ix) | lepingu liik, |
| --- | --- |

ix)

lepingu liik,

| x) | tööalane staatus, |
| --- | --- |

x)

tööalane staatus,

| xi) | amet, tööhõiveseisund ja/või kutsealane tegevus, |
| --- | --- |

xi)

amet, tööhõiveseisund ja/või kutsealane tegevus,

| xii) | geograafiline ja sektoritevaheline liikuvus; |
| --- | --- |

xii)

geograafiline ja sektoritevaheline liikuvus;

| i) | sotsiaal-biograafiline ja sotsiaal-majanduslik teave, |
| --- | --- |

i)

sotsiaal-biograafiline ja sotsiaal-majanduslik teave,

| ii) | õppe intensiivsus, |
| --- | --- |

ii)

õppe intensiivsus,

| iii) | õppemeetod, |
| --- | --- |

iii)

õppemeetod,

| iv) | kvalifikatsioon(id), |
| --- | --- |

iv)

kvalifikatsioon(id),

| v) | saadud arvestuspunktid, |
| --- | --- |

v)

saadud arvestuspunktid,

| vi) | õppesuund, |
| --- | --- |

vi)

õppesuund,

| vii) | üleminek tööle või jätkuharidus- ja -koolitussüsteemi, |
| --- | --- |

vii)

üleminek tööle või jätkuharidus- ja -koolitussüsteemi,

| viii) | sissetulek, |
| --- | --- |

viii)

sissetulek,

| ix) | lepingu liik, |
| --- | --- |

ix)

lepingu liik,

| x) | tööalane staatus, |
| --- | --- |

x)

tööalane staatus,

| xi) | amet, tööhõiveseisund ja/või kutsealane tegevus, |
| --- | --- |

xi)

amet, tööhõiveseisund ja/või kutsealane tegevus,

| xii) | geograafiline ja sektoritevaheline liikuvus; |
| --- | --- |

xii)

geograafiline ja sektoritevaheline liikuvus;

| b) | järgmist kvalitatiivset teavet: |
| --- | --- |

b)

järgmist kvalitatiivset teavet:

| b) | järgmist kvalitatiivset teavet: |
| --- | --- |

b)

järgmist kvalitatiivset teavet:

| i) | õppe asjakohasus tööhõive jaoks, |
| --- | --- |

i)

õppe asjakohasus tööhõive jaoks,

| ii) | osalemine vabatahtlikus töös või ühiskondlikus tegevuses, |
| --- | --- |

ii)

osalemine vabatahtlikus töös või ühiskondlikus tegevuses,

| iii) | karjääri edenemine ja tööga rahulolu, |
| --- | --- |

iii)

karjääri edenemine ja tööga rahulolu,

| iv) | milliseks hindab hariduse omandanu oma haridus- ja koolituskogemuse kvaliteeti ja asjakohasust. |
| --- | --- |

iv)

milliseks hindab hariduse omandanu oma haridus- ja koolituskogemuse kvaliteeti ja asjakohasust.

| i) | õppe asjakohasus tööhõive jaoks, |
| --- | --- |

i)

õppe asjakohasus tööhõive jaoks,

| ii) | osalemine vabatahtlikus töös või ühiskondlikus tegevuses, |
| --- | --- |

ii)

osalemine vabatahtlikus töös või ühiskondlikus tegevuses,

| iii) | karjääri edenemine ja tööga rahulolu, |
| --- | --- |

iii)

karjääri edenemine ja tööga rahulolu,

| iv) | milliseks hindab hariduse omandanu oma haridus- ja koolituskogemuse kvaliteeti ja asjakohasust. |
| --- | --- |

iv)

milliseks hindab hariduse omandanu oma haridus- ja koolituskogemuse kvaliteeti ja asjakohasust.

Motivatsioon

Võimalikult üksikasjalik teave aitab saada põhjalikumaid teadmisi lahendamist vajavatest probleemidest.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Punkt 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pikaajalised uuringud hariduse omandanute kohta







  3. | Soodustada hariduse omandanuid käsitlevatele pikaajalistele uuringutele kõrge, esindava ja jätkuva vastamise määra saavutamist, mis hõlmaks ka selliste hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimist, kes on asunud mujale kas hariduse ja koolituse saamiseks või pärast hariduse ja koolituse saamist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Pikaajalised uuringud hariduse omandanute kohta

3.

Soodustada hariduse omandanuid käsitlevatele pikaajalistele uuringutele kõrge, esindava ja jätkuva vastamise määra saavutamist, mis hõlmaks ka selliste hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimist, kes on asunud mujale kas hariduse ja koolituse saamiseks või pärast hariduse ja koolituse saamist.

Pikaajalised uuringud hariduse omandanute kohta

| 3. | Soodustada hariduse omandanuid käsitlevatele pikaajalistele uuringutele kõrge, esindava ja jätkuva vastamise määra saavutamist, mis hõlmaks ka selliste hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimist, kes on asunud mujale kas hariduse ja koolituse saamiseks või pärast hariduse ja koolituse saamist
  , ning neid, kes on tulnud tagasi pärast teises liikmesriigis või mis tahes muus riigis, eelkõige ELi riikidega ühist piiri omavates riikides, mis tahes tasemel kõrghariduse või kutsehariduse ja -õppe läbimist
  . |
| --- | --- |

3.

Soodustada hariduse omandanuid käsitlevatele pikaajalistele uuringutele kõrge, esindava ja jätkuva vastamise määra saavutamist, mis hõlmaks ka selliste hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimist, kes on asunud mujale kas hariduse ja koolituse saamiseks või pärast hariduse ja koolituse saamist
  , ning neid, kes on tulnud tagasi pärast teises liikmesriigis või mis tahes muus riigis, eelkõige ELi riikidega ühist piiri omavates riikides, mis tahes tasemel kõrghariduse või kutsehariduse ja -õppe läbimist
  .

Motivatsioon

Järjest tihedamini ühendatud ELi tööturul ja õppurite suure liikuvuse taustal on oskuste omandamise ja tööalase konkurentsivõime parandamine eesmärk, mille poole pürgivad kõigi liikmesriikide haridussüsteemid. Seepärast peab hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimine ulatuma üle riigipiiride.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Punkt 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | aidata kaasa nii riigi kui ka liidu tasandi poliitikakujundamisele. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

e)

aidata kaasa nii riigi kui ka liidu tasandi poliitikakujundamisele.

| e) | aidata kaasa nii riigi
  , piirkondliku, kohaliku
  kui ka liidu tasandi poliitikakujundamisele. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa nii riigi
  , piirkondliku, kohaliku
  kui ka liidu tasandi poliitikakujundamisele.

Motivatsioon

Haridusvaldkonnas ja tööturupoliitikas on olulised osalised ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Punkt 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pakkuda vastavalt vajadusele kutsehariduse ja -õppe valdkonnas suutlikkuse suurendamise alast tuge hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise süsteemide loomiseks, tuginedes liikmesriikides tehtud põhjaliku uurimise tulemusel väljaselgitatud headele tavadele, ning hõlbustada ametiasutuste, kutsehariduse ja -õppe pakkujate ja nõustamisteenuste osutajate koostööd hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimisel saadud andmete kasutamisel. | Pakkuda vastavalt vajadusele kutsehariduse ja -õppe valdkonnas suutlikkuse suurendamise alast tuge hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise süsteemide loomiseks, tuginedes liikmesriikides
  ning nende riiklikul, piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil
  tehtud põhjaliku uurimise tulemusel väljaselgitatud headele tavadele, ning hõlbustada
  mitmesuguste
  ametiasutuste, kutsehariduse ja -õppe pakkujate ja nõustamisteenuste osutajate koostööd hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimisel saadud andmete kasutamisel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Pakkuda vastavalt vajadusele kutsehariduse ja -õppe valdkonnas suutlikkuse suurendamise alast tuge hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise süsteemide loomiseks, tuginedes liikmesriikides tehtud põhjaliku uurimise tulemusel väljaselgitatud headele tavadele, ning hõlbustada ametiasutuste, kutsehariduse ja -õppe pakkujate ja nõustamisteenuste osutajate koostööd hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimisel saadud andmete kasutamisel.

Pakkuda vastavalt vajadusele kutsehariduse ja -õppe valdkonnas suutlikkuse suurendamise alast tuge hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise süsteemide loomiseks, tuginedes liikmesriikides
  ning nende riiklikul, piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil
  tehtud põhjaliku uurimise tulemusel väljaselgitatud headele tavadele, ning hõlbustada
  mitmesuguste
  ametiasutuste, kutsehariduse ja -õppe pakkujate ja nõustamisteenuste osutajate koostööd hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimisel saadud andmete kasutamisel.

Motivatsioon

On vaja pöörata väljateenitud tähelepanu kõigi liikmesriikide eri ametiasutustele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek: nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta

Punkt 11

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tagada, et kogutud andmed ja nendega seotud analüüsitulemused tehakse liikmesriikidele ja sidusrühmadele kasutamiseks kättesaadavaks muu hulgas olemasolevate ELi veebivahendite kaudu. | Tagada, et kogutud andmed ja nendega seotud analüüsitulemused tehakse liikmesriikidele
  , kohalikele
  ja
  piirkondlikele omavalitsustele ning
  sidusrühmadele
  , kelle puhul tuleb ühelt poolt tagada isikuandmete kaitse, teiselt poolt kättesaadavus avaliku huvi, poliitikakujundamise ja teadustöö eesmärgil,
  kasutamiseks kättesaadavaks muu hulgas olemasolevate ELi veebivahendite kaudu. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tagada, et kogutud andmed ja nendega seotud analüüsitulemused tehakse liikmesriikidele ja sidusrühmadele kasutamiseks kättesaadavaks muu hulgas olemasolevate ELi veebivahendite kaudu.

Tagada, et kogutud andmed ja nendega seotud analüüsitulemused tehakse liikmesriikidele
  , kohalikele
  ja
  piirkondlikele omavalitsustele ning
  sidusrühmadele
  , kelle puhul tuleb ühelt poolt tagada isikuandmete kaitse, teiselt poolt kättesaadavus avaliku huvi, poliitikakujundamise ja teadustöö eesmärgil,
  kasutamiseks kättesaadavaks muu hulgas olemasolevate ELi veebivahendite kaudu.

Motivatsioon

Kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb kättesaadavus kindlasti tagada, samas kui sidusrühmade ringi on vaja piirata sõltuvalt kasutamiseesmärgist.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | peab komisjoni ettepanekut nõukogu soovituseks tervitatavaks, kuid tagasihoidlikuks esimeseks sammuks Euroopa koostöös, arvestades et võrreldava teabe kättesaadavus hariduse omandanute tööhõive (töötuse) kohta kogu ELis on äärmiselt oluline selleks, et muu hulgas tegeleda ajude äravoolu probleemiga Euroopa piirkondades ja nende vahel. Selline kättesaadavus võimaldaks ka Euroopa Komisjonil sõnastada oma poliitilised soovitused ühtlustatult osana terviklikust lähenemisest; |
| --- | --- |

1.

peab komisjoni ettepanekut nõukogu soovituseks tervitatavaks, kuid tagasihoidlikuks esimeseks sammuks Euroopa koostöös, arvestades et võrreldava teabe kättesaadavus hariduse omandanute tööhõive (töötuse) kohta kogu ELis on äärmiselt oluline selleks, et muu hulgas tegeleda ajude äravoolu probleemiga Euroopa piirkondades ja nende vahel. Selline kättesaadavus võimaldaks ka Euroopa Komisjonil sõnastada oma poliitilised soovitused ühtlustatult osana terviklikust lähenemisest;

| 2. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon pöörab jätkuvalt kõrgendatud tähelepanu hariduse arendamise küsimustele, kuna haridus on ajalooliselt üks Euroopa saavutusi, mis on liikmesriikide ja piirkondade konkurentsivõime, samuti inimeste võrdsete võimaluste, sotsiaalse liikuvuse ja Euroopa kodakondsuse olulisim tegur; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon pöörab jätkuvalt kõrgendatud tähelepanu hariduse arendamise küsimustele, kuna haridus on ajalooliselt üks Euroopa saavutusi, mis on liikmesriikide ja piirkondade konkurentsivõime, samuti inimeste võrdsete võimaluste, sotsiaalse liikuvuse ja Euroopa kodakondsuse olulisim tegur;

| 3. | väljendab Euroopa Komisjonile toetust selles protsessis, millega võidakse parandada Euroopa kooli- ja kõrghariduse ning koolituse süsteemide kooskõla ja koostalitlusvõimet, tunnistades seejuures täielikult liikmesriikide vastutust õppesisu ja haridussüsteemide korralduse eest. Sellega seoses leiab komitee, et kavandatud tegevus ei näi praegusel kujul tekitavat subsidiaarsuse probleeme, ning rõhutab proportsionaalsuse põhimõtte järgimise olulisust, et vältida igasuguse uue finants- või halduskoormuse tekitamist; |
| --- | --- |

3.

väljendab Euroopa Komisjonile toetust selles protsessis, millega võidakse parandada Euroopa kooli- ja kõrghariduse ning koolituse süsteemide kooskõla ja koostalitlusvõimet, tunnistades seejuures täielikult liikmesriikide vastutust õppesisu ja haridussüsteemide korralduse eest. Sellega seoses leiab komitee, et kavandatud tegevus ei näi praegusel kujul tekitavat subsidiaarsuse probleeme, ning rõhutab proportsionaalsuse põhimõtte järgimise olulisust, et vältida igasuguse uue finants- või halduskoormuse tekitamist;

| 4. | avaldab heameelt selle üle, et ka Euroopa Komisjoni teatise kohaselt oleks Euroopa Liidu kodanikele võrdsete võimaluste loomiseks oluline see, kui tõepoolest igale noorele loodaks võimalused kõikide põhioskuste omandamiseks, mida esimest korda soovitati Euroopa Regioonide Komitee arvamuses „Euroopa koostöö noortevaldkonnas (2010–2018)“; |
| --- | --- |

4.

avaldab heameelt selle üle, et ka Euroopa Komisjoni teatise kohaselt oleks Euroopa Liidu kodanikele võrdsete võimaluste loomiseks oluline see, kui tõepoolest igale noorele loodaks võimalused kõikide põhioskuste omandamiseks, mida esimest korda soovitati Euroopa Regioonide Komitee arvamuses „Euroopa koostöö noortevaldkonnas (2010–2018)“;

| 5. | rõhutab, et juurdepääs haridusvõimalustele ei tohi sõltuda perekonna sissetulekust, õpilase päritolust ega tema keelest ning võrdsus tuleb seada Euroopa kooli- ja kõrghariduse süsteemide keskpunktiks, võimaldades kõigil ELi kodanikel oma potentsiaali kasutada. Komitee väljendab heameelt, et komisjon on tunnistanud haridus- ja koolitusvaldkonna investeeringute suurendamise olulisust, muu hulgas koolist ja ülikoolist väljalangemise probleemiga tegelemiseks, nii et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid tagada kõigile õiguse haridusele, kaotades majanduslikud tõkked, mis takistavad valiku tegemist õppimisvõimaluste vahel ja eelkõige nende kasutamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et juurdepääs haridusvõimalustele ei tohi sõltuda perekonna sissetulekust, õpilase päritolust ega tema keelest ning võrdsus tuleb seada Euroopa kooli- ja kõrghariduse süsteemide keskpunktiks, võimaldades kõigil ELi kodanikel oma potentsiaali kasutada. Komitee väljendab heameelt, et komisjon on tunnistanud haridus- ja koolitusvaldkonna investeeringute suurendamise olulisust, muu hulgas koolist ja ülikoolist väljalangemise probleemiga tegelemiseks, nii et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid tagada kõigile õiguse haridusele, kaotades majanduslikud tõkked, mis takistavad valiku tegemist õppimisvõimaluste vahel ja eelkõige nende kasutamist;

| 6. | rõhutab, et ühiskonnale suunatud ülikooli ideed on võimalik ellu viia üksnes siis, kui liit ja liikmesriigid kõrghariduspoliitika kujundamise käigus kohalike ja piirkondlike omavalitsustega asjakohaselt ja sisuliselt konsulteerivad; palub Euroopa Komisjonil anda Bologna protsessile uut hoogu ning võtta vajalikke meetmeid teatud valdkondades, näiteks diplomite ja kutsetunnistuste kiire ja vajaduse korral automaatne tunnustamine ja vastavusse viimine, sealhulgas doktori- ja teiste teaduskraadide puhul; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ühiskonnale suunatud ülikooli ideed on võimalik ellu viia üksnes siis, kui liit ja liikmesriigid kõrghariduspoliitika kujundamise käigus kohalike ja piirkondlike omavalitsustega asjakohaselt ja sisuliselt konsulteerivad; palub Euroopa Komisjonil anda Bologna protsessile uut hoogu ning võtta vajalikke meetmeid teatud valdkondades, näiteks diplomite ja kutsetunnistuste kiire ja vajaduse korral automaatne tunnustamine ja vastavusse viimine, sealhulgas doktori- ja teiste teaduskraadide puhul;

| 7. | leiab, et digiteerimine on hea võimalus, mis aitab lahendada mitmeid haridussüsteemis esinevaid probleeme, olles lisaks tähtis element selle moderniseerimisel. See võib aidata saavutada muu hulgas järgmist:






  — | rohkem individualiseeritud ja kaasav õpetamine, eeskätt erinevate võimetega õpilastest koosnevates klassides; |
| --- | --- | --- |

7.

leiab, et digiteerimine on hea võimalus, mis aitab lahendada mitmeid haridussüsteemis esinevaid probleeme, olles lisaks tähtis element selle moderniseerimisel. See võib aidata saavutada muu hulgas järgmist:

—

rohkem individualiseeritud ja kaasav õpetamine, eeskätt erinevate võimetega õpilastest koosnevates klassides;

| — | kaugõpe, nt isoleeritumate või kaugemate piirkondadeni ning raskemini ligipääsetavate elanikerühmadeni jõudmiseks; |
| --- | --- |

—

kaugõpe, nt isoleeritumate või kaugemate piirkondadeni ning raskemini ligipääsetavate elanikerühmadeni jõudmiseks;

| — | õppijate edasijõudmise dokumenteerimine, õpetajate jaoks hindamise lihtsustamine ja bürokraatia vähendamine; |
| --- | --- |

—

õppijate edasijõudmise dokumenteerimine, õpetajate jaoks hindamise lihtsustamine ja bürokraatia vähendamine;

| 8. | rõhutab, et kooli- ja kõrghariduse ajakohastamiseks ei piisa üksnes eesmärkidest rääkimisest, eriti arvestades seda, et praegu käib liidu vahendite kavandamine järgmiseks programmitöö perioodiks ning sellega seoses tuleb suuremal määral toetada vähem arenenud piirkondade kooli- ja kõrghariduse taristu ja õppematerjali arendamisele suunatud projekte ja protsesse pärast 2020. aastat; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kooli- ja kõrghariduse ajakohastamiseks ei piisa üksnes eesmärkidest rääkimisest, eriti arvestades seda, et praegu käib liidu vahendite kavandamine järgmiseks programmitöö perioodiks ning sellega seoses tuleb suuremal määral toetada vähem arenenud piirkondade kooli- ja kõrghariduse taristu ja õppematerjali arendamisele suunatud projekte ja protsesse pärast 2020. aastat;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et võrdseid võimalusi seoses juurdepääsuga kõrgharidusele, sh ebasoodsas olukorras olevatest, kaugematest või äärepoolseimatest piirkondadest või vähemuskogukondadest pärinevatele õppijatele, on võimalik paremini tagada nii, kui neil on juurdepääs tulemuslikule, tõhusale ja kaasavale riiklikule haridusele; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et võrdseid võimalusi seoses juurdepääsuga kõrgharidusele, sh ebasoodsas olukorras olevatest, kaugematest või äärepoolseimatest piirkondadest või vähemuskogukondadest pärinevatele õppijatele, on võimalik paremini tagada nii, kui neil on juurdepääs tulemuslikule, tõhusale ja kaasavale riiklikule haridusele;

| 10. | märgib, et võimalus reisimiseks ja kultuurivahetuseks ELis (nt Erasmuse programmi kaudu) rikastab õpilaste hariduskogemust ning aitab tugevdada ELi kodakondsuse meelsust. Sellega seoses tuletab komitee meelde, et on oluline tagada võrdsed võimalused liikuvuse valdkonnas, et teha see võrdsetel tingimustel kättesaadavaks kõigile noortele sõltumata sellest, kus nad elavad; |
| --- | --- |

10.

märgib, et võimalus reisimiseks ja kultuurivahetuseks ELis (nt Erasmuse programmi kaudu) rikastab õpilaste hariduskogemust ning aitab tugevdada ELi kodakondsuse meelsust. Sellega seoses tuletab komitee meelde, et on oluline tagada võrdsed võimalused liikuvuse valdkonnas, et teha see võrdsetel tingimustel kättesaadavaks kõigile noortele sõltumata sellest, kus nad elavad;

| 11. | peab kasulikuks soodustada ühelt haridustasandilt järgmisele liikumist toetavaid täienduskoolituse süsteeme ja muid järeleaitamise programme, edendades samal ajal asjakohaselt selle valdkonna heade tavade levitamist; |
| --- | --- |

11.

peab kasulikuks soodustada ühelt haridustasandilt järgmisele liikumist toetavaid täienduskoolituse süsteeme ja muid järeleaitamise programme, edendades samal ajal asjakohaselt selle valdkonna heade tavade levitamist;

| 12. | soovitab uuesti läbi mõelda soovituse suurendada kõrgharidusasutuste rahastamise orienteeritust tulemustele, et piisavalt arvestada kohaliku ja piirkondliku tähtsusega ülikoolide eriprobleeme, sealhulgas väiksema osalejate hulgaga tegutsevad kõrgharidusasutused, kus õpivad vähemused, ja mille kaotamine põhjustaks märkimisväärset kultuurilist, kogukondlikku või majanduslikku kahju; |
| --- | --- |

12.

soovitab uuesti läbi mõelda soovituse suurendada kõrgharidusasutuste rahastamise orienteeritust tulemustele, et piisavalt arvestada kohaliku ja piirkondliku tähtsusega ülikoolide eriprobleeme, sealhulgas väiksema osalejate hulgaga tegutsevad kõrgharidusasutused, kus õpivad vähemused, ja mille kaotamine põhjustaks märkimisväärset kultuurilist, kogukondlikku või majanduslikku kahju;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmiseks on vaja uusi meetmeid, eelkõige – asjakohaseid kvaliteedinõudeid järgides – seoses ühiste Euroopa ja rahvusvaheliste vahetus- ja liikuvusprogrammide ning diplomitega ning Erasmuse programmi laiendamisega kandidaatriikidele ja naabruses asuvatele kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmiseks on vaja uusi meetmeid, eelkõige – asjakohaseid kvaliteedinõudeid järgides – seoses ühiste Euroopa ja rahvusvaheliste vahetus- ja liikuvusprogrammide ning diplomitega ning Erasmuse programmi laiendamisega kandidaatriikidele ja naabruses asuvatele kolmandatele riikidele;

| 14. | on seisukohal, et praegu saadaolevad vahendid kõrgharidusele eelneva hariduse ja kutsehariduse rahvusvaheliseks muutmiseks ei ole piisavad, ning peab seetõttu selles valdkonnas vajalikuks uute liidu, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike ressursside süstemaatilist kaasamist; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et praegu saadaolevad vahendid kõrgharidusele eelneva hariduse ja kutsehariduse rahvusvaheliseks muutmiseks ei ole piisavad, ning peab seetõttu selles valdkonnas vajalikuks uute liidu, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike ressursside süstemaatilist kaasamist;

| 15. | teeb ettepaneku, et kuna praeguses kõrgharidus- ja koolitussüsteemis ei vasta hariduse omandanute ettevalmistus, oskused ja võimed paljudel juhtudel tööturu nõudmistele ega tööalase konkurentsivõime tingimustele, siis tuleb üritada kõrghariduses kasutusele võtta nõudluspõhise koolituse vormid. See tähendab näiteks, et üliõpilane võib korraga mitmes ülikoolis vabalt õppeaineid valida. See peab toimuma kõigi asjaomaste sidusrühmade, sh kohalike tööandjate osalusel ja nendega konsulteerides. Väljaõppe lõpetamisel kogub üliõpilane ainepunktid, mis on võrdväärsed nende ainepunktidega, mida kogutakse formaalse kõrghariduse omandamisel; |
| --- | --- |

15.

teeb ettepaneku, et kuna praeguses kõrgharidus- ja koolitussüsteemis ei vasta hariduse omandanute ettevalmistus, oskused ja võimed paljudel juhtudel tööturu nõudmistele ega tööalase konkurentsivõime tingimustele, siis tuleb üritada kõrghariduses kasutusele võtta nõudluspõhise koolituse vormid. See tähendab näiteks, et üliõpilane võib korraga mitmes ülikoolis vabalt õppeaineid valida. See peab toimuma kõigi asjaomaste sidusrühmade, sh kohalike tööandjate osalusel ja nendega konsulteerides. Väljaõppe lõpetamisel kogub üliõpilane ainepunktid, mis on võrdväärsed nende ainepunktidega, mida kogutakse formaalse kõrghariduse omandamisel;

| 16. | pooldab sellise kaheosalise õppesüsteemi edendamist, mis seob hariduse ja kutseõppe pakkumise kohaliku keskkonnaga ning võtab arvesse asjaomase tööturu konkreetseid vajadusi, seda muu hulgas korralduslike mudelite kaudu, mis tagavad avaliku ja erasektori osalejate jagatud vastutuse ühiste eesmärkide saavutamise ees. Komitee pooldab töökohal toimuva õppe võimaluste suurendamist, nagu õpipoisiõpe või õppepraktika, sest need annavad võimaluse arendada tööturul nõutavaid oskusi; |
| --- | --- |

16.

pooldab sellise kaheosalise õppesüsteemi edendamist, mis seob hariduse ja kutseõppe pakkumise kohaliku keskkonnaga ning võtab arvesse asjaomase tööturu konkreetseid vajadusi, seda muu hulgas korralduslike mudelite kaudu, mis tagavad avaliku ja erasektori osalejate jagatud vastutuse ühiste eesmärkide saavutamise ees. Komitee pooldab töökohal toimuva õppe võimaluste suurendamist, nagu õpipoisiõpe või õppepraktika, sest need annavad võimaluse arendada tööturul nõutavaid oskusi;

| 17. | on seisukohal, et lühiajaliste koolituste kasutuselevõtt on tõepoolest kõrgharidussüsteemi paindlikkuse tagamiseks ning kutseorganisatsioonide ja -kodade sisekoolituste ja täiendusõppe kõrgharidusega vastavusse viimiseks vajalik, vajaduse korral nii, et sisekoolitused ja täiendusõpe võiksid – asjakohaseid kvaliteedinõudeid järgides – vähemalt osaliselt asendada ülikooli erialal ühe või mitme aine läbimist; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et lühiajaliste koolituste kasutuselevõtt on tõepoolest kõrgharidussüsteemi paindlikkuse tagamiseks ning kutseorganisatsioonide ja -kodade sisekoolituste ja täiendusõppe kõrgharidusega vastavusse viimiseks vajalik, vajaduse korral nii, et sisekoolitused ja täiendusõpe võiksid – asjakohaseid kvaliteedinõudeid järgides – vähemalt osaliselt asendada ülikooli erialal ühe või mitme aine läbimist;

| 18. | rõhutab vajadust tugevdada kutseõpet kõrghariduses, edendades erialase õppe kursusi tehnikakõrgkoolides ja ülikoolides; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust tugevdada kutseõpet kõrghariduses, edendades erialase õppe kursusi tehnikakõrgkoolides ja ülikoolides;

| 19. | leiab, et ülikoolide autonoomia austamise kõrval tuleb tagada ka ülikooliloengute ja eriti veebipõhiste kursuste üldsusele kättesaadavus vastavalt universitase põhimõttele; |
| --- | --- |

19.

leiab, et ülikoolide autonoomia austamise kõrval tuleb tagada ka ülikooliloengute ja eriti veebipõhiste kursuste üldsusele kättesaadavus vastavalt universitase põhimõttele;

| 20. | tunneb muret, et kuigi Euroopa ülikoolides tehakse olulist uurimistööd programmi „Horisont 2020“ raames või liikmesriigi avaliku sektori vahendite rahastusel, ei ole nende tulemused paljudel juhtudel tasuta kättesaadavad, vähemalt mitte vastava eriala praktikutele, väljaspool kõrgharidust töötavatele õpetajatele või teistele huvilistele, ning see vähendab suurel määral Euroopa teadus- ja arendustegevuse süsteemi mõju ning piirab seejuures nende õppejõudude ja üliõpilaste juurdepääsu uutele uurimustulemustele, kellel puuduvad piisavad vahendid; |
| --- | --- |

20.

tunneb muret, et kuigi Euroopa ülikoolides tehakse olulist uurimistööd programmi „Horisont 2020“ raames või liikmesriigi avaliku sektori vahendite rahastusel, ei ole nende tulemused paljudel juhtudel tasuta kättesaadavad, vähemalt mitte vastava eriala praktikutele, väljaspool kõrgharidust töötavatele õpetajatele või teistele huvilistele, ning see vähendab suurel määral Euroopa teadus- ja arendustegevuse süsteemi mõju ning piirab seejuures nende õppejõudude ja üliõpilaste juurdepääsu uutele uurimustulemustele, kellel puuduvad piisavad vahendid;

| 21. | nõustub, et hariduse, koolituse ja kõrghariduse valdkonnas töötavate õpetajate ja õppejõudude pedagoogiline, psühholoogiline ja metodoloogiline ettevalmistus on tulevase tulemusliku õpetamise oluline tingimus, ning seetõttu on selles jõuliselt arenevas valdkonnas tungiv vajadus jagada häid tavasid, mida õpetajad ja koolitajad saaksid tundma õppida ja kasutusele võtta Erasmuse programmiga neile pakutava liikuvuse kaudu, ning toetada ühiseid innovatsiooniprojekte, sealhulgas ka sellised algatused, mis käsitlevad õpetajate ja koolitajate koolituse ja täiendusõppe korraldajate õppe sisu ja õppekavasid. Lisaks võib õpetajate ja koolitajate tehnoloogiateadmiste ajakohastamine, eelkõige teatud piirkondades, aidata parandada õpetamise kvaliteeti ning seega vähendada hariduse ja koolituse pakkumise erinevusi, mis piirkondade ja liikmesriikide vahel endiselt esinevad; |
| --- | --- |

21.

nõustub, et hariduse, koolituse ja kõrghariduse valdkonnas töötavate õpetajate ja õppejõudude pedagoogiline, psühholoogiline ja metodoloogiline ettevalmistus on tulevase tulemusliku õpetamise oluline tingimus, ning seetõttu on selles jõuliselt arenevas valdkonnas tungiv vajadus jagada häid tavasid, mida õpetajad ja koolitajad saaksid tundma õppida ja kasutusele võtta Erasmuse programmiga neile pakutava liikuvuse kaudu, ning toetada ühiseid innovatsiooniprojekte, sealhulgas ka sellised algatused, mis käsitlevad õpetajate ja koolitajate koolituse ja täiendusõppe korraldajate õppe sisu ja õppekavasid. Lisaks võib õpetajate ja koolitajate tehnoloogiateadmiste ajakohastamine, eelkõige teatud piirkondades, aidata parandada õpetamise kvaliteeti ning seega vähendada hariduse ja koolituse pakkumise erinevusi, mis piirkondade ja liikmesriikide vahel endiselt esinevad;

| 22. | tunneb muret, et Brexiti tõttu võidakse rikkuda nende hariduse omandanute, õpilaste ja üliõpilaste õigusi, kes osalevad koolitustel Ühendkuningriigis, ning seda ohtu ei põhjusta üksnes Ühendkuningriigi tõenäolised eelseisvad muudatused hariduspoliitikas, vaid ka ebakindlus nende koolituste, tõendite ja diplomite tunnustamise ja vastavusse viimise osas liikmesriikides, mis tähendab kõiki liikmesriike hõlmavat ohtu, ning just seetõttu võib olla põhjendatud ühiste meetmete võtmine liidu tasandil; |
| --- | --- |

22.

tunneb muret, et Brexiti tõttu võidakse rikkuda nende hariduse omandanute, õpilaste ja üliõpilaste õigusi, kes osalevad koolitustel Ühendkuningriigis, ning seda ohtu ei põhjusta üksnes Ühendkuningriigi tõenäolised eelseisvad muudatused hariduspoliitikas, vaid ka ebakindlus nende koolituste, tõendite ja diplomite tunnustamise ja vastavusse viimise osas liikmesriikides, mis tähendab kõiki liikmesriike hõlmavat ohtu, ning just seetõttu võib olla põhjendatud ühiste meetmete võtmine liidu tasandil;

| 23. | palub Euroopa Komisjonil vastastikkuse põhimõtet säilitades vähendada seoses Ühendkuningriigi EList lahkumisega nii palju kui võimalik lahkumisest tulenevat kahju, näiteks Ühendkuningriigis tegutsevate kõrgharidus- ning teadus- ja arendusasutustega tehtava pideva ja kõrgetasemelise koostöö taseme võimalik vähenemine, isegi kui see toob kaasa mõistliku eelarvekoormuse; |
| --- | --- |

23.

palub Euroopa Komisjonil vastastikkuse põhimõtet säilitades vähendada seoses Ühendkuningriigi EList lahkumisega nii palju kui võimalik lahkumisest tulenevat kahju, näiteks Ühendkuningriigis tegutsevate kõrgharidus- ning teadus- ja arendusasutustega tehtava pideva ja kõrgetasemelise koostöö taseme võimalik vähenemine, isegi kui see toob kaasa mõistliku eelarvekoormuse;

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et mõne vähem arenenud piirkonna demograafia ja haridus võivad sattuda allakäiguspiraali, nii et need kaks protsessi võimendavad teineteist, mis toob kaasa konkurentsivõime veelgi suurema kahanemise, mille tagajärg võib olla haridussüsteemi kiirenev allakäik; palub seetõttu välja töötada sellised poliitilised lahendused, mis suudavad lisaks õpilaste ja üliõpilaste liikuvuse parandamisele toetada ka päritolupiirkonda tagasipöördumise võimaluste edendamist; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu sellele, et mõne vähem arenenud piirkonna demograafia ja haridus võivad sattuda allakäiguspiraali, nii et need kaks protsessi võimendavad teineteist, mis toob kaasa konkurentsivõime veelgi suurema kahanemise, mille tagajärg võib olla haridussüsteemi kiirenev allakäik; palub seetõttu välja töötada sellised poliitilised lahendused, mis suudavad lisaks õpilaste ja üliõpilaste liikuvuse parandamisele toetada ka päritolupiirkonda tagasipöördumise võimaluste edendamist;

| 25. | on seisukohal, et on aeg ulatuslikeks investeeringuteks haridustaristusse nii arenenud kui ka vähem arenenud piirkondades, kohandades seda alati konkreetse piirkonna erijoontega. Eelkõige tuleks kaaluda Euroopa Investeerimispanga ja liidu vahendite suurendamist piirkondlikke hariduse arendamise algatusi toetavateks tegevusteks; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et on aeg ulatuslikeks investeeringuteks haridustaristusse nii arenenud kui ka vähem arenenud piirkondades, kohandades seda alati konkreetse piirkonna erijoontega. Eelkõige tuleks kaaluda Euroopa Investeerimispanga ja liidu vahendite suurendamist piirkondlikke hariduse arendamise algatusi toetavateks tegevusteks;

| 26. | hoiatab, et kui eeldada kõrghariduse, koolituse ja riikliku hariduse süsteemidelt tõhusust, otsest konkurentsivõimet ning kiiret või isegi kohest tööleidmist, võib ohtu sattuda selliste erialade ja kutsealade olemasolu, mis pakuvad küll lõpetajatele vähe väljavaateid, kuid mille kadu põhjustaks keskpikas ja pikas perspektiivis korvamatut kahju Euroopa kultuurile, kunstile, kõrgetasemelisele teadusele ja kohalikele teadmistele; |
| --- | --- |

26.

hoiatab, et kui eeldada kõrghariduse, koolituse ja riikliku hariduse süsteemidelt tõhusust, otsest konkurentsivõimet ning kiiret või isegi kohest tööleidmist, võib ohtu sattuda selliste erialade ja kutsealade olemasolu, mis pakuvad küll lõpetajatele vähe väljavaateid, kuid mille kadu põhjustaks keskpikas ja pikas perspektiivis korvamatut kahju Euroopa kultuurile, kunstile, kõrgetasemelisele teadusele ja kohalikele teadmistele;

| 27. | rõhutab, et seoses rahvus- ja etniliste vähemuste keeltes pakutava koolihariduse, koolituse ja vahest ka kõrgharidusega tuleb teha kõik selleks, et vältida vähemusrühma kuuluvate õpilaste haridusele juurdepääsu piiramist, samuti tuleb tagada süsteemid, mis aitaksid mis tahes vähemusse kuuluval või ELi-sisese rände taustaga hariduse omandanud isikul saada edasiõppimiseks ja töökoha leidmiseks teistega võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et seoses rahvus- ja etniliste vähemuste keeltes pakutava koolihariduse, koolituse ja vahest ka kõrgharidusega tuleb teha kõik selleks, et vältida vähemusrühma kuuluvate õpilaste haridusele juurdepääsu piiramist, samuti tuleb tagada süsteemid, mis aitaksid mis tahes vähemusse kuuluval või ELi-sisese rände taustaga hariduse omandanud isikul saada edasiõppimiseks ja töökoha leidmiseks teistega võrdsed võimalused;

| 28. | tunnistab, et paljudes liikmesriikides aitavad religioossed haridusasutused ja koolid ning kirikute ja kirikuorganisatsioonide hallatavad koolitus- ja kõrgharidusasutused kaasa Euroopa hariduse ja kõrghariduse andmisele. Seega ei tohi neid diskrimineerida – samamoodi nagu ei tohi diskrimineerida ühtegi haridusasutust, eeldusel et järgitakse riiklikku õppekava. Samal ajal rõhutab komitee, et ilmalik haridus ning eri religioonide ja veendumuste austamine on Euroopa integratsiooni üks nurgakivi; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et paljudes liikmesriikides aitavad religioossed haridusasutused ja koolid ning kirikute ja kirikuorganisatsioonide hallatavad koolitus- ja kõrgharidusasutused kaasa Euroopa hariduse ja kõrghariduse andmisele. Seega ei tohi neid diskrimineerida – samamoodi nagu ei tohi diskrimineerida ühtegi haridusasutust, eeldusel et järgitakse riiklikku õppekava. Samal ajal rõhutab komitee, et ilmalik haridus ning eri religioonide ja veendumuste austamine on Euroopa integratsiooni üks nurgakivi;

| 29. | on seisukohal, et rändekriisi ning pagulaste, varjupaigataotlejate ja sarnases seisus olevate inimeste olukorra lahendamisel on üks peamisi küsimusi asjaomaste isikute võimete, oskuste ja diplomite kindlakstegemine ning vajaduse korral vastavusse viimine, kuna ilma selleta ei ole elluviidav tegelik integreerimine haridussüsteemi ega tööturule. Seetõttu kordab komitee oma üleskutset toetada liikmesriike, et nad suudaksid tagada juurdepääsu oskuste kindlakstegemisele, keeleõppele, jõupingutustele oskuste parandamiseks ja teistele meetmetele, millega edendada integratsiooni tööl ja ühiskonnas. Samuti on oluline, et inimesed saaksid päritoluriigis omandatud hariduse/kraadi ilma viivituseta valideerida lasta (1). Komitee leiab, et asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleks konsulteerida olukorra ühiseks tulemuslikuks lahendamiseks, misjuures arvestatakse nõuetekohaselt integratsiooni, võrdsete võimaluste ja inimõiguste austamise eesmärke; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et rändekriisi ning pagulaste, varjupaigataotlejate ja sarnases seisus olevate inimeste olukorra lahendamisel on üks peamisi küsimusi asjaomaste isikute võimete, oskuste ja diplomite kindlakstegemine ning vajaduse korral vastavusse viimine, kuna ilma selleta ei ole elluviidav tegelik integreerimine haridussüsteemi ega tööturule. Seetõttu kordab komitee oma üleskutset toetada liikmesriike, et nad suudaksid tagada juurdepääsu oskuste kindlakstegemisele, keeleõppele, jõupingutustele oskuste parandamiseks ja teistele meetmetele, millega edendada integratsiooni tööl ja ühiskonnas. Samuti on oluline, et inimesed saaksid päritoluriigis omandatud hariduse/kraadi ilma viivituseta valideerida lasta (1). Komitee leiab, et asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleks konsulteerida olukorra ühiseks tulemuslikuks lahendamiseks, misjuures arvestatakse nõuetekohaselt integratsiooni, võrdsete võimaluste ja inimõiguste austamise eesmärke;

| 30. | kutsub üles kaaluma, kuidas edendada sporti ja tervisekasvatust haridussüsteemis, keskendudes eelkõige algharidusele ja õppekavaväliste programmide toetamisele. Tervisekasvatuse käsitlus peab olema terviklik, keskendudes nii füüsilisele kui ka vaimsele tervisele, et hoida ära koolikiusamist ja -vägivalda; |
| --- | --- |

30.

kutsub üles kaaluma, kuidas edendada sporti ja tervisekasvatust haridussüsteemis, keskendudes eelkõige algharidusele ja õppekavaväliste programmide toetamisele. Tervisekasvatuse käsitlus peab olema terviklik, keskendudes nii füüsilisele kui ka vaimsele tervisele, et hoida ära koolikiusamist ja -vägivalda;

| 31. | rõhutab, et haridus ja koolitus peaksid edendama sallivust ja väärtusi, millele EL toetub, st inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamist (ka vähemustesse kuuluvate inimeste õiguste puhul), vähendades nii radikaliseerumise, tõrjutuse, ksenofoobia ja äärmusluse erinevate vormide leviku ohtu; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et haridus ja koolitus peaksid edendama sallivust ja väärtusi, millele EL toetub, st inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamist (ka vähemustesse kuuluvate inimeste õiguste puhul), vähendades nii radikaliseerumise, tõrjutuse, ksenofoobia ja äärmusluse erinevate vormide leviku ohtu;

| 32. | nõuab kindlalt, et kooskõlastatud jõupingutuste raames piirkondadevaheliste erinevuste tõhusaks kaotamiseks tuleks asjakohaselt toetada teatud vähem arenenud piirkondi, et võimaldada neil kooli- ja kõrgharidust ajakohastada, jätkates samaaegselt kutsehariduse ja -koolituse edendamist. Sellega seoses tuleb märkida, et teatud piirkondade tööturg suudab praegu tööd pakkuda suuremalt jaolt kutsehariduse omandanud inimestele. Kui kutsehariduse arendamine prioriteetide hulgast kõrvale jäetakse, halveneks konkreetse piirkonna majanduslik ja sotsiaalne olukord veelgi; |
| --- | --- |

32.

nõuab kindlalt, et kooskõlastatud jõupingutuste raames piirkondadevaheliste erinevuste tõhusaks kaotamiseks tuleks asjakohaselt toetada teatud vähem arenenud piirkondi, et võimaldada neil kooli- ja kõrgharidust ajakohastada, jätkates samaaegselt kutsehariduse ja -koolituse edendamist. Sellega seoses tuleb märkida, et teatud piirkondade tööturg suudab praegu tööd pakkuda suuremalt jaolt kutsehariduse omandanud inimestele. Kui kutsehariduse arendamine prioriteetide hulgast kõrvale jäetakse, halveneks konkreetse piirkonna majanduslik ja sotsiaalne olukord veelgi;

| 33. | nõustub komisjoni seisukohaga, et kooli- ja kõrghariduse ning koolituse valdkonnas võib mitmetasandilise valitsemise vahendite kasutuselevõtt, põhjendatud juhtudel liikmesriigi piires detsentraliseerimine, samuti teatud piirkondade, eelkõige piirialade või sarnaste omadustega piirkondade vaheline koostöö ja partnerlus olla sobivad viisid kooli- ja kõrghariduse ajakohastamise tulemuslikuks kavandamiseks ja täideviimiseks; |
| --- | --- |

33.

nõustub komisjoni seisukohaga, et kooli- ja kõrghariduse ning koolituse valdkonnas võib mitmetasandilise valitsemise vahendite kasutuselevõtt, põhjendatud juhtudel liikmesriigi piires detsentraliseerimine, samuti teatud piirkondade, eelkõige piirialade või sarnaste omadustega piirkondade vaheline koostöö ja partnerlus olla sobivad viisid kooli- ja kõrghariduse ajakohastamise tulemuslikuks kavandamiseks ja täideviimiseks;

| 34. | palub Euroopa Komisjoni, et kooli- ja kõrghariduse arendamise ja ajakohastamise poliitika kujundamisel peaks ta Euroopa Regioonide Komiteed partneriks ning toetuks konsultatsioonide käigus võimalikult suurel määral kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ühelt poolt kui huvitatud osapooltele ning teiselt poolt kui haridussüsteemi toetajatele ja teatud juhtudel selle korraldajatele. |
| --- | --- |

34.

palub Euroopa Komisjoni, et kooli- ja kõrghariduse arendamise ja ajakohastamise poliitika kujundamisel peaks ta Euroopa Regioonide Komiteed partneriks ning toetuks konsultatsioonide käigus võimalikult suurel määral kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ühelt poolt kui huvitatud osapooltele ning teiselt poolt kui haridussüsteemi toetajatele ja teatud juhtudel selle korraldajatele.

Brüssel, 30. november 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Euroopa uus oskuste tegevuskava“ (COR-2016-04094).

1

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/34

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Avaliku sektori innovatsiooni edendamine digilahenduste kaudu – kohalik ja piirkondlik vaatenurk“

(2018/C 164/06)

| Raportöör: | Frank CECCONI (FR/ADLE), Île-de-France’i piirkonna volikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Frank CECCONI (FR/ADLE), Île-de-France’i piirkonna volikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | märgib, et avalikul sektoril on majanduses oluline roll reguleerija, teenuseosutaja ja tööandjana ning ta peab muutuvas maailmas arenema, et vastata ühiskonna ootustele; |
| --- | --- |

1.

märgib, et avalikul sektoril on majanduses oluline roll reguleerija, teenuseosutaja ja tööandjana ning ta peab muutuvas maailmas arenema, et vastata ühiskonna ootustele;

| 2. | kinnitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on lähima tasandi valitsusasutused, kes vastutavad otseselt igapäevaste teenuste osutamise eest kodanikele, ja neil on otsustav roll avalike teenuste ajakohastamisel; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on lähima tasandi valitsusasutused, kes vastutavad otseselt igapäevaste teenuste osutamise eest kodanikele, ja neil on otsustav roll avalike teenuste ajakohastamisel;

| 3. | rõhutab, et digilahendustel võib olla otsustav roll uue – läbipaistvama, lihtsama, tõhusama, kaasavama ja seega kasutajate ootustega paremini kooskõlas oleva – haldusmudeli kujundamisel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et digilahendustel võib olla otsustav roll uue – läbipaistvama, lihtsama, tõhusama, kaasavama ja seega kasutajate ootustega paremini kooskõlas oleva – haldusmudeli kujundamisel;

| 4. | tuletab meelde, et 2013. aasta oktoobris toimunud ülemkogu järeldustes sedastati, et avaliku halduse asutuste moderniseerimine peaks jätkuma e-teenuste (näiteks e-tervis, e-arveldamine, e-riigihanked) kiire rakendamise kaudu ning et avatud andmed on tohutu potentsiaaliga kasutamata ressurss; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et 2013. aasta oktoobris toimunud ülemkogu järeldustes sedastati, et avaliku halduse asutuste moderniseerimine peaks jätkuma e-teenuste (näiteks e-tervis, e-arveldamine, e-riigihanked) kiire rakendamise kaudu ning et avatud andmed on tohutu potentsiaaliga kasutamata ressurss;

| 5. | nendib, et kodanikud ja ettevõtted kasutavad avaliku sektori digiteenuste võimalusi endiselt liiga vähesel määral ning e-valitsuse arendamisel ilmneb erinevusi liikmesriikide, aga ka liidu piirkondade vahel; |
| --- | --- |

5.

nendib, et kodanikud ja ettevõtted kasutavad avaliku sektori digiteenuste võimalusi endiselt liiga vähesel määral ning e-valitsuse arendamisel ilmneb erinevusi liikmesriikide, aga ka liidu piirkondade vahel;

| 6. | on seisukohal, et avaliku sektori ajakohastamine digilahenduste abil avab ettevõtjatele uusi majanduslikke võimalusi ja aitab seega kaasa ELi ja liikmesriikide konkurentsivõime tugevdamisele; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et avaliku sektori ajakohastamine digilahenduste abil avab ettevõtjatele uusi majanduslikke võimalusi ja aitab seega kaasa ELi ja liikmesriikide konkurentsivõime tugevdamisele;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et ajal, mil enamik valitsemissektori asutusi on silmitsi vajadusega vähendada oma kulutuste kogumahtu, pakub halduse digiteerimine võimalust osutada kvaliteetsemat teenust ning samaaegselt saavutada märkimisväärne kokkuhoid; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et ajal, mil enamik valitsemissektori asutusi on silmitsi vajadusega vähendada oma kulutuste kogumahtu, pakub halduse digiteerimine võimalust osutada kvaliteetsemat teenust ning samaaegselt saavutada märkimisväärne kokkuhoid;

| 8. | väljendab seetõttu heameelt nõukogu eesistujariigi Eesti seatud prioriteedi üle saavutada digitaalne Euroopa ja andmete vaba liikumine, nagu ka eesmärgi üle hakata järk-järgult rakendama digitaalseid piiriüleseid avalikke teenuseid, mis lihtsustaksid igapäevaelu; |
| --- | --- |

8.

väljendab seetõttu heameelt nõukogu eesistujariigi Eesti seatud prioriteedi üle saavutada digitaalne Euroopa ja andmete vaba liikumine, nagu ka eesmärgi üle hakata järk-järgult rakendama digitaalseid piiriüleseid avalikke teenuseid, mis lihtsustaksid igapäevaelu;

| 9. | kinnitab taas oma toetust komisjoni otsusele prioriseerida nii avaliku sektori digiteerimist digitaalse ühtse turu ülesehitamise raames kui ka e-valitsuse tegevuskava 2016–2020; |
| --- | --- |

9.

kinnitab taas oma toetust komisjoni otsusele prioriseerida nii avaliku sektori digiteerimist digitaalse ühtse turu ülesehitamise raames kui ka e-valitsuse tegevuskava 2016–2020;

| 10. | toetab täielikult komisjoni visiooni, mis on esitatud e-valitsuse tegevuskavas 2016–2020, milles sätestatakse, et hiljemalt 2020. aastaks on haldusasutused ja avalikud institutsioonid avatud, tõhusad ja kaasavad ning pakuvad kasutajasõbralikke, personaalseid ja piirideta digitaalseid teenuseid kõigile ELi kodanikele ja ettevõtjatele; |
| --- | --- |

10.

toetab täielikult komisjoni visiooni, mis on esitatud e-valitsuse tegevuskavas 2016–2020, milles sätestatakse, et hiljemalt 2020. aastaks on haldusasutused ja avalikud institutsioonid avatud, tõhusad ja kaasavad ning pakuvad kasutajasõbralikke, personaalseid ja piirideta digitaalseid teenuseid kõigile ELi kodanikele ja ettevõtjatele;

| 11. | tunneb heameelt, et komiteele on e-valitsuse tegevuskava 2016–2020 juhtnõukogus omistatud vaatlejaliikme staatus. Pidades silmas kohalike ja piirkondile omavalitsuste rolli avaliku sektori ajakohastamisel, soovitab komitee aga omistada talle täieõigusliku liikme staatus; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt, et komiteele on e-valitsuse tegevuskava 2016–2020 juhtnõukogus omistatud vaatlejaliikme staatus. Pidades silmas kohalike ja piirkondile omavalitsuste rolli avaliku sektori ajakohastamisel, soovitab komitee aga omistada talle täieõigusliku liikme staatus;

| 12. | tuletab meelde oma pühendunud tegutsemist selle nimel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid kaasatud juba asjakohaste meetmete ja vahendite väljatöötamisel, mitte pelgalt nende rakendamisel; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde oma pühendunud tegutsemist selle nimel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid kaasatud juba asjakohaste meetmete ja vahendite väljatöötamisel, mitte pelgalt nende rakendamisel;

| 13. | rõhutab kogu ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele iseloomulikku väga suurt võimet uuendada ja katsetada, eelkõige sellistes valdkondades nagu juurdepääs teabele, energiatõhusus, säästev liikuvus, jäätmekäitlus, haldusalane lihtsustamine, tervishoid ja ohutus; |
| --- | --- |

13.

rõhutab kogu ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele iseloomulikku väga suurt võimet uuendada ja katsetada, eelkõige sellistes valdkondades nagu juurdepääs teabele, energiatõhusus, säästev liikuvus, jäätmekäitlus, haldusalane lihtsustamine, tervishoid ja ohutus;

| 14. | tõdeb, et avaliku sektori innovatsioon on komitee ja Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni direktoraadi ühise teadmiste vahetamise platvormi üks selleaastastest teemadest. Platvormi tegevuse tulemusena tuleks asjast huvitatud linnad ja piirkonnad kuulutada avaliku halduse innovatiivse uuendamise ja innovatiivsete hangete eestvedajateks, et sel viisil tõhusalt levitada häid tavasid. Eesrindlike linnade ja piirkondade abil ja koostöös komisjoniga peaks olema võimalik saavutada tõhusam teenuste osutamine ja mastaabisääst kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

14.

tõdeb, et avaliku sektori innovatsioon on komitee ja Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni direktoraadi ühise teadmiste vahetamise platvormi üks selleaastastest teemadest. Platvormi tegevuse tulemusena tuleks asjast huvitatud linnad ja piirkonnad kuulutada avaliku halduse innovatiivse uuendamise ja innovatiivsete hangete eestvedajateks, et sel viisil tõhusalt levitada häid tavasid. Eesrindlike linnade ja piirkondade abil ja koostöös komisjoniga peaks olema võimalik saavutada tõhusam teenuste osutamine ja mastaabisääst kogu Euroopa Liidus;

Visioon ja aluspõhimõtted

| 15. | leiab, et valitsemissektori ülesanne on luua innovatsiooni soodustavad ökosüsteemid nii valitsemissektoris kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

15.

leiab, et valitsemissektori ülesanne on luua innovatsiooni soodustavad ökosüsteemid nii valitsemissektoris kui ka väljaspool seda;

| 16. | rõhutab, kui oluline on avatud valitsemissektor, mis võimaldab turvalist juurdepääsu oma andmetele ning teenustele eesmärgiga parandada läbipaistvust ja tõhusust; kiidab heaks põhimõtte, et valitsemissektori asutused peaksid läbipaistvalt ja kaasavalt jagama teavet omavahel, aga ka kodanike ja ettevõtjatega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on avatud valitsemissektor, mis võimaldab turvalist juurdepääsu oma andmetele ning teenustele eesmärgiga parandada läbipaistvust ja tõhusust; kiidab heaks põhimõtte, et valitsemissektori asutused peaksid läbipaistvalt ja kaasavalt jagama teavet omavahel, aga ka kodanike ja ettevõtjatega;

| 17. | kordab oma toetust valitsemissektori osutatavate teenuste puhul „digitaalsus normiks“ põhimõttele – muu hulgas piiriüleselt –, kui sellega kaasnevad digitaalset kaasamist kindlustavad meetmed (1); |
| --- | --- |

17.

kordab oma toetust valitsemissektori osutatavate teenuste puhul „digitaalsus normiks“ põhimõttele – muu hulgas piiriüleselt –, kui sellega kaasnevad digitaalset kaasamist kindlustavad meetmed (1);

| 18. | toetab ühekordsuse põhimõtet, mis tähendab, et haldusasutused tohivad kodanikelt ja ettevõtjatelt nõuda sama teavet vaid ühe korra. Selline lähenemisviis võimaldab lihtsustada suhtlemist kodanike, ettevõtjate ja avaliku sektori asutuste vahel; |
| --- | --- |

18.

toetab ühekordsuse põhimõtet, mis tähendab, et haldusasutused tohivad kodanikelt ja ettevõtjatelt nõuda sama teavet vaid ühe korra. Selline lähenemisviis võimaldab lihtsustada suhtlemist kodanike, ettevõtjate ja avaliku sektori asutuste vahel;

| 19. | toetab põhimõtet „koostalitlusvõime normiks“, mis on võtmetegur digiteerimisega kaasnevate võimaluste kasutamisel; |
| --- | --- |

19.

toetab põhimõtet „koostalitlusvõime normiks“, mis on võtmetegur digiteerimisega kaasnevate võimaluste kasutamisel;

| 20. | toetab ühise koostamise põhimõtet (2) ja kasutajate mõju suurendamist kõigis valitsemissektori osutatavate teenuste muutmise protsessides. See on kooskõlas ka komitee taotlusega toetuda samuti ühise koostamise põhimõttele tagamaks, et järgmise ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmi väljatöötamine toimuks territooriumide täielikul osalusel (3); |
| --- | --- |

20.

toetab ühise koostamise põhimõtet (2) ja kasutajate mõju suurendamist kõigis valitsemissektori osutatavate teenuste muutmise protsessides. See on kooskõlas ka komitee taotlusega toetuda samuti ühise koostamise põhimõttele tagamaks, et järgmise ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmi väljatöötamine toimuks territooriumide täielikul osalusel (3);

| 21. | väljendab heameelt õigusraamistiku ühtlustamise üle tänu isikuandmete kaitse üldmäärusele, mis võimaldab proportsionaalsuse põhimõtet järgides sobitada kokku põhiõiguse, millega tagatakse füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel, ja kõik teised asjakohased põhiõigused. Komitee tuletab meelde, et isikuandmete kaitse killustatud rakendamine Euroopa Liidus kätkeb endas taunitavat õiguslikku ebakindlust andmete vaba liikumise teel kogu liidus. Algatuse MyData arendamine Eesti eesistumisajal loob uusi võimalusi isikuandmete haldamise parandamiseks inimkesksel viisil; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt õigusraamistiku ühtlustamise üle tänu isikuandmete kaitse üldmäärusele, mis võimaldab proportsionaalsuse põhimõtet järgides sobitada kokku põhiõiguse, millega tagatakse füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel, ja kõik teised asjakohased põhiõigused. Komitee tuletab meelde, et isikuandmete kaitse killustatud rakendamine Euroopa Liidus kätkeb endas taunitavat õiguslikku ebakindlust andmete vaba liikumise teel kogu liidus. Algatuse MyData arendamine Eesti eesistumisajal loob uusi võimalusi isikuandmete haldamise parandamiseks inimkesksel viisil;

| 22. | toonitab, milline oluline roll võib olla eelkõige piirialade kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel asjakohaste, tõhusate ja püsivate piiriüleste teenuste väljaselgitamisel, katsetamisel ja arendamisel; |
| --- | --- |

22.

toonitab, milline oluline roll võib olla eelkõige piirialade kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel asjakohaste, tõhusate ja püsivate piiriüleste teenuste väljaselgitamisel, katsetamisel ja arendamisel;

| 23. | rõhutab, et ka erasektoril on tervikliku lähenemisviisi kujundamisel oma roll. Innovatsioon annab tarbijatele juurdepääsu paljudele avaliku ja erasektori teenustele lihtsustatud menetluste kaudu. Innovatsiooni valdkonnas tuleks erasektorit seetõttu käsitleda täieõigusliku osaleja ja valitsemissektori partnerina; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et ka erasektoril on tervikliku lähenemisviisi kujundamisel oma roll. Innovatsioon annab tarbijatele juurdepääsu paljudele avaliku ja erasektori teenustele lihtsustatud menetluste kaudu. Innovatsiooni valdkonnas tuleks erasektorit seetõttu käsitleda täieõigusliku osaleja ja valitsemissektori partnerina;

| 24. | tuletab meelde, et sotsiaalmajanduse digiteerimine ja sellest tulenevad uued tarbimis-, töö- ja suhtlemisharjumused tekitavad kodanikes uusi ootusi avaliku sektori osutatavate teenuste suhtes. Selles osas võimaldab avaliku sektori innovatsioon ja e-valitsuse parem kasutamine neile muutustele tulemuslikumalt vastata, eelkõige pidades silmas jagamismajanduse arengut ning sellega seotud teemasid, näiteks registreerimismenetlus, maksud ja tööhõive; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et sotsiaalmajanduse digiteerimine ja sellest tulenevad uued tarbimis-, töö- ja suhtlemisharjumused tekitavad kodanikes uusi ootusi avaliku sektori osutatavate teenuste suhtes. Selles osas võimaldab avaliku sektori innovatsioon ja e-valitsuse parem kasutamine neile muutustele tulemuslikumalt vastata, eelkõige pidades silmas jagamismajanduse arengut ning sellega seotud teemasid, näiteks registreerimismenetlus, maksud ja tööhõive;

A.   Struktuuriline mõõde

| 25. | leiab, et digitaalse kaasamise edendamine ja digiteenuste juurutamine on esmatähtsad valdkonnad, mille väljakutsed on seotud digitaalse ühtse turu väljakutsetega, mis tähendab ühtlasi, et vähendada tuleb usaldusväärse, kõrgjõudlusega ja taskukohase võrguga veel hõlmamata piirkondade osakaalu, arendades järjepidevalt meetmeid digitaalsete koostöövõrkude kasutuselevõtmise toetamiseks ja nende sisu arendamiseks; |
| --- | --- |

25.

leiab, et digitaalse kaasamise edendamine ja digiteenuste juurutamine on esmatähtsad valdkonnad, mille väljakutsed on seotud digitaalse ühtse turu väljakutsetega, mis tähendab ühtlasi, et vähendada tuleb usaldusväärse, kõrgjõudlusega ja taskukohase võrguga veel hõlmamata piirkondade osakaalu, arendades järjepidevalt meetmeid digitaalsete koostöövõrkude kasutuselevõtmise toetamiseks ja nende sisu arendamiseks;

| 26. | leiab, et sarnaselt kõigi teiste tundlikke andmeid käitlevate organisatsioonidega peaks ka valitsemissektor kandma süstemaatiliselt hoolt andmete klassifitseerimise ja turvalisuse eest. Arvestades olulist kahju, mida võivad põhjustada häkkimine, küberründed ja küberterrorism, võib teatavatel juhtudel osutuda vajalikuks kavandada lahendusi, kus andmed või isegi kogu süsteem on füüsiliselt eraldatud internetist; |
| --- | --- |

26.

leiab, et sarnaselt kõigi teiste tundlikke andmeid käitlevate organisatsioonidega peaks ka valitsemissektor kandma süstemaatiliselt hoolt andmete klassifitseerimise ja turvalisuse eest. Arvestades olulist kahju, mida võivad põhjustada häkkimine, küberründed ja küberterrorism, võib teatavatel juhtudel osutuda vajalikuks kavandada lahendusi, kus andmed või isegi kogu süsteem on füüsiliselt eraldatud internetist;

| 27. | rõhutab Euroopa Komisjoni rolli koostalitlusvõime ja ühtlustamise jaoks vajalike eeltingimuste loomisel, et võimaldada kõnealustel põhimõtetel rajanevat teabejagamist; |
| --- | --- |

27.

rõhutab Euroopa Komisjoni rolli koostalitlusvõime ja ühtlustamise jaoks vajalike eeltingimuste loomisel, et võimaldada kõnealustel põhimõtetel rajanevat teabejagamist;

| 28. | toetab püüet töötada digilahenduste abil välja piiriülesed avalikud teenused ja väljendab sellega seoses huvi algatuste vastu, mis aitavad ühelt poolt suurendada ametiasutustevahelist koostalitlusvõimet ning teiselt poolt arendada selliseid lahendusi nagu e-identimine ja e-allkiri; |
| --- | --- |

28.

toetab püüet töötada digilahenduste abil välja piiriülesed avalikud teenused ja väljendab sellega seoses huvi algatuste vastu, mis aitavad ühelt poolt suurendada ametiasutustevahelist koostalitlusvõimet ning teiselt poolt arendada selliseid lahendusi nagu e-identimine ja e-allkiri;

| 29. | nõuab digitaaltaristu arendamisel terviklikku lähenemisviisi, milles eri haldusasutused kasutavad koostalitusvõimelisi lahendusi ja jagavad nii palju kui võimalik ühist tehnilist baasi, töötades samas välja just enda konkreetsetele vajadustele vastavaid rakendusi. Sellise lähenemisviisi korral ei pea iga asutus arendama välja oma taristut, võimaldades samaaegselt kulude vähendamisega suurendada tõhusust. Lisaks aitaks selline lähenemisviis vältida ühtse turu territoriaalset killustatust; |
| --- | --- |

29.

nõuab digitaaltaristu arendamisel terviklikku lähenemisviisi, milles eri haldusasutused kasutavad koostalitusvõimelisi lahendusi ja jagavad nii palju kui võimalik ühist tehnilist baasi, töötades samas välja just enda konkreetsetele vajadustele vastavaid rakendusi. Sellise lähenemisviisi korral ei pea iga asutus arendama välja oma taristut, võimaldades samaaegselt kulude vähendamisega suurendada tõhusust. Lisaks aitaks selline lähenemisviis vältida ühtse turu territoriaalset killustatust;

| 30. | kordab kõnealuses kontekstis siiski oma üleskutset käsitleda lairibaühenduse arendamise projekte üldist majandushuvi pakkuvate teenustena (4); |
| --- | --- |

30.

kordab kõnealuses kontekstis siiski oma üleskutset käsitleda lairibaühenduse arendamise projekte üldist majandushuvi pakkuvate teenustena (4);

| 31. | toetab algatusi, mis aitavad parandada kodanike ja ettevõtete juurdepääsu avalikele teenustele. Iga algatuse juhtpõhimõte peaks olema lihtsustamine ja kasutaja vajadustele keskendumine; |
| --- | --- |

31.

toetab algatusi, mis aitavad parandada kodanike ja ettevõtete juurdepääsu avalikele teenustele. Iga algatuse juhtpõhimõte peaks olema lihtsustamine ja kasutaja vajadustele keskendumine;

B.   Inimmõõde

| 32. | on seisukohal, et avaliku sektori tõelise innovatiivsuse tagamiseks on vaja põhjalikke muudatusi organisatsioonikultuuris; rõhutab samuti rolli, mida eri haldusasutuste töötajad saavad innovatsiooni soodustamisel etendada; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et avaliku sektori tõelise innovatiivsuse tagamiseks on vaja põhjalikke muudatusi organisatsioonikultuuris; rõhutab samuti rolli, mida eri haldusasutuste töötajad saavad innovatsiooni soodustamisel etendada;

| 33. | loodab, et ametiisikute järjepidev koolitamine uute digitaalsete lahenduste valdkonnas saab nii kohalikes kui ka riiklikes ametiasutustes prioriteediks; nõuab ametiasutustes läbipaistvust, teabevahetust ja kogemuste vahetamist soodustava kultuuri levitamist; |
| --- | --- |

33.

loodab, et ametiisikute järjepidev koolitamine uute digitaalsete lahenduste valdkonnas saab nii kohalikes kui ka riiklikes ametiasutustes prioriteediks; nõuab ametiasutustes läbipaistvust, teabevahetust ja kogemuste vahetamist soodustava kultuuri levitamist;

| 34. | innustab eri ametiasutustes looma kõrgetasemelisi valdkondadevahelisi meeskondi, kuhu kaasataks kasutajad, kelle ülesanne on pakkuda innovaatilisi lahendusi avaliku sektori otsustajatele; |
| --- | --- |

34.

innustab eri ametiasutustes looma kõrgetasemelisi valdkondadevahelisi meeskondi, kuhu kaasataks kasutajad, kelle ülesanne on pakkuda innovaatilisi lahendusi avaliku sektori otsustajatele;

| 35. | leiab, et e-valitsuse potentsiaali täielik ärakasutamine tähendab, et esmalt tehakse jõupingutusi nii kodanike kui ka ettevõtjate usalduse suurendamiseks nende edastatavate andmete kasutamise vastu ning et selline usaldus eeldab teatavate andmete ühetaolist ja kõrgetasemelist kaitset. Komitee täheldab sellega seoses huvitavat asjaolu, et usaldus suureneb, kui kodanikel ja ettevõtjatel on õigus kontrollida, kuidas ametiasutused nende andmeid kasutavad; |
| --- | --- |

35.

leiab, et e-valitsuse potentsiaali täielik ärakasutamine tähendab, et esmalt tehakse jõupingutusi nii kodanike kui ka ettevõtjate usalduse suurendamiseks nende edastatavate andmete kasutamise vastu ning et selline usaldus eeldab teatavate andmete ühetaolist ja kõrgetasemelist kaitset. Komitee täheldab sellega seoses huvitavat asjaolu, et usaldus suureneb, kui kodanikel ja ettevõtjatel on õigus kontrollida, kuidas ametiasutused nende andmeid kasutavad;

| 36. | on veendunud, et ametiasutuste moderniseerimine digilahenduste abil peab samuti parandama kodanike osalemist avalikus otsustusprotsessis ning et seda kohaliku demokraatia seisukohalt äärmiselt olulist küsimust tuleb käsitleda konkreetsetes algatustes; |
| --- | --- |

36.

on veendunud, et ametiasutuste moderniseerimine digilahenduste abil peab samuti parandama kodanike osalemist avalikus otsustusprotsessis ning et seda kohaliku demokraatia seisukohalt äärmiselt olulist küsimust tuleb käsitleda konkreetsetes algatustes;

| 37. | rõhutab siinkohal haldusmenetluste ühise koostamise põhimõtet, mis kaasab kasutajaid avaliku sektori teenuste kavandamisse ja väljatöötamisse. See uut liiki koostöö avaliku sektori asutuste, kodanike ja ettevõtete vahel võimaldab ühelt poolt rahuldada kasutajate vajadusi, aga teiselt poolt määratleda kodanike oskused ja pädevused ning viia need omavahel kooskõlla, eesmärgiga teha koostööd ja parandada osutatavate teenuste kvaliteeti. Komitee soovitab kasutada olemasolevaid vahendeid, näiteks OECD töövahendeid, ning edendada neid kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

37.

rõhutab siinkohal haldusmenetluste ühise koostamise põhimõtet, mis kaasab kasutajaid avaliku sektori teenuste kavandamisse ja väljatöötamisse. See uut liiki koostöö avaliku sektori asutuste, kodanike ja ettevõtete vahel võimaldab ühelt poolt rahuldada kasutajate vajadusi, aga teiselt poolt määratleda kodanike oskused ja pädevused ning viia need omavahel kooskõlla, eesmärgiga teha koostööd ja parandada osutatavate teenuste kvaliteeti. Komitee soovitab kasutada olemasolevaid vahendeid, näiteks OECD töövahendeid, ning edendada neid kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 38. | teeb ettepaneku edendada tõhusalt Euroopa innovatsioonikeskuste võrgustike loomist, et stimuleerida linnade ja piirkondade innovatsioonitegevust; |
| --- | --- |

38.

teeb ettepaneku edendada tõhusalt Euroopa innovatsioonikeskuste võrgustike loomist, et stimuleerida linnade ja piirkondade innovatsioonitegevust;

| 39. | on arvamusel, et avaliku sektori digiteerimine tähendab digitaalteenustele juurdepääsu tagamist kõigile kodanikele, sõltumata nende haridustasemest, vanusest, võimalikust puudest või asukohast Euroopas; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et avaliku sektori digiteerimine tähendab digitaalteenustele juurdepääsu tagamist kõigile kodanikele, sõltumata nende haridustasemest, vanusest, võimalikust puudest või asukohast Euroopas;

| 40. | rõhutab, et kodanike ja ettevõtjate, eelkõige VKEde teadlikkuse suurendamine ja koolitamine digitaalsete avalike teenuste kasutamise valdkonnas on otsustava tähtsusega, et saavutada heakskiit valitsussektori digitaalsele üleminekule just eelkõige tehnoloogiavõhikute hulgas; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et kodanike ja ettevõtjate, eelkõige VKEde teadlikkuse suurendamine ja koolitamine digitaalsete avalike teenuste kasutamise valdkonnas on otsustava tähtsusega, et saavutada heakskiit valitsussektori digitaalsele üleminekule just eelkõige tehnoloogiavõhikute hulgas;

| 41. | on lisaks veendunud, et mõtteviisi muutumise aluseks on haridus ja koolitus, mistõttu toetab informaatikaõppe edendamist koolides, et tulevastel põlvkondadel oleks võimalik saada digiteerimisest tõelist kasu ja neist saaksid tuleviku teadmuspõhise ühiskonna aktiivsed liikmed. Asjakohased elukestva õppe struktuurid peavad võimaldama igas vanuses täiskasvanutel omandada digitaalseid oskusi või neid parandada; |
| --- | --- |

41.

on lisaks veendunud, et mõtteviisi muutumise aluseks on haridus ja koolitus, mistõttu toetab informaatikaõppe edendamist koolides, et tulevastel põlvkondadel oleks võimalik saada digiteerimisest tõelist kasu ja neist saaksid tuleviku teadmuspõhise ühiskonna aktiivsed liikmed. Asjakohased elukestva õppe struktuurid peavad võimaldama igas vanuses täiskasvanutel omandada digitaalseid oskusi või neid parandada;

Ulatuslikuma koostöö eelised

| 42. | rõhutab, et avaliku sektori innovatsiooni saab lihtsustada koostöö ning heade tavade vahetamise abil ametiasutuste vahel ja piiriüleselt; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et avaliku sektori innovatsiooni saab lihtsustada koostöö ning heade tavade vahetamise abil ametiasutuste vahel ja piiriüleselt;

| 43. | tervitab katsetusjärgus andmevahetuse pilootprojekti Eesti ja Soome ametiasutuste vahel (5) ning soovitab toetada samalaadset koopereerumist piirkondadevahelise koostöö raames; |
| --- | --- |

43.

tervitab katsetusjärgus andmevahetuse pilootprojekti Eesti ja Soome ametiasutuste vahel (5) ning soovitab toetada samalaadset koopereerumist piirkondadevahelise koostöö raames;

| 44. | soovitab arendada algatusi, mis võimaldavad kaardistada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste innovatsioonitegevust ning edendada kogemuste vahetamist ja heade tavade levitamist; |
| --- | --- |

44.

soovitab arendada algatusi, mis võimaldavad kaardistada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste innovatsioonitegevust ning edendada kogemuste vahetamist ja heade tavade levitamist;

| 45. | rõhutab, kuivõrd oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihedalt kõigisse poliitikavaldkondadesse, mis aitavad edendada avaliku sektori innovatsiooni digilahenduste kaudu; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, kuivõrd oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihedalt kõigisse poliitikavaldkondadesse, mis aitavad edendada avaliku sektori innovatsiooni digilahenduste kaudu;

Soovitused

| 46. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab avaliku sektori ajakohastamisel olema oluline roll; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab avaliku sektori ajakohastamisel olema oluline roll;

| 47. | tunneb heameelt Euroopa Regioonide Komitee osalemise üle sellistes platvormides nagu e-valitsuse tegevuskava 2016–2020 juhtnõukogu. Komitee märgib siiski, et täisliikme staatus nimetatud nõukogus ja partnerlus OECD avaliku sektori innovatsiooni vaatlusrühmaga annaksid Euroopa Regioonide Komiteele võimaluse panustada tõhusamalt avaliku sektori innovatsiooni edendamisse; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt Euroopa Regioonide Komitee osalemise üle sellistes platvormides nagu e-valitsuse tegevuskava 2016–2020 juhtnõukogu. Komitee märgib siiski, et täisliikme staatus nimetatud nõukogus ja partnerlus OECD avaliku sektori innovatsiooni vaatlusrühmaga annaksid Euroopa Regioonide Komiteele võimaluse panustada tõhusamalt avaliku sektori innovatsiooni edendamisse;

| 48. | teeb ettepaneku luua partnerlus Regioonide Komitee ja avatud valitsemise partnerlusprogrammi (Open Government Partnership – OGP) vahel; |
| --- | --- |

48.

teeb ettepaneku luua partnerlus Regioonide Komitee ja avatud valitsemise partnerlusprogrammi (Open Government Partnership – OGP) vahel;

| 49. | soovitab töötada välja konkreetsed näitajad, mis võimaldavad usaldusväärselt võrrelda haldusasutuste avatust digilahendustele; |
| --- | --- |

49.

soovitab töötada välja konkreetsed näitajad, mis võimaldavad usaldusväärselt võrrelda haldusasutuste avatust digilahendustele;

| 50. | kutsub avalikku sektorit üles pühenduma innovatsioonile, mis keskendub kasutajate vajadustele ja võtab omaks järgmised põhimõtted: piiramatu juurdepääs digitaalteenustele kõigi kodanike ja ettevõtjate jaoks, tundlike andmete kõrgetasemeline kaitse, „digitaalsus normiks“, ühekordsuse põhimõte, ühise koostamise põhimõte ja koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

50.

kutsub avalikku sektorit üles pühenduma innovatsioonile, mis keskendub kasutajate vajadustele ja võtab omaks järgmised põhimõtted: piiramatu juurdepääs digitaalteenustele kõigi kodanike ja ettevõtjate jaoks, tundlike andmete kõrgetasemeline kaitse, „digitaalsus normiks“, ühekordsuse põhimõte, ühise koostamise põhimõte ja koostalitlusvõime;

| 51. | teeb ettepaneku kuulutada asjast huvitatud linnad ja piirkonnad avaliku halduse innovatiivse uuendamise ja innovatiivsete hangete eestvedajateks, et sel viisil saavutada tõhusam teenuste osutamine ja mastaabisääst kogu Euroopas; |
| --- | --- |

51.

teeb ettepaneku kuulutada asjast huvitatud linnad ja piirkonnad avaliku halduse innovatiivse uuendamise ja innovatiivsete hangete eestvedajateks, et sel viisil saavutada tõhusam teenuste osutamine ja mastaabisääst kogu Euroopas;

| 52. | toetab Euroopa Parlamendi üleskutset Euroopa Komisjonile näidata selles valdkonnas teistele eeskuju; |
| --- | --- |

52.

toetab Euroopa Parlamendi üleskutset Euroopa Komisjonile näidata selles valdkonnas teistele eeskuju;

| 53. | soovitab kavandada ürituse, mis korrapäraste ajavahemike tagant võimaldaks esile tõsta parimaid tavasid, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on välja töötanud digilahendustele tugineva innovatsiooni vallas. |
| --- | --- |

53.

soovitab kavandada ürituse, mis korrapäraste ajavahemike tagant võimaldaks esile tõsta parimaid tavasid, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on välja töötanud digilahendustele tugineva innovatsiooni vallas.

Brüssel, 30. november 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa e-valitsuse tegevuskava 2016–2020“ (COR-2016-02882).

1

(2)  https://www.oecd.org/governance/observatory-public-sector-innovation/blog/page/citizenpoweredcitiesco-producingbetterpublicserviceswithcitizens.htm

2

(3)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Programmi „Horisont 2020“ kohalik ja piirkondlik mõõde ning uus teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm“ (COR-2017-00854).

3

(4)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa pilvandmetöötluse algatus ja IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul“ (COR-2016-02880).

4

(5)  Eesti ja Soome süvendavad oma koostööd, et arendada X-tee süsteemi, mis tagab andmete otsese ja turvalise vahetamist selle liikmete vahel. Kahe riigi poolt hiljuti ühiselt loodud ja tööle rakendatud Põhjamaade Koosvõimelahenduste Instituudil (Nordic Institute for Interoperability Solutions) saab olema võtmeroll koostalitlusvõime platvormi X-tee edasiarendamisel. (http://vm.fi/en/article/-/asset_publisher/suomi-ja-viro-perustavat-yhteisen-instituutin-kehittamaan-x-road-teknologiaa)

5

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/39

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Deinstitutsionaliseerimine kohaliku ja piirkondliku tasandi hooldussüsteemides“

(2018/C 164/07)

| Raportöör: | Xamuel Gonzalez Westling (SE–PES), Hoforsi vallavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Xamuel Gonzalez Westling (SE–PES), Hoforsi vallavolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Puuetega inimeste õigused

| 1. | väljendab heameelt Eesti valitsuselt saadud konsulteerimistaotluse üle koostada arvamus teemal „Deinstitutsionaliseerimine kohaliku ja piirkondliku tasandi hooldussüsteemides“. Hinnanguliselt on ELis umbes igal kuuendal ehk ligikaudu 80 miljonil inimesel erineva raskusastmega puue, ulatudes kergest raskeni. Enam kui kolmandikul kõikidest üle 75aastastest inimestest on puue, mis takistab nende igapäevaelu. Lähiaastatel on oodata nende näitajate suurenemist koos ELi rahvastiku vananemisega (1). Kuigi puuetega inimeste elu ja elamistingimused on viimase 20 aasta jooksul märkimisväärselt paranenud, on mitmes ELi liikmesriigis jätkuvalt suuremaid või väiksemaid vajakajäämisi nii puuetega inimeste tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonnas kui ka neisse suhtumises. Kahjuks tuleb endiselt ette, et piiratakse näiteks arengupeetusega ja/või vaimuhaigete inimeste õigust teha oma eluga seotud otsuseid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Eesti valitsuselt saadud konsulteerimistaotluse üle koostada arvamus teemal „Deinstitutsionaliseerimine kohaliku ja piirkondliku tasandi hooldussüsteemides“. Hinnanguliselt on ELis umbes igal kuuendal ehk ligikaudu 80 miljonil inimesel erineva raskusastmega puue, ulatudes kergest raskeni. Enam kui kolmandikul kõikidest üle 75aastastest inimestest on puue, mis takistab nende igapäevaelu. Lähiaastatel on oodata nende näitajate suurenemist koos ELi rahvastiku vananemisega (1). Kuigi puuetega inimeste elu ja elamistingimused on viimase 20 aasta jooksul märkimisväärselt paranenud, on mitmes ELi liikmesriigis jätkuvalt suuremaid või väiksemaid vajakajäämisi nii puuetega inimeste tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonnas kui ka neisse suhtumises. Kahjuks tuleb endiselt ette, et piiratakse näiteks arengupeetusega ja/või vaimuhaigete inimeste õigust teha oma eluga seotud otsuseid;

| 2. | usub kindlalt, et puudega isikutel peaksid olema kõik võimalused ühiskonda integreeruda ja iseseisvalt elada ning et nende valikuvabadust tuleb austada. Komitee tuletab seejuures meelde, et hooldussüsteemid erinevad riigiti, mis tähendab, et üleminek kogukonnapõhisele hooldusele peab olema kohandatud kohalikele oludele ning kaasama peab nii asjaomased kogukonnad kui ka kasutajad ja nende pered. Komitee rõhutab, et käesoleva arvamuse eesmärk ei ole institutsioonilist hooldust igas olukorras välistada või hukka mõista – institutsioon ei ole ainus lahendus, kuid seda tuleks pidada üheks võimalikuks lahenduseks. Mõnes riigis ollakse uutele toetusviisidele avatumad, mistõttu nad suudavad kohaneda mitmesuguste olukordadega ja pakkuda igaühele maksimaalseid heaoluvõimalusi nende puude raskusastmest sõltumata. Iseäranis tuleb rõhutada perede rolli selliste institutsioonide töös; |
| --- | --- |

2.

usub kindlalt, et puudega isikutel peaksid olema kõik võimalused ühiskonda integreeruda ja iseseisvalt elada ning et nende valikuvabadust tuleb austada. Komitee tuletab seejuures meelde, et hooldussüsteemid erinevad riigiti, mis tähendab, et üleminek kogukonnapõhisele hooldusele peab olema kohandatud kohalikele oludele ning kaasama peab nii asjaomased kogukonnad kui ka kasutajad ja nende pered. Komitee rõhutab, et käesoleva arvamuse eesmärk ei ole institutsioonilist hooldust igas olukorras välistada või hukka mõista – institutsioon ei ole ainus lahendus, kuid seda tuleks pidada üheks võimalikuks lahenduseks. Mõnes riigis ollakse uutele toetusviisidele avatumad, mistõttu nad suudavad kohaneda mitmesuguste olukordadega ja pakkuda igaühele maksimaalseid heaoluvõimalusi nende puude raskusastmest sõltumata. Iseäranis tuleb rõhutada perede rolli selliste institutsioonide töös;

| 3. | märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt on ELi rahvatervise poliitika peamine eesmärk täiendada liikmesriikides riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil teostatavat tervishoiupoliitikat. Täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on ELi roll järgmine:






  — | edendada kooskõlastamist, mis on suunatud rahvatervise parandamisele, füüsiliste ja vaimsete haiguste ennetamisele ning füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist; |
| --- | --- | --- |

3.

märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt on ELi rahvatervise poliitika peamine eesmärk täiendada liikmesriikides riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil teostatavat tervishoiupoliitikat. Täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on ELi roll järgmine:

—

edendada kooskõlastamist, mis on suunatud rahvatervise parandamisele, füüsiliste ja vaimsete haiguste ennetamisele ning füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist;

| — | kehtestada inimpäritoluga organitele ja ainetele, meditsiiniseadmetele ning veterinaaria- ja fütosanitaarvaldkonnas konkreetsed kvaliteedi- ja ohutusnõuded; |
| --- | --- |

—

kehtestada inimpäritoluga organitele ja ainetele, meditsiiniseadmetele ning veterinaaria- ja fütosanitaarvaldkonnas konkreetsed kvaliteedi- ja ohutusnõuded;

| 4. | tõdeb, et 2006. aastal vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon hõlmab uut puude käsitust, keskendudes sellele, kuidas saab ühiskonda ja ümbritsevat keskkonda kohandada nii, et korvata puudest põhjustatud takistusi ning kaasata inimene ühiskonda, et ta saaks elada võimalikult iseseisvat elu. 2017. aasta novembris oli 28 ELi liikmesriigist ratifitseerinud konventsiooni 27 riiki, kellest 22 oli lisaks ratifitseerinud fakultatiivprotokolli (2). Komitee soovitab kõikidel liikmesriikidel ratifitseerida nii konventsioon kui ka fakultatiivprotokoll; |
| --- | --- |

4.

tõdeb, et 2006. aastal vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon hõlmab uut puude käsitust, keskendudes sellele, kuidas saab ühiskonda ja ümbritsevat keskkonda kohandada nii, et korvata puudest põhjustatud takistusi ning kaasata inimene ühiskonda, et ta saaks elada võimalikult iseseisvat elu. 2017. aasta novembris oli 28 ELi liikmesriigist ratifitseerinud konventsiooni 27 riiki, kellest 22 oli lisaks ratifitseerinud fakultatiivprotokolli (2). Komitee soovitab kõikidel liikmesriikidel ratifitseerida nii konventsioon kui ka fakultatiivprotokoll;

| 5. | kasutab ÜRO määratlust puude kohta, st puue on pikaajalise füüsilise, vaimse, intellektuaalse või meelelise vaegusega isikute ning suhtumuslike ja keskkondlike takistuste vastasmõju tagajärg, mis takistab nende isikute täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel. Puue võib tekkida haiguse, mõne muu seisundi või kaasasündinud või päriliku kahjustuse tagajärjel. Sellised haigused, seisundid või kahjustused võivad olla kas püsivad või mööduvad; |
| --- | --- |

5.

kasutab ÜRO määratlust puude kohta, st puue on pikaajalise füüsilise, vaimse, intellektuaalse või meelelise vaegusega isikute ning suhtumuslike ja keskkondlike takistuste vastasmõju tagajärg, mis takistab nende isikute täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel. Puue võib tekkida haiguse, mõne muu seisundi või kaasasündinud või päriliku kahjustuse tagajärjel. Sellised haigused, seisundid või kahjustused võivad olla kas püsivad või mööduvad;

Üleminek institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele

| 6. | väljendab heameelt algatuse üle, mille eestvedaja on endine volinik Vladimir Špidla, kes töötas koos eksperdirühmaga välja Euroopa ühtsed suunised institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku kohta (3). Komitee soovitab nende suuniste alusel määratleda institutsiooni kui hooldusasutust, kus elanikud on ülejäänud ühiskonnast eraldatud ja/või sunnitud koos elama, kus elanikel puudub piisav kontroll oma elu ja neid käsitlevate otsuste üle ning kus organisatsiooni nõudmised ja vajadused on sageli tähtsamal kohal kui elanike isiklikud vajadused. Suunised on välja töötatud eesmärgiga toetada liikmesriikide üleminekut institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele. Deinstitutsionaliseerimist juurutavate riikide kogemustele ja õppetundidele tuginedes peab arengut aja jooksul toetama ühine strateegia ja nägemus, kasutajate ja nende lähedaste kaasamine, kõikide osalejate ühine vastutuse võtmine kõikidel tasanditel ning juhendamine, juhtimine ja protsessi toetamine. Komitee on seisukohal, et suunised võivad pakkuda arvestatavat tuge institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisemale hooldusele üleminekuks ning soovitab kõikidel liikmesriikidel neid kasutada; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt algatuse üle, mille eestvedaja on endine volinik Vladimir Špidla, kes töötas koos eksperdirühmaga välja Euroopa ühtsed suunised institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku kohta (3). Komitee soovitab nende suuniste alusel määratleda institutsiooni kui hooldusasutust, kus elanikud on ülejäänud ühiskonnast eraldatud ja/või sunnitud koos elama, kus elanikel puudub piisav kontroll oma elu ja neid käsitlevate otsuste üle ning kus organisatsiooni nõudmised ja vajadused on sageli tähtsamal kohal kui elanike isiklikud vajadused. Suunised on välja töötatud eesmärgiga toetada liikmesriikide üleminekut institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele. Deinstitutsionaliseerimist juurutavate riikide kogemustele ja õppetundidele tuginedes peab arengut aja jooksul toetama ühine strateegia ja nägemus, kasutajate ja nende lähedaste kaasamine, kõikide osalejate ühine vastutuse võtmine kõikidel tasanditel ning juhendamine, juhtimine ja protsessi toetamine. Komitee on seisukohal, et suunised võivad pakkuda arvestatavat tuge institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisemale hooldusele üleminekuks ning soovitab kõikidel liikmesriikidel neid kasutada;

| 7. | märgib, et institutsiooniline hooldus seatakse üha enam kahtluse alla ja et mitmed teadusuuringud osutavad pikaajalise institutsioonilise hoolduse kaugeleulatuvatele negatiivsetele tagajärgedele asjaomaste inimeste jaoks, näiteks vabaduse äravõtmine, häbimärgistamine, sõltumatuse kaotus ja umbisikustamine. Negatiivset mõju avaldatakse ka institutsioonide töötajaskonnale. Sellest tulenevalt valitseb ühine seisukoht, et eelistada tuleks avatumaid kogukonnapõhise hoolduse võimalusi, mis peaksid suunama edasist arengut. Seda rõhutatakse ka Euroopa vaimse tervise tegevuskavas (4). Kava töötas välja Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa piirkondlik büroo, tehes tihedat koostööd ja pidades dialoogi liikmesriikidega, kes samuti kava toetavad. Komitee kordab ühtlasi, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatakse puudega inimese õigus „elada kogukonnas ning omada teistega võrdseid valikuid“ (5); |
| --- | --- |

7.

märgib, et institutsiooniline hooldus seatakse üha enam kahtluse alla ja et mitmed teadusuuringud osutavad pikaajalise institutsioonilise hoolduse kaugeleulatuvatele negatiivsetele tagajärgedele asjaomaste inimeste jaoks, näiteks vabaduse äravõtmine, häbimärgistamine, sõltumatuse kaotus ja umbisikustamine. Negatiivset mõju avaldatakse ka institutsioonide töötajaskonnale. Sellest tulenevalt valitseb ühine seisukoht, et eelistada tuleks avatumaid kogukonnapõhise hoolduse võimalusi, mis peaksid suunama edasist arengut. Seda rõhutatakse ka Euroopa vaimse tervise tegevuskavas (4). Kava töötas välja Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa piirkondlik büroo, tehes tihedat koostööd ja pidades dialoogi liikmesriikidega, kes samuti kava toetavad. Komitee kordab ühtlasi, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatakse puudega inimese õigus „elada kogukonnas ning omada teistega võrdseid valikuid“ (5);

| 8. | juhib tähelepanu, et viimase 20 aasta jooksul toimunud areng suurte institutsioonide ja erihaiglate järkjärgulise kaotamise suunas, eelistades avatumat ja kogukonnapõhisemat hooldust, on olnud paljudes ELi liikmesriikides küllaltki sarnane. Sellele vaatamata elab Euroopa riikide hooldusasutustes praegu jätkuvalt üle miljoni puuetega inimese (6). Üleminek institutsiooniliselt hoolduselt avatumale ja kogukonnapõhisemale hooldusele ei saa toimuda üleöö. See on aastatepikkune protsess, mis eeldab panustamist ja meetmeid ühiskonna kõikidel tasanditel ning muutusi nii suhtumises kui ka seadusandluses. Komitee arvates on oluline, et kõik ELi liikmesriigid seaksid kogukonnapõhisema hoolduse arendamise esmatähtsaks ning et deinstitutsionaliseerimisel austatakse sihtrühma õigusi ja tagatakse maksimaalne positiivne mõju asjaomastele isikutele; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu, et viimase 20 aasta jooksul toimunud areng suurte institutsioonide ja erihaiglate järkjärgulise kaotamise suunas, eelistades avatumat ja kogukonnapõhisemat hooldust, on olnud paljudes ELi liikmesriikides küllaltki sarnane. Sellele vaatamata elab Euroopa riikide hooldusasutustes praegu jätkuvalt üle miljoni puuetega inimese (6). Üleminek institutsiooniliselt hoolduselt avatumale ja kogukonnapõhisemale hooldusele ei saa toimuda üleöö. See on aastatepikkune protsess, mis eeldab panustamist ja meetmeid ühiskonna kõikidel tasanditel ning muutusi nii suhtumises kui ka seadusandluses. Komitee arvates on oluline, et kõik ELi liikmesriigid seaksid kogukonnapõhisema hoolduse arendamise esmatähtsaks ning et deinstitutsionaliseerimisel austatakse sihtrühma õigusi ja tagatakse maksimaalne positiivne mõju asjaomastele isikutele;

| 9. | peab oluliseks osutada ohule, et kogukonnapõhisemale avatumale hooldusele üle minevad riigid loovad suletavate institutsioonide asemel uusi. Iseäranis raskete ja keeruliste vajadustega sihtrühmade vajaduste rahuldamine võib olla ühiskonna seisukohalt keeruline ning isikule kohandatud lahenduste puudumise korral võidakse kergekäeliselt luua uusi, institutsioonilaadseid hooldekodusid või hooldusasutusi. See võib juhtuda ka teravas kriisisituatsioonis. Näiteks jõudsid 2015. aasta sügisel mitmesse ELi liikmesriiki suured pagulaste vood ning inimeste peavarjuvajaduse kiireks lahendamiseks loodi pagulaskeskused ja kinnipidamiskohad. Ajutistena mõeldud ja plaanitud lahendused kipuvad aga muutuma pikaajaliseks koos sellest tulenevate negatiivsete tagajärgedega üksikisiku jaoks; |
| --- | --- |

9.

peab oluliseks osutada ohule, et kogukonnapõhisemale avatumale hooldusele üle minevad riigid loovad suletavate institutsioonide asemel uusi. Iseäranis raskete ja keeruliste vajadustega sihtrühmade vajaduste rahuldamine võib olla ühiskonna seisukohalt keeruline ning isikule kohandatud lahenduste puudumise korral võidakse kergekäeliselt luua uusi, institutsioonilaadseid hooldekodusid või hooldusasutusi. See võib juhtuda ka teravas kriisisituatsioonis. Näiteks jõudsid 2015. aasta sügisel mitmesse ELi liikmesriiki suured pagulaste vood ning inimeste peavarjuvajaduse kiireks lahendamiseks loodi pagulaskeskused ja kinnipidamiskohad. Ajutistena mõeldud ja plaanitud lahendused kipuvad aga muutuma pikaajaliseks koos sellest tulenevate negatiivsete tagajärgedega üksikisiku jaoks;

Häbimärgistamise vastu võitlemine

| 10. | märgib, et ELi liikmesriikides kehtivad erinevad seadused ja poliitikadokumendid, milles on sätestatud, et puuetega inimesed peaksid saama osaleda ühiskonnas ja et neil peaks olema teistega samasugune võimalus oma elu elada. Sellele vaatamata valitseb ühiskonnas varjatud, kuid mõnikord ka avalik vastuseis puuetega inimestele. Häbimärgistatud sihtrühmadesse suhtutakse sageli vaenulikult ja hirmuga ning neid peetakse alaväärtuslikeks ja koormavateks. Mitu uuringut on näidanud, et vaimuhaigeid inimesi häbimärgistatakse (7). Häbimärgistamisega kaasneb omakorda nende inimeste diskrimineerimine. See võib väljenduda näiteks ebapiisavates hooldusvõimalustes või sotsiaalses toes, mille tagajärjel halveneb inimese vaimne tervis veelgi. Tekib nõiaring, millest ei pruugi enam välja saada ja mis võib aina süveneda. Deinstitutsionaliseerimine on midagi enamat kui suurte institutsioonide sulgemine ja alternatiivsete hooldusvõimaluste loomine. See tähendab ka eelarvamuste ja stereotüüpide vastu võitlemist ning suhtumise muutmist – alates sellest, et puuetega inimestesse ei suhtutaks eeskätt kui objektidesse ning passiivsetesse hoolduse ja ravi saajatesse, ning lõpetades sellega, et neid tunnustataks ühiskonna võrdväärsete kodanikena, kellele kehtivad kõik inimõigused. Komitee on seisukohal, et liikmesriigid peaksid deinstitutsionaliseerimisega samaaegselt võitlema ka häbimärgistamise vastu ja takistama diskrimineerimist. ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist (artiklid 4–6) lähtudes hõlmab see muu hulgas riikide positiivseid ja ennetavaid meetmeid igasuguse diskrimineerimise vältimiseks ja inimõiguste tagamiseks kõikide jaoks. Komitee tõdeb, et inspiratsiooni saamiseks on palju häid näiteid riiklikest häbimärgistamisevastastest kampaaniatest nii ELi liikmesriikides kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ELi liikmesriikides kehtivad erinevad seadused ja poliitikadokumendid, milles on sätestatud, et puuetega inimesed peaksid saama osaleda ühiskonnas ja et neil peaks olema teistega samasugune võimalus oma elu elada. Sellele vaatamata valitseb ühiskonnas varjatud, kuid mõnikord ka avalik vastuseis puuetega inimestele. Häbimärgistatud sihtrühmadesse suhtutakse sageli vaenulikult ja hirmuga ning neid peetakse alaväärtuslikeks ja koormavateks. Mitu uuringut on näidanud, et vaimuhaigeid inimesi häbimärgistatakse (7). Häbimärgistamisega kaasneb omakorda nende inimeste diskrimineerimine. See võib väljenduda näiteks ebapiisavates hooldusvõimalustes või sotsiaalses toes, mille tagajärjel halveneb inimese vaimne tervis veelgi. Tekib nõiaring, millest ei pruugi enam välja saada ja mis võib aina süveneda. Deinstitutsionaliseerimine on midagi enamat kui suurte institutsioonide sulgemine ja alternatiivsete hooldusvõimaluste loomine. See tähendab ka eelarvamuste ja stereotüüpide vastu võitlemist ning suhtumise muutmist – alates sellest, et puuetega inimestesse ei suhtutaks eeskätt kui objektidesse ning passiivsetesse hoolduse ja ravi saajatesse, ning lõpetades sellega, et neid tunnustataks ühiskonna võrdväärsete kodanikena, kellele kehtivad kõik inimõigused. Komitee on seisukohal, et liikmesriigid peaksid deinstitutsionaliseerimisega samaaegselt võitlema ka häbimärgistamise vastu ja takistama diskrimineerimist. ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist (artiklid 4–6) lähtudes hõlmab see muu hulgas riikide positiivseid ja ennetavaid meetmeid igasuguse diskrimineerimise vältimiseks ja inimõiguste tagamiseks kõikide jaoks. Komitee tõdeb, et inspiratsiooni saamiseks on palju häid näiteid riiklikest häbimärgistamisevastastest kampaaniatest nii ELi liikmesriikides kui ka väljaspool;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et avatumasse kogukonnapõhisesse hooldusesse suunatud patsientide isiklikke vajadusi tuleb kohaselt hinnata. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tagama nende vajaduste rahuldamise, et kasutajatel oleks kontroll oma elu üle ja nad saaksid tegelikult teha valikuid ja otsuseid selle kohta, kus, kellega ja kuidas elada. Teenused (sh isikuabiteenus) tuleb teha kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks kõigi jaoks, et tagada kasutajate integreerimine kogukonda ja võimalus elada võimalikult iseseisvat elu; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et avatumasse kogukonnapõhisesse hooldusesse suunatud patsientide isiklikke vajadusi tuleb kohaselt hinnata. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tagama nende vajaduste rahuldamise, et kasutajatel oleks kontroll oma elu üle ja nad saaksid tegelikult teha valikuid ja otsuseid selle kohta, kus, kellega ja kuidas elada. Teenused (sh isikuabiteenus) tuleb teha kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks kõigi jaoks, et tagada kasutajate integreerimine kogukonda ja võimalus elada võimalikult iseseisvat elu;

Oskused ja teadmised

| 12. | rõhutab, et institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele üleminek eeldab paradigma muutust ka töötajate ja nende oskuste valdkonnas. Kui varem keskenduti meditsiinivaldkonna teadmistele ja elukutsetele, siis kogukonnapõhisemale hooldusele üleminek on päevakorda toonud vajaduse sotsiaalsete ja pedagoogiliste oskuste järele. Komitee arvates on tähtis, et puudega isikute tugipersonalil oleksid vajalikud teadmised oma ülesannete täitmiseks (ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 4). Töötajate asjakohased oskused ei kiirenda mitte ainult kogukonnapõhisele hooldusele üleminekut, vaid ennetavad ka uute institutsioonide loomist. Paljudes riikides puuduvad adekvaatse akadeemilise kvalifikatsiooniga töötajad. Rahvusvaheline koostöö ja töötajate vahetus võiks olla üks viis õigete oskustega töötajate kättesaadavuse suurendamiseks. Komitee soovitab ülemineku hõlbustamiseks töötajate vahetust koos uute väljaõppeprogrammidega ülikooli ja gümnaasiumi tasandil. Kvalifitseeritud personali kättesaadavuse tagamine eeldab planeerimist ja koordineerimist. Komitee rõhutab, et uute ja ümberõppe läbinud töötajate väljaõpe peab hõlmama teadmisi inimõigustest, sellest, milline on puudega inimese elu ja mida tähendab kinnises institutsioonis elamine ning kuidas kaasata inimest otsuste tegemisse selle üle, millist tuge ta soovib. Olles institutsioonis elamisega harjunud, ei ole lihtne ümber harjuda eluga omaette ega sellega, et saab ise enda eest otsustada. Ühiskonnas kohanemisel on kõnealustel inimestel oht jääda eraldatuks ja/või tõrjutuks. On väga tähtis, et need inimesed ei jääks üksi ja neid toetaks pädev personal, kes hoiab silma peal nii neil kui ka nende vajadustel. Valdkonnas tehtud uuringud ja teadmiste areng on olnud positiivsed, eriti just seoses vaimse ja neuropsühhiaatrilise puudega. Teadmis- ja tõenduspõhiste meetodite kättesaadavus ja kasutamine on kasvanud nii meditsiiniliste kui ka psühholoogiliste protseduuride, aga ka psühhosotsiaalsete tugiteenuste ja kognitiivsete abivahendite puhul. Rootsis on juba mitu aastat käibel sotsiaalameti väljaantud riiklikud suunised paljudel teemadel, näiteks skisofreenia ja skisofreenialaadse seisundi kohta (8). Suunised sisaldavad keskseid soovitusi tõenduspõhiste meetodite kohta tervishoius ja sotsiaalteenuste osutamisel. Lisaks on sotsiaalamet avaldanud töövõtete ja üldiste nõuannete käsiraamatu erineva puudega inimestega tegelevate töötajate ja tööandjate teadmiste ja oskuste taseme kohta (9)
   (10); |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele üleminek eeldab paradigma muutust ka töötajate ja nende oskuste valdkonnas. Kui varem keskenduti meditsiinivaldkonna teadmistele ja elukutsetele, siis kogukonnapõhisemale hooldusele üleminek on päevakorda toonud vajaduse sotsiaalsete ja pedagoogiliste oskuste järele. Komitee arvates on tähtis, et puudega isikute tugipersonalil oleksid vajalikud teadmised oma ülesannete täitmiseks (ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 4). Töötajate asjakohased oskused ei kiirenda mitte ainult kogukonnapõhisele hooldusele üleminekut, vaid ennetavad ka uute institutsioonide loomist. Paljudes riikides puuduvad adekvaatse akadeemilise kvalifikatsiooniga töötajad. Rahvusvaheline koostöö ja töötajate vahetus võiks olla üks viis õigete oskustega töötajate kättesaadavuse suurendamiseks. Komitee soovitab ülemineku hõlbustamiseks töötajate vahetust koos uute väljaõppeprogrammidega ülikooli ja gümnaasiumi tasandil. Kvalifitseeritud personali kättesaadavuse tagamine eeldab planeerimist ja koordineerimist. Komitee rõhutab, et uute ja ümberõppe läbinud töötajate väljaõpe peab hõlmama teadmisi inimõigustest, sellest, milline on puudega inimese elu ja mida tähendab kinnises institutsioonis elamine ning kuidas kaasata inimest otsuste tegemisse selle üle, millist tuge ta soovib. Olles institutsioonis elamisega harjunud, ei ole lihtne ümber harjuda eluga omaette ega sellega, et saab ise enda eest otsustada. Ühiskonnas kohanemisel on kõnealustel inimestel oht jääda eraldatuks ja/või tõrjutuks. On väga tähtis, et need inimesed ei jääks üksi ja neid toetaks pädev personal, kes hoiab silma peal nii neil kui ka nende vajadustel. Valdkonnas tehtud uuringud ja teadmiste areng on olnud positiivsed, eriti just seoses vaimse ja neuropsühhiaatrilise puudega. Teadmis- ja tõenduspõhiste meetodite kättesaadavus ja kasutamine on kasvanud nii meditsiiniliste kui ka psühholoogiliste protseduuride, aga ka psühhosotsiaalsete tugiteenuste ja kognitiivsete abivahendite puhul. Rootsis on juba mitu aastat käibel sotsiaalameti väljaantud riiklikud suunised paljudel teemadel, näiteks skisofreenia ja skisofreenialaadse seisundi kohta (8). Suunised sisaldavad keskseid soovitusi tõenduspõhiste meetodite kohta tervishoius ja sotsiaalteenuste osutamisel. Lisaks on sotsiaalamet avaldanud töövõtete ja üldiste nõuannete käsiraamatu erineva puudega inimestega tegelevate töötajate ja tööandjate teadmiste ja oskuste taseme kohta (9)
   (10);

Lapsed ja noorukid

| 13. | väljendab heameelt selle üle, et ELi riikide välisministrid võtsid vastu läbivaadatud suunised lapse õiguste edendamise ja kaitse kohta. Tuginedes kehtivatele ÜRO konventsioonidele, on komitee seisukohal, et kõik ELi riigid peavad toetama põhimõtet, et lapsed peavad kasvama peres. Uuringu kohaselt ei arene institutsioonides kasvanud lapsed samamoodi nagu pereringis üles kasvavad lapsed ning neil ei ole teiste lastega sarnaseid õigusi ja kooliskäimisvõimalusi. Samuti näitab uuring, et institutsioonis üleskasvamise tõttu võivad neil lastel hilisemas elus tekkida käitumisprobleemid ja sotsiaalsed raskused. Institutsioonides kasvavad lapsed on tihti alamotiveeritud ja stiimuleid leitakse hoopis ennast kahjustavast või probleemsest käitumisest. Positiivseks arenguks vajavad kõik lapsed järjepidevust ja lähedust. Komitee soovitab kõikidel ELi riikidel pakkuda puuetega lastele ja nende vanematele vajalikku abi ja tuge eelkõige kas nende kodus või kodu lähedal. Vanemad peavad saama oma lapse puudele vastavat tuge ja koolitust ning ühiskond/kohalik omavalitsus peab toetama neid lapsevanema rolli täitmisel. Kui vanematel on vaja lühemat tööaega, et abistada kodus oma puudega last, oleks abi majanduslikust toetusest; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt selle üle, et ELi riikide välisministrid võtsid vastu läbivaadatud suunised lapse õiguste edendamise ja kaitse kohta. Tuginedes kehtivatele ÜRO konventsioonidele, on komitee seisukohal, et kõik ELi riigid peavad toetama põhimõtet, et lapsed peavad kasvama peres. Uuringu kohaselt ei arene institutsioonides kasvanud lapsed samamoodi nagu pereringis üles kasvavad lapsed ning neil ei ole teiste lastega sarnaseid õigusi ja kooliskäimisvõimalusi. Samuti näitab uuring, et institutsioonis üleskasvamise tõttu võivad neil lastel hilisemas elus tekkida käitumisprobleemid ja sotsiaalsed raskused. Institutsioonides kasvavad lapsed on tihti alamotiveeritud ja stiimuleid leitakse hoopis ennast kahjustavast või probleemsest käitumisest. Positiivseks arenguks vajavad kõik lapsed järjepidevust ja lähedust. Komitee soovitab kõikidel ELi riikidel pakkuda puuetega lastele ja nende vanematele vajalikku abi ja tuge eelkõige kas nende kodus või kodu lähedal. Vanemad peavad saama oma lapse puudele vastavat tuge ja koolitust ning ühiskond/kohalik omavalitsus peab toetama neid lapsevanema rolli täitmisel. Kui vanematel on vaja lühemat tööaega, et abistada kodus oma puudega last, oleks abi majanduslikust toetusest;

| 14. | kordab, et puuetega lastel ja noorukitel on samasugune kooliskäimisõigus ja -kohustus nagu teistelgi lastel. Kool peab suutma täita lapse vajadused, sest vastasel juhul võib laps jääda eraldatuks ka väljaspool institutsioone. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad koolieelarvetesse rohkem investeerima, et tegeleda asjakohaste ruumide puudusega, seades prioriteediks juurdepääsetavuse ja universaalse kujunduse. Vaja on käivitada programmid, et suurendada puudealast teadlikkust kooli töötajaskonna ja teiste laste hulgas ning pakkuda õpetajatele asjakohast koolitust kaasavate meetodite alal ning motiveerida neid puudega lastega töötama. Suhtumist tuleb muuta ja eelarvamusi vältida, et võimaldada täielikku kaasamist; |
| --- | --- |

14.

kordab, et puuetega lastel ja noorukitel on samasugune kooliskäimisõigus ja -kohustus nagu teistelgi lastel. Kool peab suutma täita lapse vajadused, sest vastasel juhul võib laps jääda eraldatuks ka väljaspool institutsioone. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad koolieelarvetesse rohkem investeerima, et tegeleda asjakohaste ruumide puudusega, seades prioriteediks juurdepääsetavuse ja universaalse kujunduse. Vaja on käivitada programmid, et suurendada puudealast teadlikkust kooli töötajaskonna ja teiste laste hulgas ning pakkuda õpetajatele asjakohast koolitust kaasavate meetodite alal ning motiveerida neid puudega lastega töötama. Suhtumist tuleb muuta ja eelarvamusi vältida, et võimaldada täielikku kaasamist;

Eestkoste ja hooldus

| 15. | osutab, et suur osa arengupeetusega ja/või vaimuhaigeid ELi kodanikke on seatud kas eestkoste (plenary guardianship) või hoolduse (partial guardianship) alla. Komitee tõdeb, et hoolduse seadmine võib aidata kaitsta asjaomaste isikute huve ja kaitsta neid võimalike kuritarvitamiste eest. Siiski on komitee mures, et eestkoste puhul kaotab inimene põhimõtteliselt kõik oma juriidilised õigused ja inimese elu käsitlevaid tähtsamaid otsuseid hakkab tegema tema seaduslik esindaja. Paljud täiskasvanud on paigutatud seadusliku esindaja poolt vastu nende tahtmist institutsioonidesse. Komitee soovitab liikmesriikidel teha tööd selle nimel, et vähendada vajadust eestkoste seadmise järele, kaasates otsustamisprotsessi kasutajaid, nende peresid, kasutajate õiguste eest seisvaid organisatsioone ja spetsialiste. Õigus- ja teovõimet käsitlevate õigusaktide läbivaatamisel tuleks nõuda kaasavat otsustusprotsessi ja tugevdada sihtrühmade õigusi õigusaktide abil; |
| --- | --- |

15.

osutab, et suur osa arengupeetusega ja/või vaimuhaigeid ELi kodanikke on seatud kas eestkoste (plenary guardianship) või hoolduse (partial guardianship) alla. Komitee tõdeb, et hoolduse seadmine võib aidata kaitsta asjaomaste isikute huve ja kaitsta neid võimalike kuritarvitamiste eest. Siiski on komitee mures, et eestkoste puhul kaotab inimene põhimõtteliselt kõik oma juriidilised õigused ja inimese elu käsitlevaid tähtsamaid otsuseid hakkab tegema tema seaduslik esindaja. Paljud täiskasvanud on paigutatud seadusliku esindaja poolt vastu nende tahtmist institutsioonidesse. Komitee soovitab liikmesriikidel teha tööd selle nimel, et vähendada vajadust eestkoste seadmise järele, kaasates otsustamisprotsessi kasutajaid, nende peresid, kasutajate õiguste eest seisvaid organisatsioone ja spetsialiste. Õigus- ja teovõimet käsitlevate õigusaktide läbivaatamisel tuleks nõuda kaasavat otsustusprotsessi ja tugevdada sihtrühmade õigusi õigusaktide abil;

Kasutajate mõju ja osalemine

| 16. | on seisukohal, et puuetega inimestel peavad olema seadusega ettenähtud võimalused ja tugi neid, nende igapäevaelu ja kohalike teenuste kujundamist puudutavate otsuste tegemiseks. Tähtis on kohandada teave sihtrühma vajadustele. Kasutajaid ja lähedasi ühendavate organisatsioonide ärakuulamine ja nendega koostöö tegemine soodustab nii kasutajate mõju kui ka osalemist. Kasutajate oskused ja kogemused on oluline pädevus, mida tuleb hoida. Komitee soovitab liikmesriikidel toetada kasutajate organisatsioonide loomist ja tööd; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et puuetega inimestel peavad olema seadusega ettenähtud võimalused ja tugi neid, nende igapäevaelu ja kohalike teenuste kujundamist puudutavate otsuste tegemiseks. Tähtis on kohandada teave sihtrühma vajadustele. Kasutajaid ja lähedasi ühendavate organisatsioonide ärakuulamine ja nendega koostöö tegemine soodustab nii kasutajate mõju kui ka osalemist. Kasutajate oskused ja kogemused on oluline pädevus, mida tuleb hoida. Komitee soovitab liikmesriikidel toetada kasutajate organisatsioonide loomist ja tööd;

Õigusaktid ja suunised

| 17. | peab tähtsaks, et kehtivad õigusaktid ja poliitikameetmed toetaksid ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõike 1 rakendamist. Erilist tähelepanu tuleb pöörata lapse õigustele. Lisaks on komitee seisukohal, et õigusaktid peavad toetama iseseisvat elu ning igasuguse toetuse aluseks peavad olema inimese soovid ja vajadused; |
| --- | --- |

17.

peab tähtsaks, et kehtivad õigusaktid ja poliitikameetmed toetaksid ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõike 1 rakendamist. Erilist tähelepanu tuleb pöörata lapse õigustele. Lisaks on komitee seisukohal, et õigusaktid peavad toetama iseseisvat elu ning igasuguse toetuse aluseks peavad olema inimese soovid ja vajadused;

| 18. | rõhutab, kui olulised on toetus- ja kaitsemeetmed raske puudega inimeste jaoks vanemate ja pereliikmete surmale järgneval perioodil. Eelkõige peab komitee tähtsaks tagada abi, heaolu, integreerimine ja võimalikult ulatuslik autonoomia neile puuetega inimestele, kes ei ole suutelised enda eest täielikku vastutust võtma, et vältida niiviisi nende automaatset paigutamist hoolekandeasutusse; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui olulised on toetus- ja kaitsemeetmed raske puudega inimeste jaoks vanemate ja pereliikmete surmale järgneval perioodil. Eelkõige peab komitee tähtsaks tagada abi, heaolu, integreerimine ja võimalikult ulatuslik autonoomia neile puuetega inimestele, kes ei ole suutelised enda eest täielikku vastutust võtma, et vältida niiviisi nende automaatset paigutamist hoolekandeasutusse;

Järelevalveks vajalikud andmed ja statistika

| 19. | märgib, et puudulike andmete tõttu on keeruline jälgida deinstitutsionaliseerimise arengut ja teha liikmesriikide võrdlevaid analüüse. Seepärast soovitab komitee seada töös esiplaanile näitajate kindlaksmääramise ja väljatöötamise. See peaks moodustama osa kogukonnapõhisemale hooldusele ja teenusele ülemineku strateegiast ja kavast. Paradigma muutus seoses rohkem üksikisikust lähtuva ja inimkesksema hooldusega peab kajastuma ka väljatöötatavates standardites ja näitajates. Need peavad keskenduma kasutajate elukvaliteedile ja õigustele, mitte niivõrd tehnilisemat laadi andmete jälgimisele. Komitee soovitab liikmesriikidel teha koostööd standardite ja näitajate väljatöötamise ja määratlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

märgib, et puudulike andmete tõttu on keeruline jälgida deinstitutsionaliseerimise arengut ja teha liikmesriikide võrdlevaid analüüse. Seepärast soovitab komitee seada töös esiplaanile näitajate kindlaksmääramise ja väljatöötamise. See peaks moodustama osa kogukonnapõhisemale hooldusele ja teenusele ülemineku strateegiast ja kavast. Paradigma muutus seoses rohkem üksikisikust lähtuva ja inimkesksema hooldusega peab kajastuma ka väljatöötatavates standardites ja näitajates. Need peavad keskenduma kasutajate elukvaliteedile ja õigustele, mitte niivõrd tehnilisemat laadi andmete jälgimisele. Komitee soovitab liikmesriikidel teha koostööd standardite ja näitajate väljatöötamise ja määratlemise valdkonnas;

Töö ja tööhõive

| 20. | nendib, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 27 kohaselt on õigus tööle üks põhiõigusi. On väga tähtis, et seda õigust ei takistaks näiteks eelarvamused või juurdepääsu puudumine. Komitee rõhutab vajadust teha jõupingutusi selleks, et võimaldada puuetega inimestel töötada lähtuvalt nende isiklikest eeldustest. Hästi toimiv rehabilitatsioon ning töökohtade ja -ülesannete kohandamine on väga oluline. Mitmesuguste tegevuste tagamine nende jaoks, kes ei tule toime palgatööga tavapärasel tööturul, on samuti tähtis tervise edendamise ning häbimärgistamise ja eraldatuse vähendamise meede, millest tuleneb ka töö- ja tegevuskeskuste ning kaitstud ettevõtete ja töökohtade suur tähtsus. See eeldab sotsiaalteenuste ja tööturu koostoimet struktuuri kaudu, millega nähakse ette tööturule integreerimise teenus, mis võimaldab ellu viia personaliseeritud programme nõustamise, koolituse, tööle suunamise, töökoha säilitamise ja sotsiaalse integratsiooni valdkonnas töökohal. Tervise ja tööga seotud kulutusi tuleb käsitada pigem investeeringu kui kuluna. Juurdepääs palga või muu hüvitise eest tehtavale tööle ei suurenda mitte ainult kaasatust, vaid vähendab ka vaesust. On väga tähtis, et kõik inimesed tunneksid end ühiselu osana, et neil oleks oma roll ja et nad teeksid midagi kasulikku. Samal ajal suureneb üldsuse teadlikkus puuetega inimestest, nende võimalustest ja raskustest; |
| --- | --- |

20.

nendib, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 27 kohaselt on õigus tööle üks põhiõigusi. On väga tähtis, et seda õigust ei takistaks näiteks eelarvamused või juurdepääsu puudumine. Komitee rõhutab vajadust teha jõupingutusi selleks, et võimaldada puuetega inimestel töötada lähtuvalt nende isiklikest eeldustest. Hästi toimiv rehabilitatsioon ning töökohtade ja -ülesannete kohandamine on väga oluline. Mitmesuguste tegevuste tagamine nende jaoks, kes ei tule toime palgatööga tavapärasel tööturul, on samuti tähtis tervise edendamise ning häbimärgistamise ja eraldatuse vähendamise meede, millest tuleneb ka töö- ja tegevuskeskuste ning kaitstud ettevõtete ja töökohtade suur tähtsus. See eeldab sotsiaalteenuste ja tööturu koostoimet struktuuri kaudu, millega nähakse ette tööturule integreerimise teenus, mis võimaldab ellu viia personaliseeritud programme nõustamise, koolituse, tööle suunamise, töökoha säilitamise ja sotsiaalse integratsiooni valdkonnas töökohal. Tervise ja tööga seotud kulutusi tuleb käsitada pigem investeeringu kui kuluna. Juurdepääs palga või muu hüvitise eest tehtavale tööle ei suurenda mitte ainult kaasatust, vaid vähendab ka vaesust. On väga tähtis, et kõik inimesed tunneksid end ühiselu osana, et neil oleks oma roll ja et nad teeksid midagi kasulikku. Samal ajal suureneb üldsuse teadlikkus puuetega inimestest, nende võimalustest ja raskustest;

Majanduslik mõju

| 21. | märgib, et kogukonnapõhise hoolduse pikaajaliseks jätkusuutlikkuseks on vaja radikaalset muutust avaliku sektori kulutustes ning vahendite suunamist ennetustegevusele ja varasele sekkumisele. Seetõttu tunnistab komitee kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku majandusliku mõju hinnangus ja analüüsis, et kulusid vaadates on tähtis näha numbritest kaugemale, st ka seost kvaliteetsema tulemuse ja pikaajalise mõjuga nii üksikisiku kui ka ühiskonna tasandil. Tervishoiu majanduslike aspektide uuringud näitavad, et kogukonnapõhised psühhiaatrilised teenused maksavad üldjoontes sama palju kui haiglateenused. Kuna need annavad aga sageli üksikisiku seisukohalt paremaid tulemusi, on need ühiskonna seisukohast kulutõhusamad. Positiivne tervisemõju suurendab osalemist tööturul, mis tõstab tootlikkust, suurendab sotsiaalset kaasatust ja vähendab kuritegelikule teele sattumise ohtu, vähendades seega õigussüsteemi koormust (11). Investeeringud ennetamisse ja varajasse reageerimisse ning laste, noorukite ja nende vanemate toetamine võivad aidata noortel koolis toime tulla. See omakorda tähendab, et nad saavad oma õpinguid jätkata ja tööturule integreeruda. Suurtest institutsioonidest ja erihaiglatest lahkumine ei ole võimalik enne, kui alternatiivsed ja kogukonnapõhisemad hooldusvõimalused on loodud ja sisse seatud. See võib esialgu suurendada kogukonnapõhisemale hooldusele ülemineku kulusid; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kogukonnapõhise hoolduse pikaajaliseks jätkusuutlikkuseks on vaja radikaalset muutust avaliku sektori kulutustes ning vahendite suunamist ennetustegevusele ja varasele sekkumisele. Seetõttu tunnistab komitee kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku majandusliku mõju hinnangus ja analüüsis, et kulusid vaadates on tähtis näha numbritest kaugemale, st ka seost kvaliteetsema tulemuse ja pikaajalise mõjuga nii üksikisiku kui ka ühiskonna tasandil. Tervishoiu majanduslike aspektide uuringud näitavad, et kogukonnapõhised psühhiaatrilised teenused maksavad üldjoontes sama palju kui haiglateenused. Kuna need annavad aga sageli üksikisiku seisukohalt paremaid tulemusi, on need ühiskonna seisukohast kulutõhusamad. Positiivne tervisemõju suurendab osalemist tööturul, mis tõstab tootlikkust, suurendab sotsiaalset kaasatust ja vähendab kuritegelikule teele sattumise ohtu, vähendades seega õigussüsteemi koormust (11). Investeeringud ennetamisse ja varajasse reageerimisse ning laste, noorukite ja nende vanemate toetamine võivad aidata noortel koolis toime tulla. See omakorda tähendab, et nad saavad oma õpinguid jätkata ja tööturule integreeruda. Suurtest institutsioonidest ja erihaiglatest lahkumine ei ole võimalik enne, kui alternatiivsed ja kogukonnapõhisemad hooldusvõimalused on loodud ja sisse seatud. See võib esialgu suurendada kogukonnapõhisemale hooldusele ülemineku kulusid;

Koostöö ja koordineerimine

| 22. | rõhutab, et deinstitutsionaliseerimine nõuab mitte ühepoolset, vaid paljude ühiskonnas osalejate panust, mistõttu on vaja luua koostöö eri osalejate vahel. Väga tähtis on see, et ülesanded oleksid selgelt ja arusaadavalt jagatud ning valitseks selgus selles osas, mis valdkonnas ja kuidas tehakse koostööd. Iga liikmesriigi põhiseadusest tulenevalt erineb riigi juhtiv ja kontrolliv roll küsimustes, mis puudutavad tervishoiu- ja sotsiaalteenuste korraldamist ning toimimist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. On riike, näiteks Rootsi, kus vallad ja läänivolikogud on väga iseseisvad ning vastutus kogukonnapõhisemale hooldusele ülemineku korraldamise eest on detsentraliseeritud. Iga liikmesriigi põhiseadusest sõltub see, millisele valitsustasandile on komitee soovitused suunatud. Kuid hoolimata sellest, kuidas on vastutus riikliku ning kohaliku ja piirkondliku tasandi vahel jaotatud, peab komitee riikliku tasandi toetust äärmiselt tähtsaks, nagu ka seda, et eri tasandite tegevusi ja panust koordineeritakse (12); |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et deinstitutsionaliseerimine nõuab mitte ühepoolset, vaid paljude ühiskonnas osalejate panust, mistõttu on vaja luua koostöö eri osalejate vahel. Väga tähtis on see, et ülesanded oleksid selgelt ja arusaadavalt jagatud ning valitseks selgus selles osas, mis valdkonnas ja kuidas tehakse koostööd. Iga liikmesriigi põhiseadusest tulenevalt erineb riigi juhtiv ja kontrolliv roll küsimustes, mis puudutavad tervishoiu- ja sotsiaalteenuste korraldamist ning toimimist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. On riike, näiteks Rootsi, kus vallad ja läänivolikogud on väga iseseisvad ning vastutus kogukonnapõhisemale hooldusele ülemineku korraldamise eest on detsentraliseeritud. Iga liikmesriigi põhiseadusest sõltub see, millisele valitsustasandile on komitee soovitused suunatud. Kuid hoolimata sellest, kuidas on vastutus riikliku ning kohaliku ja piirkondliku tasandi vahel jaotatud, peab komitee riikliku tasandi toetust äärmiselt tähtsaks, nagu ka seda, et eri tasandite tegevusi ja panust koordineeritakse (12);

Võrdne hooldus

| 23. | osutab ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklile 25, milles on sätestatud, et tervishoiutöötajad peavad osutama puuetega inimestele samasuguse kvaliteediga abi nagu teistele isikutele. Seoses sellega, et inimesed kolivad institutsioonidest, kuhu on koondunud kogu meditsiiniline pädevus, oma koju, tuleb suurendada esmatasandi tervishoiuteenuste osutajate teadmisi puuetest, et vastata ka selle sihtrühma vajadustele. Mitmetasandiline ühiskonda kaasamine ja mis tahes puudega inimeste käsitamine osana inimkonnale omasest paljususest aitab ennetada tõrjumist ning edendab võrdset hooldust; |
| --- | --- |

23.

osutab ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklile 25, milles on sätestatud, et tervishoiutöötajad peavad osutama puuetega inimestele samasuguse kvaliteediga abi nagu teistele isikutele. Seoses sellega, et inimesed kolivad institutsioonidest, kuhu on koondunud kogu meditsiiniline pädevus, oma koju, tuleb suurendada esmatasandi tervishoiuteenuste osutajate teadmisi puuetest, et vastata ka selle sihtrühma vajadustele. Mitmetasandiline ühiskonda kaasamine ja mis tahes puudega inimeste käsitamine osana inimkonnale omasest paljususest aitab ennetada tõrjumist ning edendab võrdset hooldust;

| 24. | märgib, et tervishoiuteaduste arenguga pikeneb inimeste oodatav eluiga. Seega vananevad ka puuetega inimesed, kes varem ei jõudnud sellesse vanusesse sobiva ravi puudumise tõttu. Sotsiaalse ja tööalase integreerimise eest vastutavad sotsiaalteenuseid osutavad asutused leiavad, et nad peavad nüüd töötama vanemate puudega inimestega. Selliste asutuste töötajatel puudub ettevalmistus selleks, et täita nende teenuseid kasutavate vanemate inimeste ea ja puudega seotud vajadusi. Seetõttu peab komitee vajalikuks kohandada nende sotsiaal- ja tervishoiutöötajate koolitustingimusi, kes peavad jätkuvalt pakkuma sotsiaalse integreerimise teenuseid sellele sihtrühmale kooskõlas ELi nõuetega. |
| --- | --- |

24.

märgib, et tervishoiuteaduste arenguga pikeneb inimeste oodatav eluiga. Seega vananevad ka puuetega inimesed, kes varem ei jõudnud sellesse vanusesse sobiva ravi puudumise tõttu. Sotsiaalse ja tööalase integreerimise eest vastutavad sotsiaalteenuseid osutavad asutused leiavad, et nad peavad nüüd töötama vanemate puudega inimestega. Selliste asutuste töötajatel puudub ettevalmistus selleks, et täita nende teenuseid kasutavate vanemate inimeste ea ja puudega seotud vajadusi. Seetõttu peab komitee vajalikuks kohandada nende sotsiaal- ja tervishoiutöötajate koolitustingimusi, kes peavad jätkuvalt pakkuma sotsiaalse integreerimise teenuseid sellele sihtrühmale kooskõlas ELi nõuetega.

Brüssel, 30. november 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1505_et.htm?locale=ET.

1

(2)  http://indicators.ohchr.org/

2

(3)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

3

(4)  http://www.euro.who.int/en/publications/abstracts/european-mental-health-action-plan-20132020-the

4

(5)  ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 19.

5

(6)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

6

(7)  http://www.nsph.se/projekt/projektet-din-ratt/

7

http://bringchange2mind.org/

(8)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2017/2017-10-34/

8

(9)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2014/2014-3-19

9

(10)  http://www.socialstyrelsen.se/Lists/Artikelkatalog/Attachments/18607/2012-2-17.pdf

10

(11)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

11

(12)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

12

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/45

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Maapiirkondade taaselustamine arukate külade abil“

(2018/C 164/08)

| Raportöör: | Enda Stenson (IE/EA), Leitrimi krahvkonna volikogu |
| --- | --- |

Raportöör:

Enda Stenson (IE/EA), Leitrimi krahvkonna volikogu

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni arukate külade meetme algatust ELis, kuna sellega tunnustatakse sihipärase tegevuse vajadust maapiirkondade taaselustamise toetamiseks, et neist saaksid kestlikud piirkonnad, kus elada ja töötada. Komitee märgib, et maapiirkondade heaolu ja elujõulisuse suurendamine kuuluvad kõige kiireloomulisemate ülesannete hulka, kuna tasakaalustatum territoriaalne areng võib olla alus suurema sotsiaal-majandusliku jätkusuutlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni arukate külade meetme algatust ELis, kuna sellega tunnustatakse sihipärase tegevuse vajadust maapiirkondade taaselustamise toetamiseks, et neist saaksid kestlikud piirkonnad, kus elada ja töötada. Komitee märgib, et maapiirkondade heaolu ja elujõulisuse suurendamine kuuluvad kõige kiireloomulisemate ülesannete hulka, kuna tasakaalustatum territoriaalne areng võib olla alus suurema sotsiaal-majandusliku jätkusuutlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse saavutamiseks;

| 2. | märgib, et Euroopa Komisjoni dokument ning põllumajanduse ja maaelu arengu, regionaalpoliitika ning liikuvuse ja transpordi volinike kaasamine annavad kindla aluse tagamaks, et kõnealuse algatuse arendamiseks oleks rakendatud kooskõlastatud ja sektoritevahelist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Euroopa Komisjoni dokument ning põllumajanduse ja maaelu arengu, regionaalpoliitika ning liikuvuse ja transpordi volinike kaasamine annavad kindla aluse tagamaks, et kõnealuse algatuse arendamiseks oleks rakendatud kooskõlastatud ja sektoritevahelist lähenemisviisi;

| 3. | väljendab aga kahetsust olemasolevate algatuste ülevaadet esitava dokumendi tagasihoidlike eesmärkide pärast. Komitee kutsub üles seadma kõrgemaid sihte ning arendama arukate külade sihipärast ja tulevikku suunatud poliitikat, mis toetub vajadusele tugevdada mitmesuguseid ELi kohapõhiseid, nn arukaid vahendeid, pidades silmas 2020. aasta järgset perioodi; |
| --- | --- |

3.

väljendab aga kahetsust olemasolevate algatuste ülevaadet esitava dokumendi tagasihoidlike eesmärkide pärast. Komitee kutsub üles seadma kõrgemaid sihte ning arendama arukate külade sihipärast ja tulevikku suunatud poliitikat, mis toetub vajadusele tugevdada mitmesuguseid ELi kohapõhiseid, nn arukaid vahendeid, pidades silmas 2020. aasta järgset perioodi;

| 4. | rõhutab, et arukate külade kestliku ja tõhusa programmi kasutuselevõtmiseks järgmisel rahastamisperioodil peab tegema juba praegu eeltööd, sh kaaluma asjakohaste ELi poliitikate ja rahastamisvahendite paremat kooskõlastamist ja koostoimet, töötades arukate külade jaoks välja integreeritud poliitika- ja toetusvahendi; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et arukate külade kestliku ja tõhusa programmi kasutuselevõtmiseks järgmisel rahastamisperioodil peab tegema juba praegu eeltööd, sh kaaluma asjakohaste ELi poliitikate ja rahastamisvahendite paremat kooskõlastamist ja koostoimet, töötades arukate külade jaoks välja integreeritud poliitika- ja toetusvahendi;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on tihe koordineerimine kõigi valitsustasandite vahel, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, et määratleda alt-üles ja kohapõhiseid lahendusi. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli poliitikaraamistiku rakendamisel; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on tihe koordineerimine kõigi valitsustasandite vahel, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, et määratleda alt-üles ja kohapõhiseid lahendusi. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli poliitikaraamistiku rakendamisel;

| 6. | teeb ettepaneku laiendada arukate külade mõistet arukatele maapiirkondadele ja kaasata algatus Euroopa maaelu arengu tegevuskavva, et edendada ja arendada ka sünergiat väikeste naaberkülade vahel arukates maapiirkondades; |
| --- | --- |

6.

teeb ettepaneku laiendada arukate külade mõistet arukatele maapiirkondadele ja kaasata algatus Euroopa maaelu arengu tegevuskavva, et edendada ja arendada ka sünergiat väikeste naaberkülade vahel arukates maapiirkondades;

| 7. | toetab selles kontekstis Corki 2.0 deklaratsiooni, mis annab loob maaelu arengu ja põllumajanduspoliitika tugevdamiseks, ning toetab jõuliselt määratletud kümmet poliitikasuunda, sh digitaalse lõhe ületamisele erilise tähelepanu pööramise vajaduse tunnustamist (1); |
| --- | --- |

7.

toetab selles kontekstis Corki 2.0 deklaratsiooni, mis annab loob maaelu arengu ja põllumajanduspoliitika tugevdamiseks, ning toetab jõuliselt määratletud kümmet poliitikasuunda, sh digitaalse lõhe ületamisele erilise tähelepanu pööramise vajaduse tunnustamist (1);

| 8. | rõhutab, et maapiirkondade taaselustamine peab endast kujutama rahvastikukao pikaajalise probleemi lahendamist kestlikkuse soodustamise ja toetamise ning põlvkondade vahetumise kaudu, samuti maapiirkondade suutlikkuse kaudu meelitada ligi uusi tulijaid; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et maapiirkondade taaselustamine peab endast kujutama rahvastikukao pikaajalise probleemi lahendamist kestlikkuse soodustamise ja toetamise ning põlvkondade vahetumise kaudu, samuti maapiirkondade suutlikkuse kaudu meelitada ligi uusi tulijaid;

| 9. | kutsub komisjoni üles kaaluma lihtsaid meetmeid, mida ka väga väikesed külad võivad kergesti korrata ja mis on neile kättesaadavad. Kõnealustel küladel puudub sageli piisav struktuur arukate meetmete hõlpsaks elluviimiseks; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles kaaluma lihtsaid meetmeid, mida ka väga väikesed külad võivad kergesti korrata ja mis on neile kättesaadavad. Kõnealustel küladel puudub sageli piisav struktuur arukate meetmete hõlpsaks elluviimiseks;

| 10. | soovitab, et eritähelepanu pöörataks maapiirkondade äärealadele, mis seisavad lisaks lairibataristut puudutavatele väljakutsetele silmitsi ka transpordi- ja energiaühendusega seotud ja seega olulisimatele avalikele teenustele juurdepääsu puudumisega seotud kriitiliste väljakutsetega. Komitee leiab, et „maapiirkondadele avalduva mõju hindamise“ (2) käsitus tuleks kaasata arukate maapiirkondade algatusse ning seda lähenemisviisi tuleks rakendada maapiirkondi mõjutavate laiemate poliitikaalgatuste arendamiseks; |
| --- | --- |

10.

soovitab, et eritähelepanu pöörataks maapiirkondade äärealadele, mis seisavad lisaks lairibataristut puudutavatele väljakutsetele silmitsi ka transpordi- ja energiaühendusega seotud ja seega olulisimatele avalikele teenustele juurdepääsu puudumisega seotud kriitiliste väljakutsetega. Komitee leiab, et „maapiirkondadele avalduva mõju hindamise“ (2) käsitus tuleks kaasata arukate maapiirkondade algatusse ning seda lähenemisviisi tuleks rakendada maapiirkondi mõjutavate laiemate poliitikaalgatuste arendamiseks;

| 11. | toonitab, et äärepoolsed piirialad seisavad silmitsi järjest suuremate raskustega, ning vajadust tugevdada piiriüleseid koostöövõimalusi ja -programme nende probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et äärepoolsed piirialad seisavad silmitsi järjest suuremate raskustega, ning vajadust tugevdada piiriüleseid koostöövõimalusi ja -programme nende probleemide lahendamiseks;

Digitaalse lõhe vähendamine

| 12. | rõhutab, et digitaalteenuste pakkumine ja võime üleilmses majanduses nõuetekohaselt toimida nõuab kiiret ja usaldusväärset lairibaühendust. IKT taristu on seega liidu piirkondade arengupotentsiaali määrav tegur; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et digitaalteenuste pakkumine ja võime üleilmses majanduses nõuetekohaselt toimida nõuab kiiret ja usaldusväärset lairibaühendust. IKT taristu on seega liidu piirkondade arengupotentsiaali määrav tegur;

| 13. | kordab seetõttu seisukohta, et kooskõlas Euroopa digitaalarengu tegevuskavaga aastaks 2020 tuleks teha jõupingutusi kogu ELis sama kiire telekommunikatsiooni tagamiseks, mis on maapiirkondade konkurentsivõime ja majanduskasvu vajalik eeltingimus (3); |
| --- | --- |

13.

kordab seetõttu seisukohta, et kooskõlas Euroopa digitaalarengu tegevuskavaga aastaks 2020 tuleks teha jõupingutusi kogu ELis sama kiire telekommunikatsiooni tagamiseks, mis on maapiirkondade konkurentsivõime ja majanduskasvu vajalik eeltingimus (3);

| 14. | peab kahetsusväärseks, et progress on jätkuvalt mitterahuldav ja ebaühtlane ning iseäranis on erinevused linna- ja maapiirkondade vahel. Väljakutse ulatus väljendub asjaolus, et 2012. aastal ei kuulunud 9,1 miljonit ELi majapidamist veel lairiba püsivõrku, neist 90 % asus maapiirkondades (4); |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et progress on jätkuvalt mitterahuldav ja ebaühtlane ning iseäranis on erinevused linna- ja maapiirkondade vahel. Väljakutse ulatus väljendub asjaolus, et 2012. aastal ei kuulunud 9,1 miljonit ELi majapidamist veel lairiba püsivõrku, neist 90 % asus maapiirkondades (4);

| 15. | märgib, et ELi tasandil on eesmärk võtta 2020.aastaks kasutusele ühendus kiirusega rohkem kui 30MB/s kogu Euroopas, sh maapiirkondades ja eraldatud piirkondades. See on siiski vaid ELi keskmine, mis erineb märkimisväärselt riigiti ja piirkonniti, eeskätt maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades, kus ei ole isegi majanduslikult jõukates liikmesriikides harv, et ühenduse kiirus on 10MB/s. See on üldine standard, mis võimaldab tüüpilisel kodumajapidamisel kasutada kõige populaarsemaid veebiteenuseid. Piisava lairibaühenduse puudumine on tänapäeval tõsine väljakutse territoriaalse ühtekuuluvuse jaoks. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles suurendama jõupingutusi kiire interneti arendamiseks maapiirkondades kättesaadavate rahastamismudelite kaudu, mis ei piiraks teatud liikmesriikide ligipääsu lairibavõrkude investeeringute rahastamisele ja toetaks väikesemahuliste projektide ligipääsu lairibavõrkude investeeringute rahastamisele. Komitee nõuab samuti, et laenusid kasutataks spetsiaalselt lairibavõrkude arendamiseks maapiirkondades ja mitte teiste meetmete jaoks; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ELi tasandil on eesmärk võtta 2020.aastaks kasutusele ühendus kiirusega rohkem kui 30MB/s kogu Euroopas, sh maapiirkondades ja eraldatud piirkondades. See on siiski vaid ELi keskmine, mis erineb märkimisväärselt riigiti ja piirkonniti, eeskätt maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades, kus ei ole isegi majanduslikult jõukates liikmesriikides harv, et ühenduse kiirus on 10MB/s. See on üldine standard, mis võimaldab tüüpilisel kodumajapidamisel kasutada kõige populaarsemaid veebiteenuseid. Piisava lairibaühenduse puudumine on tänapäeval tõsine väljakutse territoriaalse ühtekuuluvuse jaoks. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles suurendama jõupingutusi kiire interneti arendamiseks maapiirkondades kättesaadavate rahastamismudelite kaudu, mis ei piiraks teatud liikmesriikide ligipääsu lairibavõrkude investeeringute rahastamisele ja toetaks väikesemahuliste projektide ligipääsu lairibavõrkude investeeringute rahastamisele. Komitee nõuab samuti, et laenusid kasutataks spetsiaalselt lairibavõrkude arendamiseks maapiirkondades ja mitte teiste meetmete jaoks;

| 16. | soovitab tungivalt arukate külade algatuse lubaduse täitmiseks ELi – ja vajaduse korral riiklikul – tasandil tunnustada internetiühendust üldhuviteenusena ning kehtestada lairibaühendusele vastuvõetavuse miinimumstandardid, millega saab lisaks usaldusväärse internetiühenduse tagamisele vältida ka tulevasi muutusi teenusepakkumises (sh vasepõhiste telefoniliinide sulgemine ja 4G järeltulija kasutuselevõtt) ning tagada hädaabiteenuse pakkumise eeskätt digitaalselt kaugetes kogukondades, nagu seda juba tehakse Šveitsis ja Soomes, kus internetiühendus on tagatud kuni viimase kilomeetrini. Vähemalt peaks see olema arukate külade algatusele antava igasuguse rahastuse eeltingimus; |
| --- | --- |

16.

soovitab tungivalt arukate külade algatuse lubaduse täitmiseks ELi – ja vajaduse korral riiklikul – tasandil tunnustada internetiühendust üldhuviteenusena ning kehtestada lairibaühendusele vastuvõetavuse miinimumstandardid, millega saab lisaks usaldusväärse internetiühenduse tagamisele vältida ka tulevasi muutusi teenusepakkumises (sh vasepõhiste telefoniliinide sulgemine ja 4G järeltulija kasutuselevõtt) ning tagada hädaabiteenuse pakkumise eeskätt digitaalselt kaugetes kogukondades, nagu seda juba tehakse Šveitsis ja Soomes, kus internetiühendus on tagatud kuni viimase kilomeetrini. Vähemalt peaks see olema arukate külade algatusele antava igasuguse rahastuse eeltingimus;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on arendada arukate külade algatustega seotud tehnoloogiat avatud standardeid kasutades. See soodustab koostööd haldusasutuste ja ettevõtete vahel ning loodud lahenduste korduskasutamist ja edendab nendevahelist koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on arendada arukate külade algatustega seotud tehnoloogiat avatud standardeid kasutades. See soodustab koostööd haldusasutuste ja ettevõtete vahel ning loodud lahenduste korduskasutamist ja edendab nendevahelist koostalitlusvõimet;

| 18. | toetab digitaalse tehnoloogia kasutamise koolituste pakkumist elanikkonna eri vanuserühmadele ja õppe kohandamist sihtrühmale, kuna teatud kohaliku või muu tasandi avalikud teenused (dokumentide tellimine, maksudeklaratsioonid, elektroonilised arved, jälgitavus, ÜPP jne) digitaliseeritakse. Samuti nõuab komitee digikirjaoskuse õigust, tagades kõigile kodanikele juurdepääsu sellisele koolitusele, et nad oskaksid täita põhiülesandeid uues digitaalses keskkonnas, ning kõnealuse koolituse rahastamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest; |
| --- | --- |

18.

toetab digitaalse tehnoloogia kasutamise koolituste pakkumist elanikkonna eri vanuserühmadele ja õppe kohandamist sihtrühmale, kuna teatud kohaliku või muu tasandi avalikud teenused (dokumentide tellimine, maksudeklaratsioonid, elektroonilised arved, jälgitavus, ÜPP jne) digitaliseeritakse. Samuti nõuab komitee digikirjaoskuse õigust, tagades kõigile kodanikele juurdepääsu sellisele koolitusele, et nad oskaksid täita põhiülesandeid uues digitaalses keskkonnas, ning kõnealuse koolituse rahastamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest;

| 19. | leiab, et maapiirkondade lairibaühenduse laiendamine ja väljakutse tagada ühendus kuni viimase kilomeetrini on otseselt seotud turgu valitseva seisundi ja varasemate teenusepakkujatega. See küsimus ei lahene enne, kui õigusraamistikuga soodustatakse alternatiivsete ettevõtjate turuletulekut, kes kasutavad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrku, ning innustatakse kogukonna juhitud innovatsiooni arengut; |
| --- | --- |

19.

leiab, et maapiirkondade lairibaühenduse laiendamine ja väljakutse tagada ühendus kuni viimase kilomeetrini on otseselt seotud turgu valitseva seisundi ja varasemate teenusepakkujatega. See küsimus ei lahene enne, kui õigusraamistikuga soodustatakse alternatiivsete ettevõtjate turuletulekut, kes kasutavad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrku, ning innustatakse kogukonna juhitud innovatsiooni arengut;

| 20. | leiab, et põllumajandustootjad ja põllumajandussektor üldiselt peaks põllumajanduse e-vahendite ja -meetodite kasutuselevõtu ja arendamise hõlbustamise eesmärgil olema esmatähtis rühm, kellele võimaldatakse digitehnoloogia koolitusi; |
| --- | --- |

20.

leiab, et põllumajandustootjad ja põllumajandussektor üldiselt peaks põllumajanduse e-vahendite ja -meetodite kasutuselevõtu ja arendamise hõlbustamise eesmärgil olema esmatähtis rühm, kellele võimaldatakse digitehnoloogia koolitusi;

| 21. | soovitab suurendada vahendeid koolitusteks ja teadlikkuse suurendamiseks eri võimalustest, mida digitaalmajandus praegu pakub põllumajandusettevõtetele, nagu muu hulgas juurdepääs uutele turgudele, uute toodete arendamine, kliendilojaalsus; |
| --- | --- |

21.

soovitab suurendada vahendeid koolitusteks ja teadlikkuse suurendamiseks eri võimalustest, mida digitaalmajandus praegu pakub põllumajandusettevõtetele, nagu muu hulgas juurdepääs uutele turgudele, uute toodete arendamine, kliendilojaalsus;

| 22. | tunnustab erinevaid nn digikeskuste algatusi, mida praegu rakendatakse paljudes liikmesriikides. Kuigi kiire lairibaühendus ei ole kättesaadav igas maapiirkonna elamus, on see siiski saadaval selleks loodud keskustes (5); |
| --- | --- |

22.

tunnustab erinevaid nn digikeskuste algatusi, mida praegu rakendatakse paljudes liikmesriikides. Kuigi kiire lairibaühendus ei ole kättesaadav igas maapiirkonna elamus, on see siiski saadaval selleks loodud keskustes (5);

| 23. | tunnustab kõnealuste keskuste eeliseid lisaks pelgalt digitaalse lõhe probleemi lahendamisele: ruumi tegemine, külakeskuste taaselustamine ning maapiirkondade elanikele töökohtade loomine ja koolitusvõimaluste pakkumine; |
| --- | --- |

23.

tunnustab kõnealuste keskuste eeliseid lisaks pelgalt digitaalse lõhe probleemi lahendamisele: ruumi tegemine, külakeskuste taaselustamine ning maapiirkondade elanikele töökohtade loomine ja koolitusvõimaluste pakkumine;

| 24. | märgib, et need keskused võivad toimida potentsiaalsete toetuspunktidena muudele e-teenustele, nagu e-tervis (nt e-nõustamine), e-õigus (st õigusabi), e-valitsus (nt e-hääletamine, maksutagastused, toetuste taotlused), e-kaubandus (nt e-pangandus, müük jne); |
| --- | --- |

24.

märgib, et need keskused võivad toimida potentsiaalsete toetuspunktidena muudele e-teenustele, nagu e-tervis (nt e-nõustamine), e-õigus (st õigusabi), e-valitsus (nt e-hääletamine, maksutagastused, toetuste taotlused), e-kaubandus (nt e-pangandus, müük jne);

Arukad linnad ja arukad maapiirkonnad

| 25. | usub, et sarnaselt aruka linna mudelile peab ka arukate maapiirkondade algatusel olema laiaulatuslik lähenemisviis arendustegevusele ja innovatsioonile, mis hõlmaks järgmist kuut mõõdet:






  a) | arukas, innovatiivne, ettevõtlust soodustav ja tootlik majandus; |
| --- | --- | --- |

25.

usub, et sarnaselt aruka linna mudelile peab ka arukate maapiirkondade algatusel olema laiaulatuslik lähenemisviis arendustegevusele ja innovatsioonile, mis hõlmaks järgmist kuut mõõdet:

a)

arukas, innovatiivne, ettevõtlust soodustav ja tootlik majandus;

| b) | parem liikuvus ligipääsetavate, kaasaegsete ja kestlike transpordivõrkude abil; |
| --- | --- |

b)

parem liikuvus ligipääsetavate, kaasaegsete ja kestlike transpordivõrkude abil;

| c) | keskkonnahoidliku ja kestliku energeetika visioon; |
| --- | --- |

c)

keskkonnahoidliku ja kestliku energeetika visioon;

| d) | kvalifitseeritud ja pühendunud kodanikud; |
| --- | --- |

d)

kvalifitseeritud ja pühendunud kodanikud;

| e) | kultuuri, tervishoidu, ohutust ja haridust hõlmav elukvaliteet; |
| --- | --- |

e)

kultuuri, tervishoidu, ohutust ja haridust hõlmav elukvaliteet;

| f) | tõhus, läbipaistev ja innukas juhtimine; |
| --- | --- |

f)

tõhus, läbipaistev ja innukas juhtimine;

| 26. | tunneb heameelt uue Wifi4EU kava üle, mille eesmärk on parandada internetiühendust kohalikes kogukondades, kuid märgib, et projektid valitakse nende esitamise järjekorras, kuid geograafilist tasakaalu arvestades. Projektide valimisel tuleks pöörata tähelepanu lisatakistustele, millega puutuvad kokku väiksemad maaomavalitsused, kellel on vähem vahendeid kui linnadel; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt uue Wifi4EU kava üle, mille eesmärk on parandada internetiühendust kohalikes kogukondades, kuid märgib, et projektid valitakse nende esitamise järjekorras, kuid geograafilist tasakaalu arvestades. Projektide valimisel tuleks pöörata tähelepanu lisatakistustele, millega puutuvad kokku väiksemad maaomavalitsused, kellel on vähem vahendeid kui linnadel;

| 27. | rõhutab, et arukate linnade ja arukate külade/arukate maapiirkondade mõisteid ei tohiks teineteisele vastandada, vaid neid peaks nägema teineteist täiendavatena, nii et mõlemad saaksid teineteise edu toetada ja suurendada. Strateegia osas ei piirdu piirkond oma halduspiiridega, vaid suhtleb naaberüksustega, olgu need linnad või maapiirkonnad, ning planeerib oma arengut kooskõlas keskkonnaga. Kaaluda tuleks maa- ja linnapiirkonna elanikkonna vaheliste vastastikuste positiivsete suhete sisseseadmist, mis ei tähendaks vaid maapiirkonna muutmist linnapiirkondadele teenuseosutajaks. Komitee toonitab sellega seoses, et kogu asustussüsteem on elujõuline üksnes juhul, kui selle kõik elemendid suurlinnadest väikeste küladeni on elujõulised; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et arukate linnade ja arukate külade/arukate maapiirkondade mõisteid ei tohiks teineteisele vastandada, vaid neid peaks nägema teineteist täiendavatena, nii et mõlemad saaksid teineteise edu toetada ja suurendada. Strateegia osas ei piirdu piirkond oma halduspiiridega, vaid suhtleb naaberüksustega, olgu need linnad või maapiirkonnad, ning planeerib oma arengut kooskõlas keskkonnaga. Kaaluda tuleks maa- ja linnapiirkonna elanikkonna vaheliste vastastikuste positiivsete suhete sisseseadmist, mis ei tähendaks vaid maapiirkonna muutmist linnapiirkondadele teenuseosutajaks. Komitee toonitab sellega seoses, et kogu asustussüsteem on elujõuline üksnes juhul, kui selle kõik elemendid suurlinnadest väikeste küladeni on elujõulised;

| 28. | tunnistab samas, et on oluline märgata kummagi mudeli erinevaid omadusi. Näiteks saab aruka linna mudel toetuda algatuste edendamiseks ja soodustamiseks paljudele osalejatele, samas kui maapiirkondades on ressursid, sh nii inimressursid kui ka haldussuutlikkus, üldiselt piiratumad. Need erinevused peaksid kajastuma tulevase poliitilise raamistiku kujundamisel ja rahastamisvõimalustes; |
| --- | --- |

28.

tunnistab samas, et on oluline märgata kummagi mudeli erinevaid omadusi. Näiteks saab aruka linna mudel toetuda algatuste edendamiseks ja soodustamiseks paljudele osalejatele, samas kui maapiirkondades on ressursid, sh nii inimressursid kui ka haldussuutlikkus, üldiselt piiratumad. Need erinevused peaksid kajastuma tulevase poliitilise raamistiku kujundamisel ja rahastamisvõimalustes;

| 29. | märgib, et Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraat käivitas arukaid linnu ja kogukondi käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse, mille eesmärk on edendada ja toetada ELi arukate piirkondade kogemusi. Komitee peab kahetsusväärseks, et maapiirkondi ei ole seni peetud selles töös esmatähtsaks; |
| --- | --- |

29.

märgib, et Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraat käivitas arukaid linnu ja kogukondi käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse, mille eesmärk on edendada ja toetada ELi arukate piirkondade kogemusi. Komitee peab kahetsusväärseks, et maapiirkondi ei ole seni peetud selles töös esmatähtsaks;

Liikuvus ja energia

| 30. | leiab, et arukate külade/piirkondade algatuse arendamisel on kestlik transpordiühendus ja kestlikud transpordivõrgud sama olulised kui parem digitaalne ühenduvus, kuna maapiirkondades seistakse silmitsi eripäraste väljakutsetega, nagu hajutatud asustus ja suuremad kulud. Komitee märgib, et Euroopa Komisjoni dokumendis arukate külade kohta tuuakse arukate külade ELi toetusega seoses välja Euroopa ühendamise rahastu programm ning kutsutakse üles üksikasjalikult selgitama, kuidas saaks seda rahastamispaketti kasutada maapiirkondade ja eriti nende äärealade ühenduvuse toetamiseks; |
| --- | --- |

30.

leiab, et arukate külade/piirkondade algatuse arendamisel on kestlik transpordiühendus ja kestlikud transpordivõrgud sama olulised kui parem digitaalne ühenduvus, kuna maapiirkondades seistakse silmitsi eripäraste väljakutsetega, nagu hajutatud asustus ja suuremad kulud. Komitee märgib, et Euroopa Komisjoni dokumendis arukate külade kohta tuuakse arukate külade ELi toetusega seoses välja Euroopa ühendamise rahastu programm ning kutsutakse üles üksikasjalikult selgitama, kuidas saaks seda rahastamispaketti kasutada maapiirkondade ja eriti nende äärealade ühenduvuse toetamiseks;

| 31. | meenutab energiatootmise (nii elekter kui ka küte) lokaliseerimise majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid võimalusi ning nende võimalikke koostoimeid maaelu arengu, regionaalarengu ja ÜPP-ga (2. samba kaudu). Näidetena võib välja tuua tuule, päikese, biomassi ja biogaasi rolli elektritootmises ning biomassi (nt puit) ja/või biogaasi rolli piirkondlikus küttes. Komitee rõhutab vajadust anda suunatud keskkonnameetmete algatamise ja juhtimise pädevus kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning võimaldada neil võtta kasutusele maapiirkonnas kohapeal toodetud kütuse- või elektriallikate pakkujatega ühiselt allkirjastatud territoriaalseid lepingud (6); |
| --- | --- |

31.

meenutab energiatootmise (nii elekter kui ka küte) lokaliseerimise majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid võimalusi ning nende võimalikke koostoimeid maaelu arengu, regionaalarengu ja ÜPP-ga (2. samba kaudu). Näidetena võib välja tuua tuule, päikese, biomassi ja biogaasi rolli elektritootmises ning biomassi (nt puit) ja/või biogaasi rolli piirkondlikus küttes. Komitee rõhutab vajadust anda suunatud keskkonnameetmete algatamise ja juhtimise pädevus kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning võimaldada neil võtta kasutusele maapiirkonnas kohapeal toodetud kütuse- või elektriallikate pakkujatega ühiselt allkirjastatud territoriaalseid lepingud (6);

Alt üles lähenemisviiside toetamine

| 32. | tunnustab alt üles lähenemisviiside (nt LEADER ja hiljem kogukonna juhitud kohalik areng) edukust kohalikuks arenguks; |
| --- | --- |

32.

tunnustab alt üles lähenemisviiside (nt LEADER ja hiljem kogukonna juhitud kohalik areng) edukust kohalikuks arenguks;

| 33. | usub aga, et on oht sellistele lähenemisviisidele liigselt tugineda ning et maapiirkondade potentsiaali saavad võimendada ka teised osalejad (nt innovatsioonivahendajad); Innovatsioonivahendaja tegutseb selleks, et teha kindlaks küla/maapiirkonna tugevused ja võimalused ja tuua kokku vastavad institutsioonid (kolmas tasand, kohalikud omavalitsused, rahastamisallikad jne), et koordineerida olemasolevaid ja tulevasi tegevusi ja võimalikke rahastamisallikaid. Nad peavad kaasama ja teavitama kogukonda ning saama kogukonna neid uuendusi „ära ostma“, et töötada välja visioon, võtta vastutus ja jagada hüvesid; |
| --- | --- |

33.

usub aga, et on oht sellistele lähenemisviisidele liigselt tugineda ning et maapiirkondade potentsiaali saavad võimendada ka teised osalejad (nt innovatsioonivahendajad); Innovatsioonivahendaja tegutseb selleks, et teha kindlaks küla/maapiirkonna tugevused ja võimalused ja tuua kokku vastavad institutsioonid (kolmas tasand, kohalikud omavalitsused, rahastamisallikad jne), et koordineerida olemasolevaid ja tulevasi tegevusi ja võimalikke rahastamisallikaid. Nad peavad kaasama ja teavitama kogukonda ning saama kogukonna neid uuendusi „ära ostma“, et töötada välja visioon, võtta vastutus ja jagada hüvesid;

| 34. | leiab, et sellised vahendajad võivad edendada väikeste ettevõtjate tootearendust ja ületada turutõkkeid ning julgustada põllumajanduslike toiduainete ja kohalike taastuvenergiatoodete kohalikku tarbimist ning lühikesi tarneahelaid; |
| --- | --- |

34.

leiab, et sellised vahendajad võivad edendada väikeste ettevõtjate tootearendust ja ületada turutõkkeid ning julgustada põllumajanduslike toiduainete ja kohalike taastuvenergiatoodete kohalikku tarbimist ning lühikesi tarneahelaid;

| 35. | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on selle ülesande täitmiseks ideaalne positsioon ning mõnel juhul nad juba täidavadki seda ülesannet arengunõukogude, ettevõtlusbüroode, hankekonkursside jne kaudu; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on selle ülesande täitmiseks ideaalne positsioon ning mõnel juhul nad juba täidavadki seda ülesannet arengunõukogude, ettevõtlusbüroode, hankekonkursside jne kaudu;

| 36. | peab oluliseks, et kohaliku omavalitsuse tasandil juurdepääsetavatel väikesemahulistel projektidel oleks ligipääs rahastamisele. See peaks hõlmama ka selliste innovatiivsete projektide ja algatuste toetamist, mida saab kohandada ELi maakogukondade, sh äärealade erivajadustele; |
| --- | --- |

36.

peab oluliseks, et kohaliku omavalitsuse tasandil juurdepääsetavatel väikesemahulistel projektidel oleks ligipääs rahastamisele. See peaks hõlmama ka selliste innovatiivsete projektide ja algatuste toetamist, mida saab kohandada ELi maakogukondade, sh äärealade erivajadustele;

| 37. | kutsub üles lihtsustama rahastamisvoogudele ligipääsu taotlemist – praeguses maaelu arengu programmis ei toimu märkimisväärset edenemist konkursikutsete osas huvi väljendamisest täieliku taotlemiseni, kuna taotlustele esitatud nõuetele vastamine on keeruline. Komitee õhutab, et praeguste maaelu arengu programmide ja 2020. aasta järgsete maaelu arengu programmide vahel ei tohiks hoo ja usalduse säilimiseks olla pausi; |
| --- | --- |

37.

kutsub üles lihtsustama rahastamisvoogudele ligipääsu taotlemist – praeguses maaelu arengu programmis ei toimu märkimisväärset edenemist konkursikutsete osas huvi väljendamisest täieliku taotlemiseni, kuna taotlustele esitatud nõuetele vastamine on keeruline. Komitee õhutab, et praeguste maaelu arengu programmide ja 2020. aasta järgsete maaelu arengu programmide vahel ei tohiks hoo ja usalduse säilimiseks olla pausi;

| 38. | soovitab, et edukad rahastamistaotlused peavad julgustama võrgustike, klastrite ja koostöö loomist ja nendes osalemist, kuna väikestes maapiirkondades on neid vaja kasvu ja õppimise arendamiseks; |
| --- | --- |

38.

soovitab, et edukad rahastamistaotlused peavad julgustama võrgustike, klastrite ja koostöö loomist ja nendes osalemist, kuna väikestes maapiirkondades on neid vaja kasvu ja õppimise arendamiseks;

| 39. | soovitab, et arukad piirkonnad peaksid tuginema oma sotsiaalkultuurilisele pärandile, et arendada ja näidata oma eripärast identiteeti koos kõigi äritegevuseks vajalike ja linnaettevõtjaid ümber asuma meelitavate taristutega, iseäranis üldteenustega; |
| --- | --- |

39.

soovitab, et arukad piirkonnad peaksid tuginema oma sotsiaalkultuurilisele pärandile, et arendada ja näidata oma eripärast identiteeti koos kõigi äritegevuseks vajalike ja linnaettevõtjaid ümber asuma meelitavate taristutega, iseäranis üldteenustega;

| 40. | tunnistab, et veel üks väljakutse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks on olla kursis rahastamisvõimalustega ja omada neile ligipääsu. See nõuab Euroopa Komisjoni asjakohaste peadirektoraatide ja ELi asjakohaste rahastamisvoogude korraldusasutuste aktiivset rolli riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Euroopa Regioonide Komitee võib samuti täita olulist rolli teabe jagamisel, võrgustike toetamisel ja parimate tavade näidete jagamisel, sh Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni lairibaühenduse platvormi töö kaudu; |
| --- | --- |

40.

tunnistab, et veel üks väljakutse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks on olla kursis rahastamisvõimalustega ja omada neile ligipääsu. See nõuab Euroopa Komisjoni asjakohaste peadirektoraatide ja ELi asjakohaste rahastamisvoogude korraldusasutuste aktiivset rolli riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Euroopa Regioonide Komitee võib samuti täita olulist rolli teabe jagamisel, võrgustike toetamisel ja parimate tavade näidete jagamisel, sh Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni lairibaühenduse platvormi töö kaudu;

| 41. | soovitab Euroopa Komisjonil ELi tasandil olemasolevate võimaluste tõhusamaks tutvustamiseks luua iga-aastane auhind, millega tunnustataks ELi edukaimate arukate külade või piirkondade saavutusi. Külade ja maapiirkondade ettevõtjate jaoks oluliste teemade kohta ajakohastatud teabe pakkumiseks saaks rakendada ka olemasolevaid võrgustikke, nagu Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja nende kohalikud partnerid; |
| --- | --- |

41.

soovitab Euroopa Komisjonil ELi tasandil olemasolevate võimaluste tõhusamaks tutvustamiseks luua iga-aastane auhind, millega tunnustataks ELi edukaimate arukate külade või piirkondade saavutusi. Külade ja maapiirkondade ettevõtjate jaoks oluliste teemade kohta ajakohastatud teabe pakkumiseks saaks rakendada ka olemasolevaid võrgustikke, nagu Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja nende kohalikud partnerid;

| 42. | rõhutab toetavat rolli, mis võib olla kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel aruka lähenemise integreerimisel piirkondlikesse ruumilise planeerimise strateegiatesse. Need strateegiad hõlmavad piirkondlike ressursside ja suutlikkuse hindamist ning teenuste ühispaiknemise asukohtade ja toetavate majanduspoliitika meetmete kindlaks määramist. |
| --- | --- |

42.

rõhutab toetavat rolli, mis võib olla kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel aruka lähenemise integreerimisel piirkondlikesse ruumilise planeerimise strateegiatesse. Need strateegiad hõlmavad piirkondlike ressursside ja suutlikkuse hindamist ning teenuste ühispaiknemise asukohtade ja toetavate majanduspoliitika meetmete kindlaks määramist.

Brüssel, 1. detsember 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Corki 2.0 deklaratsioon 2016, punkt 3.

1

(2)  Maapiirkondadele avalduva mõju hindamine: veendumine, et meetmete ja programmide arendamisel ja rakendamisel arvestataks nõuetekohaselt maapiirkondade inimeste, kogukondade ja ettevõtete vajaduste ja huvidega. Keskvalitsuse jaoks tähendab maapiirkondadele avalduva mõju hindamine poliitikavalikute hindamist, et veenduda maapiirkondadele kõige õiglasemate lahenduste rakendamises.

2

(3)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Innovatsioon ja maapiirkondade majanduse ajakohastamine“ (ELT C 120, 5.4.2016, lk 10).

3

(4)  Kuues aruanne majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta. Juuli 2014.

4

(5)  Näiteks Ludgate Hub (Iirimaa) ja The Hive Leitrimis (Iirimaa).

5

(6)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus „ELi jätkusuutliku toidupoliitika suunas, millega luuakse töökohti ja majanduskasvu Euroopa linnades ja piirkondades“ (ELT C 272, 17.8.2017, lk 14).

6

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/50

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa Komisjoni 2016. aasta konkurentsipoliitika aruanne“

(2018/C 164/09)

| Raportöör: | Michael Murphy (IE/EPP), Tipperary krahvkonna volikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Euroopa Komisjoni 2016. aasta konkurentsipoliitika aruanne
  COM(2017) 285 final |

Raportöör:

Michael Murphy (IE/EPP), Tipperary krahvkonna volikogu liige

Viitedokument:

Euroopa Komisjoni 2016. aasta konkurentsipoliitika aruanne

COM(2017) 285 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab komisjoni 2016. aasta konkurentsipoliitika aruannet, eriti mis puudutab tunnistust, et konkurentsipoliitika mõjutab otseselt inimeste elu. Komitee rõhutab selles kontekstis, et tõhus konkurentsipoliitika on ühtse turu efektiivse toimimise tähtis osa ja toob olulist kasu tarbijatele, ergutades ettevõtlust, innovatsiooni, tõhusust ja valikute suurenemist Euroopa Liidu kodanike jaoks; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni 2016. aasta konkurentsipoliitika aruannet, eriti mis puudutab tunnistust, et konkurentsipoliitika mõjutab otseselt inimeste elu. Komitee rõhutab selles kontekstis, et tõhus konkurentsipoliitika on ühtse turu efektiivse toimimise tähtis osa ja toob olulist kasu tarbijatele, ergutades ettevõtlust, innovatsiooni, tõhusust ja valikute suurenemist Euroopa Liidu kodanike jaoks;

| 2. | on seisukohal, et globaliseerunud majandus nõuab avatud ja õiglast konkurentsikeskkonda ja seega konkurentsi reguleerimist, mitte ainult konkurentsikultuuri. Samas toetab komitee seda, et komisjonil on kavas teha koostööd ELi teiste institutsioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja konkurentsiasutustega üle kogu maailma; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et globaliseerunud majandus nõuab avatud ja õiglast konkurentsikeskkonda ja seega konkurentsi reguleerimist, mitte ainult konkurentsikultuuri. Samas toetab komitee seda, et komisjonil on kavas teha koostööd ELi teiste institutsioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja konkurentsiasutustega üle kogu maailma;

| 3. | kiidab heaks komisjoni tegevuse konkurentsieeskirjade jõustamisel, ent nõuab, et konkurentsipoliitika jõustamise rahastamisel võetaks asjakohaselt arvesse liikmesriikide riiklikke ja piirkondlikke tööstuspoliitilisi investeerimismeetmeid, eriti nende tööstuspoliitika meetmete puhul, mis on riikide pädevuses ja väljaspool ELi lepingute kohaldamisala; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks komisjoni tegevuse konkurentsieeskirjade jõustamisel, ent nõuab, et konkurentsipoliitika jõustamise rahastamisel võetaks asjakohaselt arvesse liikmesriikide riiklikke ja piirkondlikke tööstuspoliitilisi investeerimismeetmeid, eriti nende tööstuspoliitika meetmete puhul, mis on riikide pädevuses ja väljaspool ELi lepingute kohaldamisala;

| 4. | rõhutab, et oleks vaja suuremat läbipaistvust selles, kuidas komisjon teeb otsuseid suuremate konkurentsijuhtumite uurimise rahastamise kohta ELi tasandil, ning tuleb tagada, et nende otsustega kaasneksid alati määratletavad tulemused, mis tugevdavad ühtset turgu; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et oleks vaja suuremat läbipaistvust selles, kuidas komisjon teeb otsuseid suuremate konkurentsijuhtumite uurimise rahastamise kohta ELi tasandil, ning tuleb tagada, et nende otsustega kaasneksid alati määratletavad tulemused, mis tugevdavad ühtset turgu;

| 5. | sedastab, et komisjoni ülesanne on tagada igakülgne reageerimine rahvusvahelisest konkurentsist ja globaalsetest turgudest tulenevatele väljakutsetele, tugevdades ELi poliitika ja vahendite koordineerimist ning arvestades rohkem piirkondliku mõõtmega; |
| --- | --- |

5.

sedastab, et komisjoni ülesanne on tagada igakülgne reageerimine rahvusvahelisest konkurentsist ja globaalsetest turgudest tulenevatele väljakutsetele, tugevdades ELi poliitika ja vahendite koordineerimist ning arvestades rohkem piirkondliku mõõtmega;

| 6. | rõhutab, et Ühendkuningriigis kohaldatakse ELi konkurentsieeskirju vähemalt 31. märtsini 2019 ning et enne kõnealust kuupäeva algatatud uuringud, näiteks 26. oktoobril 2017 algatatud uuring Ühendkuningriigi erandi kohta, et kaitsta hargmaiseid ettevõtjaid maksustamise vältimise eeskirjade eest, saab lõpule viia üksnes pärast seda kuupäeva, kuid neid tuleb endiselt rakendada; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et Ühendkuningriigis kohaldatakse ELi konkurentsieeskirju vähemalt 31. märtsini 2019 ning et enne kõnealust kuupäeva algatatud uuringud, näiteks 26. oktoobril 2017 algatatud uuring Ühendkuningriigi erandi kohta, et kaitsta hargmaiseid ettevõtjaid maksustamise vältimise eeskirjade eest, saab lõpule viia üksnes pärast seda kuupäeva, kuid neid tuleb endiselt rakendada;

| 7. | nõustub, et Brexitit ei tohi kasutada vahendina kõigist riigiabi kontrollidest täielikuks loobumiseks, kuid on seisukohal, et Brexitiga teistele ELi liikmesriikidele põhjustatud majanduslike häirete tõttu tuleks laiendada üldist grupierandi määrust ja ajutiselt lõdvendada riigiabi eeskirju või need peatada teatud tööstusharudes, millele avaldub tõenäoliselt suurim mõju, kui see ei tähenda valikulist abi, mis on vastuolus eesmärgiga kohaldada ELi eeskirju õiglaselt kõigi ettevõtjate suhtes; |
| --- | --- |

7.

nõustub, et Brexitit ei tohi kasutada vahendina kõigist riigiabi kontrollidest täielikuks loobumiseks, kuid on seisukohal, et Brexitiga teistele ELi liikmesriikidele põhjustatud majanduslike häirete tõttu tuleks laiendada üldist grupierandi määrust ja ajutiselt lõdvendada riigiabi eeskirju või need peatada teatud tööstusharudes, millele avaldub tõenäoliselt suurim mõju, kui see ei tähenda valikulist abi, mis on vastuolus eesmärgiga kohaldada ELi eeskirju õiglaselt kõigi ettevõtjate suhtes;

Riigiabi ja maksundusalased eelotsused

| 8. | toetab komisjoni võitlust valikuliste maksusoodustuste vormis antava ebaseadusliku riigiabi vastu. See töö on tõhus vahend tagamaks, et ELi eeskirjad kohalduvad õiglasel viisil kõigile ELi ühtsel turul tegutsevatele ettevõtjatele sõltumata nende suurusest, sektorist või rahvusest ning et ettevõtjaid maksustatakse vastavalt nende suurusele ja finantssuutlikkusele, andmaks niimoodi panuse avalike teenuste rahastamisse ja võitlusse erinevuste vastu, mis on kõige sagedasemad kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

8.

toetab komisjoni võitlust valikuliste maksusoodustuste vormis antava ebaseadusliku riigiabi vastu. See töö on tõhus vahend tagamaks, et ELi eeskirjad kohalduvad õiglasel viisil kõigile ELi ühtsel turul tegutsevatele ettevõtjatele sõltumata nende suurusest, sektorist või rahvusest ning et ettevõtjaid maksustatakse vastavalt nende suurusele ja finantssuutlikkusele, andmaks niimoodi panuse avalike teenuste rahastamisse ja võitlusse erinevuste vastu, mis on kõige sagedasemad kohalikul tasandil;

| 9. | nõuab, et maksudest kõrvalehoidumise valdkonnas peab maksualaste eelotsuste küsimus olema osa ELi üldistest jõupingutustest võitluses suurte korporatsioonide maksustamise vältimise vastu, kasutades selleks mh maksustamise vältimise vastast paketti, aruandlust riikide lõikes, äriühingu tulumaksu reformi paketti ja maksuplaneerimise vahendajatele kehtivaid uusi läbipaistvuseeskirju. Komitee rõhutab ka seda, et EL peab kaaluma, kas jõustamise asemel võiks liikmesriikides maksualaste eelotsuste puhul pakkuda suuremat kindlust pigem uus määrus, ning seda, kas mis tahes uue reguleeriva raamistiku osana tuleks võtta vastu karistusmenetlus ELi omavahendite kasuks; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et maksudest kõrvalehoidumise valdkonnas peab maksualaste eelotsuste küsimus olema osa ELi üldistest jõupingutustest võitluses suurte korporatsioonide maksustamise vältimise vastu, kasutades selleks mh maksustamise vältimise vastast paketti, aruandlust riikide lõikes, äriühingu tulumaksu reformi paketti ja maksuplaneerimise vahendajatele kehtivaid uusi läbipaistvuseeskirju. Komitee rõhutab ka seda, et EL peab kaaluma, kas jõustamise asemel võiks liikmesriikides maksualaste eelotsuste puhul pakkuda suuremat kindlust pigem uus määrus, ning seda, kas mis tahes uue reguleeriva raamistiku osana tuleks võtta vastu karistusmenetlus ELi omavahendite kasuks;

| 10. | on seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 sätestatud ELi ainupädevus konkurentsieeskirjad kehtestamisel, mis on vajalik siseturu toimimiseks, ei avalda negatiivset mõju liikmesriikide suveräänsele õigusele määrata kindlaks oma äriühingute maksustamise süsteem ja kehtestada oma maksumäärad. Ent komitee märgib, et liikmesriigid peavad austama ettevõtjate ja tarbijate võrdseid tingimusi kogu ELi siseturul (1); |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 sätestatud ELi ainupädevus konkurentsieeskirjad kehtestamisel, mis on vajalik siseturu toimimiseks, ei avalda negatiivset mõju liikmesriikide suveräänsele õigusele määrata kindlaks oma äriühingute maksustamise süsteem ja kehtestada oma maksumäärad. Ent komitee märgib, et liikmesriigid peavad austama ettevõtjate ja tarbijate võrdseid tingimusi kogu ELi siseturul (1);

| 11. | märgib, et kõige silmapaistvama jõustamisotsuse tegi konkurentsi peadirektoraat 30. augustil 2016, leides, et Iirimaa 1991. aastal ja 2007. aasta mais tehtud eelotsused Apple’i grupi kahe Iirimaal asutatud äriühingu suhtes kujutavad endast abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komitee tunnustab seda, et Euroopa Komisjon märgib oma otsuses, et Iirimaa, võttes vastu vaidlustatud eelotsused, mis võimaldasid Apple’i kontserni äriühingutel määrata kindlaks oma aastase äriühingu tulumaksu kohustuse Iirimaal aastatel, mil need eelotsused olid jõus, on andnud aluslepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes Apple’i äriühingutele ning Apple’i kontsernile ebaseaduslikku riigiabi, mille Iirimaa peab määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 kohaselt tagasi nõudma. Komitee rõhutab, et komisjoni sõnul ei sea see otsus kahtluse alla Iirimaa üldist maksusüsteemi ega äriühingu tulumaksumäära; |
| --- | --- |

11.

märgib, et kõige silmapaistvama jõustamisotsuse tegi konkurentsi peadirektoraat 30. augustil 2016, leides, et Iirimaa 1991. aastal ja 2007. aasta mais tehtud eelotsused Apple’i grupi kahe Iirimaal asutatud äriühingu suhtes kujutavad endast abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komitee tunnustab seda, et Euroopa Komisjon märgib oma otsuses, et Iirimaa, võttes vastu vaidlustatud eelotsused, mis võimaldasid Apple’i kontserni äriühingutel määrata kindlaks oma aastase äriühingu tulumaksu kohustuse Iirimaal aastatel, mil need eelotsused olid jõus, on andnud aluslepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes Apple’i äriühingutele ning Apple’i kontsernile ebaseaduslikku riigiabi, mille Iirimaa peab määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 kohaselt tagasi nõudma. Komitee rõhutab, et komisjoni sõnul ei sea see otsus kahtluse alla Iirimaa üldist maksusüsteemi ega äriühingu tulumaksumäära;

| 12. | märgib, et praegu valmistab probleeme siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastaseid eeskirju käsitleva nõukogu direktiivi 2016/1164 riiklikul tasandil rakendamine. Direktiivi artikli 4 lõige 4 sisaldab erandit intresside mahaarvamise korrast laenude puhul, mida kasutatakse pikaajaliste avaliku sektori taristuprojektide rahastamiseks. Kuigi direktiiviga võimaldatakse ulatuslikku erandit tegevustele, mida käsitletakse olevat avalikes huvides, ei kasuta liikmesriigid seda võimalust täies ulatuses; |
| --- | --- |

12.

märgib, et praegu valmistab probleeme siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastaseid eeskirju käsitleva nõukogu direktiivi 2016/1164 riiklikul tasandil rakendamine. Direktiivi artikli 4 lõige 4 sisaldab erandit intresside mahaarvamise korrast laenude puhul, mida kasutatakse pikaajaliste avaliku sektori taristuprojektide rahastamiseks. Kuigi direktiiviga võimaldatakse ulatuslikku erandit tegevustele, mida käsitletakse olevat avalikes huvides, ei kasuta liikmesriigid seda võimalust täies ulatuses;

| 13. | tuletab meelde asjaolu, et komisjoni arvestuste kohaselt moodustab Iirimaa poolt selles vormis Apple’i äriühingutele antud abi 13 miljardit eurot ja et see summa tuleb Iiri riigikassasse tagastada, ent Iiri valitsus kaebas Euroopa Komisjoni kõnealuse otsuse Euroopa Kohtusse. Ent alates komisjoni otsuse langetamisest anti Iirimaale neli kuud aega ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmiseks, st kuni 2017. aasta jaanuarini. Iiri valitsus tegi jõupingutusi selle rekordsumma kogumiseks ja tinghoiukontole panemiseks kuni kohtuotsuseni. Kuid kuna Iiri valitsusel ei õnnestunud ettenähtud ajaga 13 miljardit eurot koguda, otsustas Euroopa Komisjon 4. oktoobril 2017 kaevata Iirimaa Euroopa Liidu Kohtusse, kuid mõlemad osapooled loodavad vältida kohtulikku karistamist; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde asjaolu, et komisjoni arvestuste kohaselt moodustab Iirimaa poolt selles vormis Apple’i äriühingutele antud abi 13 miljardit eurot ja et see summa tuleb Iiri riigikassasse tagastada, ent Iiri valitsus kaebas Euroopa Komisjoni kõnealuse otsuse Euroopa Kohtusse. Ent alates komisjoni otsuse langetamisest anti Iirimaale neli kuud aega ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmiseks, st kuni 2017. aasta jaanuarini. Iiri valitsus tegi jõupingutusi selle rekordsumma kogumiseks ja tinghoiukontole panemiseks kuni kohtuotsuseni. Kuid kuna Iiri valitsusel ei õnnestunud ettenähtud ajaga 13 miljardit eurot koguda, otsustas Euroopa Komisjon 4. oktoobril 2017 kaevata Iirimaa Euroopa Liidu Kohtusse, kuid mõlemad osapooled loodavad vältida kohtulikku karistamist;

| 14. | ärgitab Apple’i kohtuvaidlused kiirelt lõpule viima, et tagada konkurentsiseaduse kindel mõju teistele olemasolevatele maksualastele eelotsustele; |
| --- | --- |

14.

ärgitab Apple’i kohtuvaidlused kiirelt lõpule viima, et tagada konkurentsiseaduse kindel mõju teistele olemasolevatele maksualastele eelotsustele;

Riigiabi ajakohastamise algatus

| 15. | toetab komisjoni seisukohta, et avaliku sektori kulutuste suuremal läbipaistvusel on otsustav roll maksumaksja raha optimaalsema kasutamise edendamisel, ning arvab, et läbipaistvus on ka üks viis, kuidas suurendada kodanike usku avaliku sektori asutuste usaldusväärsusesse ja legitiimsusesse; |
| --- | --- |

15.

toetab komisjoni seisukohta, et avaliku sektori kulutuste suuremal läbipaistvusel on otsustav roll maksumaksja raha optimaalsema kasutamise edendamisel, ning arvab, et läbipaistvus on ka üks viis, kuidas suurendada kodanike usku avaliku sektori asutuste usaldusväärsusesse ja legitiimsusesse;

| 16. | kordab, (2) et Euroopa riigiabi eeskirjad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta ei pea olema piiratud mitte ainult konkurentsipõhimõtetega, vaid peavad ka täielikult arvesse võtma aluslepingutes sätestatud liikmesriikide suurt otsustusvabadust määratlemisel, mis on üldist majandushuvi pakkuvad teenused, ning järgima kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse, majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning neutraalsuse põhimõtteid liikmesriikide omandi õigusliku režiimi suhtes (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 14, 106 ja 345 ning protokoll nr 26). Üldist majandushuvi pakkuvad teenused peavad kajastama erinevusi vajadustes, tarbijate eelistustes ja riigihangete süsteemis, mis võivad tuleneda liikmesriikide erinevast geograafilisest asendist, sotsiaalsetest või kultuurilistest oludest ja demokraatlikest protsessidest. Riigiabi kontrolli tohib läbi viia vaid juhul, kui riiklik, piirkondlik või kohalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste reguleerimine või rahastamine avaldab piiriülest või siseturu jaoks olulist mõju; |
| --- | --- |

16.

kordab, (2) et Euroopa riigiabi eeskirjad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta ei pea olema piiratud mitte ainult konkurentsipõhimõtetega, vaid peavad ka täielikult arvesse võtma aluslepingutes sätestatud liikmesriikide suurt otsustusvabadust määratlemisel, mis on üldist majandushuvi pakkuvad teenused, ning järgima kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse, majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning neutraalsuse põhimõtteid liikmesriikide omandi õigusliku režiimi suhtes (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 14, 106 ja 345 ning protokoll nr 26). Üldist majandushuvi pakkuvad teenused peavad kajastama erinevusi vajadustes, tarbijate eelistustes ja riigihangete süsteemis, mis võivad tuleneda liikmesriikide erinevast geograafilisest asendist, sotsiaalsetest või kultuurilistest oludest ja demokraatlikest protsessidest. Riigiabi kontrolli tohib läbi viia vaid juhul, kui riiklik, piirkondlik või kohalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste reguleerimine või rahastamine avaldab piiriülest või siseturu jaoks olulist mõju;

| 17. | avaldab kahetsust, et 2016. aasta konkurentsipoliitika aruandes pööratakse väga vähe tähelepanu üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antava riigiabiga seotud küsimustele ja eeskätt puudub selgus nn Almunia paketi läbivaatamise ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antavat vähese tähtsusega abi määruse läbivaatamise kohta. Komitee tuletab meelde, et ta on sellega seoses juba nõudnud






  — | Altmarki neljanda kriteeriumi täitmist silmas pidades üksikasjalikke suuniseid selle kohta, mida lugeda tüüpiliseks, nõuetekohaselt juhitud ja vajalike vahenditega varustatud ettevõtteks; |
| --- | --- | --- |

17.

avaldab kahetsust, et 2016. aasta konkurentsipoliitika aruandes pööratakse väga vähe tähelepanu üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antava riigiabiga seotud küsimustele ja eeskätt puudub selgus nn Almunia paketi läbivaatamise ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antavat vähese tähtsusega abi määruse läbivaatamise kohta. Komitee tuletab meelde, et ta on sellega seoses juba nõudnud

—

Altmarki neljanda kriteeriumi täitmist silmas pidades üksikasjalikke suuniseid selle kohta, mida lugeda tüüpiliseks, nõuetekohaselt juhitud ja vajalike vahenditega varustatud ettevõtteks;

| — | üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel saadava mõistliku kasumi määratluse läbivaatamist, et eeskätt saaks stiimulite kaudu või tuvastatava mõistliku kasumiprotsendi suurendamise abil arvesse võtta asjaolu, et see kasum reinvesteeritakse sageli üldist majandushuvi pakkuvatesse teenustesse; |
| --- | --- |

—

üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel saadava mõistliku kasumi määratluse läbivaatamist, et eeskätt saaks stiimulite kaudu või tuvastatava mõistliku kasumiprotsendi suurendamise abil arvesse võtta asjaolu, et see kasum reinvesteeritakse sageli üldist majandushuvi pakkuvatesse teenustesse;

| — | vähese tähtsusega riigiabi künnise suurendamist üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antava riigiabi puhul; |
| --- | --- |

—

vähese tähtsusega riigiabi künnise suurendamist üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antava riigiabi puhul;

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevast üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitise teavitamiskohustusest vabastamise künnise suurendamist 2011. aastal kehtinud määrani, mis oli 30 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevast üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitise teavitamiskohustusest vabastamise künnise suurendamist 2011. aastal kehtinud määrani, mis oli 30 miljonit eurot;

| 18. | kordab (3) oma nõudmist laiendada komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsuses sätestatud sotsiaalmajutuse mõistet. Selleks et tagada liikmesriikide lai kaalutlusruum sotsiaalmajutuse pakkumisel, osutamisel, rahastamisel ja korraldamisel ning et tagada demokraatlik valikuvabadus, tuleks tühistada sotsiaalmajutuse piiritlus „ebasoodsas olukorras olevate isikute või vähem soodsas olukorras olevate ühiskonnarühmadega“. Õigus sobivale ja taskukohasele eluasemele tuleks rohkem tähelepanu keskmesse seada, kuna eluasemeturu suutmatus rahuldada kõigi vajadusi eluaseme järele ei puuduta mitte üksnes isikuid, kellel ei ole üldse juurdepääsu eluasemele, vaid ka neid, kes elavad tervist ohustavates, ebasobivates või ülerahvastatud eluruumides, ning neid, kes maksavad suurema osa oma sissetulekust igakuiseks üüriks või laenumakseks; |
| --- | --- |

18.

kordab (3) oma nõudmist laiendada komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsuses sätestatud sotsiaalmajutuse mõistet. Selleks et tagada liikmesriikide lai kaalutlusruum sotsiaalmajutuse pakkumisel, osutamisel, rahastamisel ja korraldamisel ning et tagada demokraatlik valikuvabadus, tuleks tühistada sotsiaalmajutuse piiritlus „ebasoodsas olukorras olevate isikute või vähem soodsas olukorras olevate ühiskonnarühmadega“. Õigus sobivale ja taskukohasele eluasemele tuleks rohkem tähelepanu keskmesse seada, kuna eluasemeturu suutmatus rahuldada kõigi vajadusi eluaseme järele ei puuduta mitte üksnes isikuid, kellel ei ole üldse juurdepääsu eluasemele, vaid ka neid, kes elavad tervist ohustavates, ebasobivates või ülerahvastatud eluruumides, ning neid, kes maksavad suurema osa oma sissetulekust igakuiseks üüriks või laenumakseks;

| 19. | juhib tähelepanu komitee 9. juunil 2017 avaldatud uuringule „Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsuse ja raamistiku rakendamine: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine aruandluses ning olukord sotsiaal- ja tervishoiuteenuste hindamises majandustegevusena“ ja selle järeldustele, kusjuures






  — | 22 riigi aruandes Almunia paketi rakendamise kohta olid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused otseselt või kaudselt koostamisse kaasatud; |
| --- | --- | --- |

19.

juhib tähelepanu komitee 9. juunil 2017 avaldatud uuringule „Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsuse ja raamistiku rakendamine: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine aruandluses ning olukord sotsiaal- ja tervishoiuteenuste hindamises majandustegevusena“ ja selle järeldustele, kusjuures

—

22 riigi aruandes Almunia paketi rakendamise kohta olid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused otseselt või kaudselt koostamisse kaasatud;

ning selle soovitustele, kusjuures

| — | selgitusi on vaja sotsiaalteenuste kvalifitseerimise kohta majandustegevusena, eeskätt sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas, hüvitise, sh mõistliku tulu arvutamise kohta ning võimalike vastuolude kohta eri dokumentides, mida tuleb arvesse võtta; |
| --- | --- |

—

selgitusi on vaja sotsiaalteenuste kvalifitseerimise kohta majandustegevusena, eeskätt sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas, hüvitise, sh mõistliku tulu arvutamise kohta ning võimalike vastuolude kohta eri dokumentides, mida tuleb arvesse võtta;

| — | aruandekohustusi tuleks lihtsustada; |
| --- | --- |

—

aruandekohustusi tuleks lihtsustada;

| — | täiendavalt tuleks edendada parimate tavade tutvustamist; |
| --- | --- |

—

täiendavalt tuleks edendada parimate tavade tutvustamist;

| 20. | märgib seepärast, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatena ühtse turu sotsiaalse mõõtme tagamisel ja tugevdamisel on veelgi olulisem suure töötuse määra, rahvastiku vananemise, sotsiaalse rahulolematuse ja ebakindlate majandustingimuste olukorras. Inimesed tunnevad vahetult seda tüüpi teenuste loodavat kasu ja seega aitavad need parandada ja tugevdada inimeste usaldust avaliku sektori asutuste vastu; |
| --- | --- |

20.

märgib seepärast, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatena ühtse turu sotsiaalse mõõtme tagamisel ja tugevdamisel on veelgi olulisem suure töötuse määra, rahvastiku vananemise, sotsiaalse rahulolematuse ja ebakindlate majandustingimuste olukorras. Inimesed tunnevad vahetult seda tüüpi teenuste loodavat kasu ja seega aitavad need parandada ja tugevdada inimeste usaldust avaliku sektori asutuste vastu;

| 21. | tõstab esile kõikide valitsustasandite kollektiivset vastutust jätkusuutlike avalike teenuste tagamisel kõigile ELi kodanikele ning on seisukohal, et komisjon peab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas võtma riigiabi kontrollimise aluseks usaldusväärsuse põhimõtte, et aidata asjaomaseid omavalitsusi ja sidusrühmi, mitte lähtuma kohe alguses sellest, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rikuvad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel eeskirju; |
| --- | --- |

21.

tõstab esile kõikide valitsustasandite kollektiivset vastutust jätkusuutlike avalike teenuste tagamisel kõigile ELi kodanikele ning on seisukohal, et komisjon peab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas võtma riigiabi kontrollimise aluseks usaldusväärsuse põhimõtte, et aidata asjaomaseid omavalitsusi ja sidusrühmi, mitte lähtuma kohe alguses sellest, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rikuvad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel eeskirju;

| 22. | toetab komisjoni jõupingutusi lihtsustada riigiabi eeskirjade kohaldamist, nimelt teatist riigiabi mõiste kohta, ning asjaolu, et konkurentsiaruandes tunnistatakse, et iseäranis oluline on lihtsustada avaliku sektori investeeringute tegemist ja maksimaalselt suurendada investeeringute mõju majanduskasvule ja töökohtadele, mis teataval viisil peegeldab komitee nõudmist edasise lihtsustamise ja erandite järele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

toetab komisjoni jõupingutusi lihtsustada riigiabi eeskirjade kohaldamist, nimelt teatist riigiabi mõiste kohta, ning asjaolu, et konkurentsiaruandes tunnistatakse, et iseäranis oluline on lihtsustada avaliku sektori investeeringute tegemist ja maksimaalselt suurendada investeeringute mõju majanduskasvule ja töökohtadele, mis teataval viisil peegeldab komitee nõudmist edasise lihtsustamise ja erandite järele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas;

| 23. | seab siiski kahtluse alla teatisega saavutatava õiguskindluse määra, kuna just üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas viitavad asjaomased sidusrühmad keerukusele ja võimalikele ebakõladele eri dokumentide vahel, mida tuleb arvesse võtta. Seetõttu on neil raske hinnata, millist eeskirja konkreetsel juhul kohaldada tuleb (4); |
| --- | --- |

23.

seab siiski kahtluse alla teatisega saavutatava õiguskindluse määra, kuna just üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas viitavad asjaomased sidusrühmad keerukusele ja võimalikele ebakõladele eri dokumentide vahel, mida tuleb arvesse võtta. Seetõttu on neil raske hinnata, millist eeskirja konkreetsel juhul kohaldada tuleb (4);

| 24. | väljendab siinkohal muret halduskoormuse pärast, mida põhjustavad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsusest ja raamistikust tulenevad teavitamisnõuded, nagu on märgitud mõnes kõnealuses riigiaruandes; |
| --- | --- |

24.

väljendab siinkohal muret halduskoormuse pärast, mida põhjustavad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsusest ja raamistikust tulenevad teavitamisnõuded, nagu on märgitud mõnes kõnealuses riigiaruandes;

Digitaalne ühtne turg

| 25. | on järjepidevalt toetanud jõupingutusi kasutada digitaalse ühtse turu strateegiat kaasava majanduskasvu vahendina kõigis ELi piirkondades, kuna ligipääsu parandamine lairibaühendusele ja IKT-teenustele, eeskätt äärealadel ja äärepoolseimates piirkondades või geograafiliselt hajutatud rahvastikuga piirkondades, võib hõlbustada ligipääsu teenustele (nt e-tervis ja e-valitsus), suurendades avaliku halduse tõhusust, samuti aidata tagada tarbijatele madalamad hinnad ja laiema valiku, sõltumata nende asukohast, ning avada kohalikele ettevõtjatele uusi majanduslikke võimalusi, mis omakorda parandab kodanike elukvaliteeti ja tugevdab ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

25.

on järjepidevalt toetanud jõupingutusi kasutada digitaalse ühtse turu strateegiat kaasava majanduskasvu vahendina kõigis ELi piirkondades, kuna ligipääsu parandamine lairibaühendusele ja IKT-teenustele, eeskätt äärealadel ja äärepoolseimates piirkondades või geograafiliselt hajutatud rahvastikuga piirkondades, võib hõlbustada ligipääsu teenustele (nt e-tervis ja e-valitsus), suurendades avaliku halduse tõhusust, samuti aidata tagada tarbijatele madalamad hinnad ja laiema valiku, sõltumata nende asukohast, ning avada kohalikele ettevõtjatele uusi majanduslikke võimalusi, mis omakorda parandab kodanike elukvaliteeti ja tugevdab ühtekuuluvust;

| 26. | juhib sellega seoses tähelepanu oma arvamusele „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast“ (COTER-VI/012), milles käsitletakse riigiabi eeskirjade kohaldamise mõju Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisele ning juhitakse ka tähelepanu suurele vastuolule riigiabi reguleerivate eeskirjade kohaldamisel. Komitee toonitab, et riigiabi käsitlevad menetlused ei ole kohaldatavad Euroopa Komisjoni poolt keskselt hallatavatele programmidele (nt „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond), küll aga ühtekuuluvuspoliitika raames elluviidavatele projektidele. Seega ei hinnata projekte praktikas riigiabi seisukohast mitte projekti laadi järgi, vaid sõltuvalt sellest, kas vahendeid eraldab kas komisjon või liikmesriik ja millisest rahastamisallikast neid rahastatakse; |
| --- | --- |

26.

juhib sellega seoses tähelepanu oma arvamusele „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast“ (COTER-VI/012), milles käsitletakse riigiabi eeskirjade kohaldamise mõju Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisele ning juhitakse ka tähelepanu suurele vastuolule riigiabi reguleerivate eeskirjade kohaldamisel. Komitee toonitab, et riigiabi käsitlevad menetlused ei ole kohaldatavad Euroopa Komisjoni poolt keskselt hallatavatele programmidele (nt „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond), küll aga ühtekuuluvuspoliitika raames elluviidavatele projektidele. Seega ei hinnata projekte praktikas riigiabi seisukohast mitte projekti laadi järgi, vaid sõltuvalt sellest, kas vahendeid eraldab kas komisjon või liikmesriik ja millisest rahastamisallikast neid rahastatakse;

| 27. | tunneb eriti muret piiriülese e-kauplemise tõkete pärast, mida ettevõtjad võivad ise põhjustada, samuti asukohapõhise piiramise ja asjaolu pärast, et turgu valitsevad osalised võivad võimalikud konkurendid teatud ärivõimalustest kunstlikult kõrvale jätta; |
| --- | --- |

27.

tunneb eriti muret piiriülese e-kauplemise tõkete pärast, mida ettevõtjad võivad ise põhjustada, samuti asukohapõhise piiramise ja asjaolu pärast, et turgu valitsevad osalised võivad võimalikud konkurendid teatud ärivõimalustest kunstlikult kõrvale jätta;

| 28. | rõhutab komitee arvamust „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast“ (COTER-VI/012) arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata riigiabi kohaldamisele Euroopa territoriaalse koostöö programmide raames. Üldreeglina ei ole nende programmide puhul riigiabi käsitlevate eeskirjade järgimiseks tehtavad jõupingutused proportsionaalsed konkurentsi moonutamise riskiga. Lisaks sellele tõlgendatakse riigiabi eri liikmesriikides sageli erinevalt ja eeskirju ei ole seega võimalik kohaldada asjakohase õiguskindlusega, mis muudab kvaliteetsete projektide läbiviimise tihti võimatuks. Üks kiiresti rakendatavaid meetmeid ESIFide lihtsustamiseks peaks seetõttu seisnema selles, et riigiabi reguleerivate eeskirjade kohaldamisalast jäetakse välja ka Euroopa territoriaalne koostöö, nii nagu on tehtud näiteks programmi „Horisont 2020“ puhul; |
| --- | --- |

28.

rõhutab komitee arvamust „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast“ (COTER-VI/012) arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata riigiabi kohaldamisele Euroopa territoriaalse koostöö programmide raames. Üldreeglina ei ole nende programmide puhul riigiabi käsitlevate eeskirjade järgimiseks tehtavad jõupingutused proportsionaalsed konkurentsi moonutamise riskiga. Lisaks sellele tõlgendatakse riigiabi eri liikmesriikides sageli erinevalt ja eeskirju ei ole seega võimalik kohaldada asjakohase õiguskindlusega, mis muudab kvaliteetsete projektide läbiviimise tihti võimatuks. Üks kiiresti rakendatavaid meetmeid ESIFide lihtsustamiseks peaks seetõttu seisnema selles, et riigiabi reguleerivate eeskirjade kohaldamisalast jäetakse välja ka Euroopa territoriaalne koostöö, nii nagu on tehtud näiteks programmi „Horisont 2020“ puhul;

| 29. | kiidab selles kontekstis heaks komisjoni algatused konkurentsiõiguse paremaks jõustamiseks digimaailmas, nimelt e-kaubanduse sektori uuringu ja hiljuti käivitatud uuringud, mille eesmärk on käsitleda konkreetseid küsimusi jaehinna piirangute, asukoha alusel diskrimineerimise ja põhjendamatu asukohapõhise piiramise valdkonnas (5); |
| --- | --- |

29.

kiidab selles kontekstis heaks komisjoni algatused konkurentsiõiguse paremaks jõustamiseks digimaailmas, nimelt e-kaubanduse sektori uuringu ja hiljuti käivitatud uuringud, mille eesmärk on käsitleda konkreetseid küsimusi jaehinna piirangute, asukoha alusel diskrimineerimise ja põhjendamatu asukohapõhise piiramise valdkonnas (5);

| 30. | ärgitab komisjoni jõustama konkurentsieeskirju ühtses digitaalmajanduses globaalselt võrdsetel tingimustel samalaadsete konkurentsiasutustega üle maailma, hoidmaks ära innovatsiooni takistamist, ning kutsub komisjoni üles aitama kaasa koostöö tihendamisele liikmesriikide konkurentsiasutuste, Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide (nt OECD) vahel; |
| --- | --- |

30.

ärgitab komisjoni jõustama konkurentsieeskirju ühtses digitaalmajanduses globaalselt võrdsetel tingimustel samalaadsete konkurentsiasutustega üle maailma, hoidmaks ära innovatsiooni takistamist, ning kutsub komisjoni üles aitama kaasa koostöö tihendamisele liikmesriikide konkurentsiasutuste, Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide (nt OECD) vahel;

| 31. | toetab ka Euroopa Komisjoni jõupingutusi, et tasakaalustada maksumäärad, mida maksavad ühelt poolt traditsioonilised ettevõtjad ja teiselt poolt digitaalsektori ettevõtjad, sest komisjoni 21. septembri 2017. aasta teatises digitaalsektori maksustamise kohta märgitakse, et rahvusvaheliste internetiettevõtjate tegelik maksumäär on 10,1 % võrreldes 23,2 %ga traditsiooniliste rahvusvaheliste ettevõtjate puhul. Komitee ootab seetõttu, et komisjon uuriks võimalust kehtestada käibele ja/või digitaalsetele tehingutele kehtivad konkreetsed maksud ning kaaluks seda, et esitada äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi raames ettepanek „virtuaalse püsiva tegevuskoha“ kohta; |
| --- | --- |

31.

toetab ka Euroopa Komisjoni jõupingutusi, et tasakaalustada maksumäärad, mida maksavad ühelt poolt traditsioonilised ettevõtjad ja teiselt poolt digitaalsektori ettevõtjad, sest komisjoni 21. septembri 2017. aasta teatises digitaalsektori maksustamise kohta märgitakse, et rahvusvaheliste internetiettevõtjate tegelik maksumäär on 10,1 % võrreldes 23,2 %ga traditsiooniliste rahvusvaheliste ettevõtjate puhul. Komitee ootab seetõttu, et komisjon uuriks võimalust kehtestada käibele ja/või digitaalsetele tehingutele kehtivad konkreetsed maksud ning kaaluks seda, et esitada äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi raames ettepanek „virtuaalse püsiva tegevuskoha“ kohta;

Ühtne turg

| 32. | tõstab esile riikide konkurentsiasutuste olulist rolli peamistes konkurentsivaldkondades (6) ja peab soovitavaks eri liikmesriikide konkurentsiasutuste paremat rahastamist ning riikide konkurentsiasutuste paremat koordineerimist Euroopa tasandil Euroopa konkurentsivõrgustiku kaudu. Samuti toetaks komitee komisjoni seadusandlikku ettepanekut riikide konkurentsiasutustele kättesaadavate jõustamis- ja karistusmeetmete (nn ECN+) tugevdamise kohta, mis võimaldaks rakendada ELi konkurentsieeskirjade jõustamise detsentraliseeritud süsteemi kogu potentsiaali; |
| --- | --- |

32.

tõstab esile riikide konkurentsiasutuste olulist rolli peamistes konkurentsivaldkondades (6) ja peab soovitavaks eri liikmesriikide konkurentsiasutuste paremat rahastamist ning riikide konkurentsiasutuste paremat koordineerimist Euroopa tasandil Euroopa konkurentsivõrgustiku kaudu. Samuti toetaks komitee komisjoni seadusandlikku ettepanekut riikide konkurentsiasutustele kättesaadavate jõustamis- ja karistusmeetmete (nn ECN+) tugevdamise kohta, mis võimaldaks rakendada ELi konkurentsieeskirjade jõustamise detsentraliseeritud süsteemi kogu potentsiaali;

| 33. | toetab sellega seoses komisjoni algatust muuta riiklikud konkurentsiasutused veelgi tõhusamateks täitmise tagajateks, kuna mõnel turutasandil saavad riiklikud asutused paremini tegeleda ELi konkurentsieeskirjade jõustamisega, arvestades samas riiklikke iseärasusi; |
| --- | --- |

33.

toetab sellega seoses komisjoni algatust muuta riiklikud konkurentsiasutused veelgi tõhusamateks täitmise tagajateks, kuna mõnel turutasandil saavad riiklikud asutused paremini tegeleda ELi konkurentsieeskirjade jõustamisega, arvestades samas riiklikke iseärasusi;

| 34. | nõuab, et juhul kui turgu valitsevad ettevõtjad kasutavad oma kliente ära, võttes neilt liiga kõrget hinda või sundides neile peale ebaõiglased tingimused, peavad konkurentsiasutused sekkuma nende liiga kõrgete hindadega tegelemiseks, eriti ravimite valdkonnas, et tagada patsientidele ligipääs tõhusatele ja taskukohastele põhiravimitele, aidates kaasa nii patsientide kui ka ühiskonna jaoks parima tulemuse saavutamisele; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et juhul kui turgu valitsevad ettevõtjad kasutavad oma kliente ära, võttes neilt liiga kõrget hinda või sundides neile peale ebaõiglased tingimused, peavad konkurentsiasutused sekkuma nende liiga kõrgete hindadega tegelemiseks, eriti ravimite valdkonnas, et tagada patsientidele ligipääs tõhusatele ja taskukohastele põhiravimitele, aidates kaasa nii patsientide kui ka ühiskonna jaoks parima tulemuse saavutamisele;

| 35. | on mures enneolematu ettevõtete konsolideerimise laine pärast seemnete, kemikaalide ja pestitsiidide ning geneetiliselt muundatud põllukultuuride geneetiliste tunnuste juba niigi äärmiselt kontsentreerunud maailmaturul, kuna see vähendab tõenäoliselt konkurentsi ja toob kaasa oligopoolsed struktuurid; |
| --- | --- |

35.

on mures enneolematu ettevõtete konsolideerimise laine pärast seemnete, kemikaalide ja pestitsiidide ning geneetiliselt muundatud põllukultuuride geneetiliste tunnuste juba niigi äärmiselt kontsentreerunud maailmaturul, kuna see vähendab tõenäoliselt konkurentsi ja toob kaasa oligopoolsed struktuurid;

| 36. | juhib tähelepanu tunnuste, seemnete ja kemikaalide märkimisväärse vertikaalse integratsiooni ohtudele, mis on tingitud maailmaturu enneolematust valitsemisest kõnealuses tundlikus valdkonnas. See annaks kõnealuse tööstusharu valitsevatele ettevõtjatele veelgi suurema mõju poliitika üle, kahjustades oma turupositsiooni ära kasutades sõltumatut teadust ja avalikke huve; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu tunnuste, seemnete ja kemikaalide märkimisväärse vertikaalse integratsiooni ohtudele, mis on tingitud maailmaturu enneolematust valitsemisest kõnealuses tundlikus valdkonnas. See annaks kõnealuse tööstusharu valitsevatele ettevõtjatele veelgi suurema mõju poliitika üle, kahjustades oma turupositsiooni ära kasutades sõltumatut teadust ja avalikke huve;

| 37. | rõhutab väikeste põllumajandustootjate olulist rolli piirkondlike ökosüsteemide kestlikkuses ning kutsub komisjoni üles tagama, et käimasolevad ühinemised ei tekitaks takistusi väiksematele innovaatoritele, ei suurendaks ohtu, et väiksemad innovaatorid ei pääse ligi tehnoloogiale või muudele tõhusaks konkurentsiks vajalikele ressurssidele, ega tooks kaasa kõrgemaid põllumajanduslike sisendmaterjalide hindu ja väiksemaid valikuvõimalusi põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

37.

rõhutab väikeste põllumajandustootjate olulist rolli piirkondlike ökosüsteemide kestlikkuses ning kutsub komisjoni üles tagama, et käimasolevad ühinemised ei tekitaks takistusi väiksematele innovaatoritele, ei suurendaks ohtu, et väiksemad innovaatorid ei pääse ligi tehnoloogiale või muudele tõhusaks konkurentsiks vajalikele ressurssidele, ega tooks kaasa kõrgemaid põllumajanduslike sisendmaterjalide hindu ja väiksemaid valikuvõimalusi põllumajandustootjatele;

| 38. | rõhutab, et põllumajandustootjad ja VKEd, mis moodustavad 79 % ELi põllumajandusettevõtetest, on haavatavad oma nõrgema läbirääkimispositsiooni ja toidutarneahelas esinevate ebaausate kaubandustavade tõttu. Komitee tõstab esile, et samamoodi on põllumajandustootjad tarneahelas peamised šokkide leevendajad tururiskide puhul, nagu hindade volatiilsus või pikaajalised madalate hindade perioodid, ning nõuab, et komisjon aitaks põllumajandustootjatel tasakaalustada mõju, mida tekitab üha suurem kontsentreerumine tarneahela töötlemis- ja jaemüügietappides; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et põllumajandustootjad ja VKEd, mis moodustavad 79 % ELi põllumajandusettevõtetest, on haavatavad oma nõrgema läbirääkimispositsiooni ja toidutarneahelas esinevate ebaausate kaubandustavade tõttu. Komitee tõstab esile, et samamoodi on põllumajandustootjad tarneahelas peamised šokkide leevendajad tururiskide puhul, nagu hindade volatiilsus või pikaajalised madalate hindade perioodid, ning nõuab, et komisjon aitaks põllumajandustootjatel tasakaalustada mõju, mida tekitab üha suurem kontsentreerumine tarneahela töötlemis- ja jaemüügietappides;

| 39. | kutsub põllumajandusvolinikku ja konkurentsivolinikku tegema tihedamat koostööd, et lihtsustada riigiabi eeskirjade kohaldamist maaelu arengu valdkonnas, nähes ette ka integreeritud menetluse maaelu arengu programmide ja riigiabi samaaegseks heakskiitmiseks, et rahastada metsasektorit ja põllumajanduse mitmekesistamist, mis on põllumajandussektori lihtsustamisest välja arvatud. Sel viisil toetatakse põllumajandusliku toidutööstuse sektori turu mitmekesistamist, eriti nende liikmesriikide põllumajanduslikus toidutööstuses, mida Brexit kõige rohkem mõjutab; |
| --- | --- |

39.

kutsub põllumajandusvolinikku ja konkurentsivolinikku tegema tihedamat koostööd, et lihtsustada riigiabi eeskirjade kohaldamist maaelu arengu valdkonnas, nähes ette ka integreeritud menetluse maaelu arengu programmide ja riigiabi samaaegseks heakskiitmiseks, et rahastada metsasektorit ja põllumajanduse mitmekesistamist, mis on põllumajandussektori lihtsustamisest välja arvatud. Sel viisil toetatakse põllumajandusliku toidutööstuse sektori turu mitmekesistamist, eriti nende liikmesriikide põllumajanduslikus toidutööstuses, mida Brexit kõige rohkem mõjutab;

| 40. | kordab arvamuses 2020. aasta järgse ÜPP kohta esitatud üleskutset vaadata läbi Euroopa konkurentsiõigus eesmärgiga võimaldada ühe sektori kõigil osalistel, sh tarbijatel ja avaliku sektori asutustel, otsustada lisandväärtuse ja tulu õiglase jaotamise üle kogu väärtusahelas, ning selleks, et võimaldada põllumajandustootjatel tugevdada oma positsiooni turul; |
| --- | --- |

40.

kordab arvamuses 2020. aasta järgse ÜPP kohta esitatud üleskutset vaadata läbi Euroopa konkurentsiõigus eesmärgiga võimaldada ühe sektori kõigil osalistel, sh tarbijatel ja avaliku sektori asutustel, otsustada lisandväärtuse ja tulu õiglase jaotamise üle kogu väärtusahelas, ning selleks, et võimaldada põllumajandustootjatel tugevdada oma positsiooni turul;

| 41. | kordab oma üleskutset vaadata läbi Euroopa õigus riigihanke lepingute sõlmimise kohta ühistoitlustuse valdkonnas, võttes kasutusele stiimulid, kui toiduaineid tarnitakse ELi sees ja/või kohalike (nn nullkilomeetri) ja lühikese tarneahelaga toodete puhul, et edendada siseturgu ja kasutatud toote ohutust; |
| --- | --- |

41.

kordab oma üleskutset vaadata läbi Euroopa õigus riigihanke lepingute sõlmimise kohta ühistoitlustuse valdkonnas, võttes kasutusele stiimulid, kui toiduaineid tarnitakse ELi sees ja/või kohalike (nn nullkilomeetri) ja lühikese tarneahelaga toodete puhul, et edendada siseturgu ja kasutatud toote ohutust;

| 42. | rõhutab, et riigiabi kontrollimisel on olnud kriisi ajal võtmeroll ELi turvalisema ja tugevama pangandussektori tagamisel; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et riigiabi kontrollimisel on olnud kriisi ajal võtmeroll ELi turvalisema ja tugevama pangandussektori tagamisel;

| 43. | märgib siiski, et pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi rakendamise ebaühtlus tekitab suurt ebakindlust riigiabi kontrollimise suhtes meetmete puhul, mis on võetud finantseerimisasutuste kriisi lahendamiseks või nende ajutiseks rekapitaliseerimiseks; |
| --- | --- |

43.

märgib siiski, et pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi rakendamise ebaühtlus tekitab suurt ebakindlust riigiabi kontrollimise suhtes meetmete puhul, mis on võetud finantseerimisasutuste kriisi lahendamiseks või nende ajutiseks rekapitaliseerimiseks;

| 44. | on seisukohal, et palju täpsemalt on vaja määratleda, millal kasutada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist ja millal päästeabi ja kuidas seda kasutada eri suuruses finantseerimisasutuste puhul, et riigiabi kontrollimise kohaldamisel kehtiksid Euroopa pangandussüsteemis selgelt võrdsed tingimused ilma liikmesriikide eranditeta; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et palju täpsemalt on vaja määratleda, millal kasutada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist ja millal päästeabi ja kuidas seda kasutada eri suuruses finantseerimisasutuste puhul, et riigiabi kontrollimise kohaldamisel kehtiksid Euroopa pangandussüsteemis selgelt võrdsed tingimused ilma liikmesriikide eranditeta;

| 45. | on seisukohal, et pangandusliidu tasandil on vaja tõhusamat hoiuste tagamise korda, et tagada piisavad rahalised vahendid kõikide hoiustajate usalduse toetamiseks ja seega finantsstabiilsuse kaitsmiseks; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et pangandusliidu tasandil on vaja tõhusamat hoiuste tagamise korda, et tagada piisavad rahalised vahendid kõikide hoiustajate usalduse toetamiseks ja seega finantsstabiilsuse kaitsmiseks;

| 46. | kiidab heaks asjaolu, et riigiabi eeskirjad on piisavalt paindlikud, et võimaldada liikmesriikidel aidata haavatavaid kodanikke, raskustes väikeettevõtjaid ja hoiustajaid, ilma et seda käsitataks riigiabina, nagu kinnitas komisjon oma otsuses Küprose riigi laenuvõtjate ja mikroettevõtjate toetuskava kohta (7) ning Peloponnesose (Kreeka) ühistupanga kriisilahenduse kohta (8); |
| --- | --- |

46.

kiidab heaks asjaolu, et riigiabi eeskirjad on piisavalt paindlikud, et võimaldada liikmesriikidel aidata haavatavaid kodanikke, raskustes väikeettevõtjaid ja hoiustajaid, ilma et seda käsitataks riigiabina, nagu kinnitas komisjon oma otsuses Küprose riigi laenuvõtjate ja mikroettevõtjate toetuskava kohta (7) ning Peloponnesose (Kreeka) ühistupanga kriisilahenduse kohta (8);

Kliimasõbralik energialiit

| 47. | tervitab komisjoni uuringut reservvõimsuse mehhanismi kohta, (9) rõhutades et esimene prioriteet, millest EL kõnealuse valdkonna tegevuses juhindub, peab olema säästva energia edendamine (taastuvenergia ja täiendavad jõupingutused energiatõhususe valdkonnas), sest see on vahend, mille abil vähendada CO2 heitkoguseid vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Pariisi kokkuleppele, samuti kütteostuvõimetuse vastu võitlemine, energiatarne tagamine ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine; |
| --- | --- |

47.

tervitab komisjoni uuringut reservvõimsuse mehhanismi kohta, (9) rõhutades et esimene prioriteet, millest EL kõnealuse valdkonna tegevuses juhindub, peab olema säästva energia edendamine (taastuvenergia ja täiendavad jõupingutused energiatõhususe valdkonnas), sest see on vahend, mille abil vähendada CO2 heitkoguseid vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Pariisi kokkuleppele, samuti kütteostuvõimetuse vastu võitlemine, energiatarne tagamine ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine;

| 48. | tõstab esile ka seda, et taskukohaste hindadega energia kättesaadavus on piirkondliku konkurentsi üks peamine eeldus, eriti vähem soodsate tingimustega piirkondades ja ääraladel, ning et piirkondi, kus on tugev tööstusbaas, mis on juba iseenesest suure energiakasutusega sektor, mõjutavad tugevalt energiamaksud ja -tasud ning nad sõltuvad kättesaadavast ja turvalisest energiavarustusest; |
| --- | --- |

48.

tõstab esile ka seda, et taskukohaste hindadega energia kättesaadavus on piirkondliku konkurentsi üks peamine eeldus, eriti vähem soodsate tingimustega piirkondades ja ääraladel, ning et piirkondi, kus on tugev tööstusbaas, mis on juba iseenesest suure energiakasutusega sektor, mõjutavad tugevalt energiamaksud ja -tasud ning nad sõltuvad kättesaadavast ja turvalisest energiavarustusest;

| 49. | täheldab, et madalamatest hulgihindadest hoolimata on jaeturul energiahinnad viimastel aastatel tõusnud, ning nõustub komisjoni seisukohaga, et üleminek puhtale energiale peaks olema õiglane ja selle puhul tuleks arvesse võtta selle revolutsioonilist mõju sidusrühmadele, sealhulgas tööstusele ja töötajatele (10); |
| --- | --- |

49.

täheldab, et madalamatest hulgihindadest hoolimata on jaeturul energiahinnad viimastel aastatel tõusnud, ning nõustub komisjoni seisukohaga, et üleminek puhtale energiale peaks olema õiglane ja selle puhul tuleks arvesse võtta selle revolutsioonilist mõju sidusrühmadele, sealhulgas tööstusele ja töötajatele (10);

| 50. | kutsub komisjoni üles optimeerima kooskõlas konkurentsieeskirjadega oma toetust struktuurimuutustele söekaevandus- ja rohkem süsihappegaasi tekitavates piirkondades ning tegutsema partnerluses nende piirkondade sidusrühmadega, et Euroopa Liidu toetust paremini suunata, ergutades heade tavade tutvustamist, sh arutelusid ja tööstuslikke tegevuskavasid, ümberõppevajadust ning sünergia ja koostöö edendamist; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles optimeerima kooskõlas konkurentsieeskirjadega oma toetust struktuurimuutustele söekaevandus- ja rohkem süsihappegaasi tekitavates piirkondades ning tegutsema partnerluses nende piirkondade sidusrühmadega, et Euroopa Liidu toetust paremini suunata, ergutades heade tavade tutvustamist, sh arutelusid ja tööstuslikke tegevuskavasid, ümberõppevajadust ning sünergia ja koostöö edendamist;

Globaalne konkurentsikultuuri

| 51. | rõhutab, et maksu- ja sotsiaalne dumping, lubamatu maksude planeerimine ja maksudest kõrvalehoidumine on kõik õiglase konkurentsi takistused; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et maksu- ja sotsiaalne dumping, lubamatu maksude planeerimine ja maksudest kõrvalehoidumine on kõik õiglase konkurentsi takistused;

| 52. | usub kindlalt, et ELi kaubanduspoliitikal on oluline osa eri jurisdiktsioonide konkurentsipoliitika vahendite ja tavade lähenemise soodustamisel, kujundades väärtustel põhinevat maailma; |
| --- | --- |

52.

usub kindlalt, et ELi kaubanduspoliitikal on oluline osa eri jurisdiktsioonide konkurentsipoliitika vahendite ja tavade lähenemise soodustamisel, kujundades väärtustel põhinevat maailma;

| 53. | tervitab komisjoni ning Hiina riikliku arengu- ja reformikomisjoni vahelist riigiabi valdkonna vastastikuse mõistmise memorandumit. Komitee loodab, et see memorandum annab märkimisväärse panuse komisjoni ulatuslikumasse strateegiasse, milles käsitletakse moonutusi, mis tekivad maailmakaubanduses kehtestatud riiklike toetuste tõttu (11). |
| --- | --- |

53.

tervitab komisjoni ning Hiina riikliku arengu- ja reformikomisjoni vahelist riigiabi valdkonna vastastikuse mõistmise memorandumit. Komitee loodab, et see memorandum annab märkimisväärse panuse komisjoni ulatuslikumasse strateegiasse, milles käsitletakse moonutusi, mis tekivad maailmakaubanduses kehtestatud riiklike toetuste tõttu (11).

Brüssel, 1. detsember 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Iirimaa, Madalmaad, Luksemburg ja Belgia on kõik saanud konkurentsi peadirektoraadilt otsused maksualaste eelotsuste kohta. Kõik nimetatud liikmesriigid on kõnealused otsused Euroopa Kohtus vaidlustanud.

1

(2)  Vt komitee arvamus „Riigiabi ja üldist majandushuvi pakkuvad teenused“ (ECON-VI/013), punkt 2, vastu võetud 11. oktoobril 2016.

2

(3)  Vt komitee arvamus „Riigiabi ja üldist majandushuvi pakkuvad teenused“ (ECON-VI/013), punkt 41, vastu võetud 11. oktoobril 2016.

3

(4)  Vt Member States Reports on the application of the SGEI decision during 2012–2016.

4

(5)  Euroopa Komisjon „Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce“, kättesaadav siin.

5

(6)  Prantsusmaa konkurentsiasutuse käivitatud sektoriuuring andmetöötluse kohta võrgureklaami sektoris; Itaalia konkurentsiasutuse määratud trahv WhatsAppile väidetava nõude eest, et kasutajad peavad jagama oma isikuandmeid Facebookiga; Itaalia konkurentsiasutuse määratud trahv Aspen Pharmale (Aspeni juhtum) ja Ühendkuningriigi konkurentsiasutuse määratud trahv Pfizerile ja Flynn Pharmale (Pfizeri/Flynn Pharma juhtum).

6

(7)  Juhtum SA.45004 (2016/N).

7

(8)  Juhtum SA.43886.

8

(9)  Reservvõimsuse mehhanismid luuakse investeeringute toetamiseks, et täita eeldatavat võimsuse puudujääki ja tagada varustuskindlus. Tavaliselt pakuvad reservvõimsuse mehhanismid võimsuse tarnijatele lisaks turul elektri müümisest saadavale tulule lisahüvitisi vastutasuks olemasoleva võimsuse säilitamise või uude, elektrivarustuskindluse tagamiseks vajalikku võimsusse investeerimise eest.

9

(10)  Euroopa Komisjon „Teine aruanne energialiidu olukorra kohta“, COM(2017) 53 final, Brüssel, 1. veebruar 2017, kättesaadav siin.

10

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_en.htm.

11

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/57

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa elamumajanduse tegevuskava suunas“

(2018/C 164/10)

| Raportöör: | Hicham IMANE (BE/PES), Charleroi linnavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Hicham IMANE (BE/PES), Charleroi linnavolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa Liit tunnustab ja austab õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et tagada inimväärsed elutingimused kõigile neile, kel puuduvad piisavad elatusvahendid, ja see õigus on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 34. Õigus eluasemele tuleneb liikmesriikide puhul ka rahvusvahelisest kohustusest Euroopa Nõukogu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ees. Eluasemepoliitikas pädevatel liikmesriikide, piirkondliku või kohaliku tasandi asutustel tuleb tagada, et õigus sobivale ja taskukohasele eluasemele on teostatud; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa Liit tunnustab ja austab õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et tagada inimväärsed elutingimused kõigile neile, kel puuduvad piisavad elatusvahendid, ja see õigus on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 34. Õigus eluasemele tuleneb liikmesriikide puhul ka rahvusvahelisest kohustusest Euroopa Nõukogu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ees. Eluasemepoliitikas pädevatel liikmesriikide, piirkondliku või kohaliku tasandi asutustel tuleb tagada, et õigus sobivale ja taskukohasele eluasemele on teostatud;

| 2. | rõhutab, et ELil ei ole elamumajanduspoliitika valdkonnas selget pädevust ning kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil elluviidava elamumajanduspoliitika ning Euroopa poliitika vahelise koostoime juures on jätkuvalt vaja kinni pidada subsidiaarsuse põhimõttest. Samal ajal märgib komitee, et ELi paljude eesmärkide (majanduslik stabiilsus, võitlus kliimamuutuste vastu, sotsiaalne kaasatus jne) ja paljude poliitikastrateegiate (regionaalpoliitika, linnade tegevuskava, konkurents, energeetika, sotsiaalpoliitika jne) elluviimine mõjutab eluasemepoliitikat eri tasanditel ja sõltub neist. Seetõttu on vaja selle valdkonna poliitikameetmete paremat koordineerimist; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ELil ei ole elamumajanduspoliitika valdkonnas selget pädevust ning kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil elluviidava elamumajanduspoliitika ning Euroopa poliitika vahelise koostoime juures on jätkuvalt vaja kinni pidada subsidiaarsuse põhimõttest. Samal ajal märgib komitee, et ELi paljude eesmärkide (majanduslik stabiilsus, võitlus kliimamuutuste vastu, sotsiaalne kaasatus jne) ja paljude poliitikastrateegiate (regionaalpoliitika, linnade tegevuskava, konkurents, energeetika, sotsiaalpoliitika jne) elluviimine mõjutab eluasemepoliitikat eri tasanditel ja sõltub neist. Seetõttu on vaja selle valdkonna poliitikameetmete paremat koordineerimist;

| 3. | tunneb heameelt, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas – mis esitati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õiglase töö ja majanduskasvu teemalisel sotsiaaltippkohtumisel 17. novembril 2017 Göteborgis – hõlmab õigust sotsiaaleluasemele või kvaliteetsele eluasemetoetusele ning abile ja kaitsele sunniviisilise väljatõstmise vastu; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas – mis esitati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õiglase töö ja majanduskasvu teemalisel sotsiaaltippkohtumisel 17. novembril 2017 Göteborgis – hõlmab õigust sotsiaaleluasemele või kvaliteetsele eluasemetoetusele ning abile ja kaitsele sunniviisilise väljatõstmise vastu;

| 4. | tuletab sellega seoses meelde piirkondlike ametiasutuste ja Euroopa linnade olulist rolli liikmesriikide elamumajanduspoliitika elluviimises, sest kohalike eluasemeturgude vajadused muutuvad üha rohkem erinevaks: liikmesriikide sees toimub ränne väikese eluasemenõudlusega piirkondadest suure nõudlusega piirkondadesse ning suure nõudlusega piirkondadesse on hiljuti toimunud välisränne; |
| --- | --- |

4.

tuletab sellega seoses meelde piirkondlike ametiasutuste ja Euroopa linnade olulist rolli liikmesriikide elamumajanduspoliitika elluviimises, sest kohalike eluasemeturgude vajadused muutuvad üha rohkem erinevaks: liikmesriikide sees toimub ränne väikese eluasemenõudlusega piirkondadest suure nõudlusega piirkondadesse ning suure nõudlusega piirkondadesse on hiljuti toimunud välisränne;

| 5. | kordab, et väga oluline on tugev partnerlus eri organisatsioonidega mittetulundussektoris, elamuühistute ja kooperatiivide, üürnike ja naabrusorganisatsioonidega, mis pakuvad otse eluasemeid ja/või lihtsustavad juurdepääsu eluasemetoetusele, aga ka usaldusväärsete erasektori investoritega, kes pakuvad taskukohaseid eluasemeid; |
| --- | --- |

5.

kordab, et väga oluline on tugev partnerlus eri organisatsioonidega mittetulundussektoris, elamuühistute ja kooperatiivide, üürnike ja naabrusorganisatsioonidega, mis pakuvad otse eluasemeid ja/või lihtsustavad juurdepääsu eluasemetoetusele, aga ka usaldusväärsete erasektori investoritega, kes pakuvad taskukohaseid eluasemeid;

| 6. | rõhutab, et liikmesriikide elamumajandusega seotud tavad ja süsteemid on väga erinevad ning oluline on võtta olemasolevate poliitikasuundade rakendamisel eluasemete kasutamise viiside suhtes erapooletu seisukoht; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et liikmesriikide elamumajandusega seotud tavad ja süsteemid on väga erinevad ning oluline on võtta olemasolevate poliitikasuundade rakendamisel eluasemete kasutamise viiside suhtes erapooletu seisukoht;

| 7. | viitab sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kestliku eluasemepoliitika rakendamise juures keskne roll ning nad aitavad olulisel määral kaasa sellele, et ELi poliitilisi eesmärke oleks võimalik praktikasse rakendada; |
| --- | --- |

7.

viitab sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kestliku eluasemepoliitika rakendamise juures keskne roll ning nad aitavad olulisel määral kaasa sellele, et ELi poliitilisi eesmärke oleks võimalik praktikasse rakendada;

| 8. | kinnitab, et Euroopa linnapiirkondades toimuv elamumajanduskriis on struktuurne ning kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused peaksid edendama taskukohaste eluasemete pakkumist, mida ei saa üksnes turujõud spontaanselt tagada, sest paljudes ELi liikmesriikides ja piirkondades ei ole eelkõige linnapiirkondades piisavalt taskukohase maa pakkumist, arvestades suurt nõudlust eluasemete järele. See ebakõla tuleneb eelkõige sise- ja välisrändevoogude ulatusest ning suurest nõudlusest eluasemete järele, mille puhul võetakse arvesse demograafilisi muudatusi seoses vananeva elanikkonnaga enamikus liikmesriikides; |
| --- | --- |

8.

kinnitab, et Euroopa linnapiirkondades toimuv elamumajanduskriis on struktuurne ning kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused peaksid edendama taskukohaste eluasemete pakkumist, mida ei saa üksnes turujõud spontaanselt tagada, sest paljudes ELi liikmesriikides ja piirkondades ei ole eelkõige linnapiirkondades piisavalt taskukohase maa pakkumist, arvestades suurt nõudlust eluasemete järele. See ebakõla tuleneb eelkõige sise- ja välisrändevoogude ulatusest ning suurest nõudlusest eluasemete järele, mille puhul võetakse arvesse demograafilisi muudatusi seoses vananeva elanikkonnaga enamikus liikmesriikides;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et eluasemenõudlus on ELis ning isegi liikmesriikides ja piirkondades erinev, mistõttu tuleks hoonete ehitamist edendada paindlikult; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et eluasemenõudlus on ELis ning isegi liikmesriikides ja piirkondades erinev, mistõttu tuleks hoonete ehitamist edendada paindlikult;

| 10. | rõhutab, et kasvamas on nende ELi poliitikameetmete ja eeskirjade mõju, milles käsitletakse liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste elamumajanduspoliitika elluviimise tingimusi. See puudutab nii kohaldatavaid riigiabi eeskirju, käibemaksusüsteemi, sotsiaalmajutuse määratlemist üldist majandushuvi pakkuva teenusena, riigihankelepingute sõlmimise tingimusi, avaliku sektori sisest koostööd ning Euroopa poolaasta raames tehtud riigipõhiseid soovitusi, mis on seotud eeskätt üürihindade kontrolli ja eluasemetele suunatud sotsiaalabiga; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kasvamas on nende ELi poliitikameetmete ja eeskirjade mõju, milles käsitletakse liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste elamumajanduspoliitika elluviimise tingimusi. See puudutab nii kohaldatavaid riigiabi eeskirju, käibemaksusüsteemi, sotsiaalmajutuse määratlemist üldist majandushuvi pakkuva teenusena, riigihankelepingute sõlmimise tingimusi, avaliku sektori sisest koostööd ning Euroopa poolaasta raames tehtud riigipõhiseid soovitusi, mis on seotud eeskätt üürihindade kontrolli ja eluasemetele suunatud sotsiaalabiga;

| 11. | tunneb heameelt selle üle, et ELi poliitikas võetakse üha enam arvesse pikaajalisi investeeringuid elamumajandusse, eeskätt selle kaudu, et nende puhul on nüüd õigus saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist soojustuse renoveerimise, tõrjutud kogukondade jaoks eluasemetele juurdepääsu ning linnade taaselustamise korral, ning kaasates need Junckeri kavasse, võttes arvesse nende mitmekordistavat mõju kohalikule tööhõivele ja nende kasvavat rahastamist Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenude kaudu, eeskätt sotsiaal- ja vahepealsetesse majutusasutustesse tehtavate pikaajaliste investeeringute valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt selle üle, et ELi poliitikas võetakse üha enam arvesse pikaajalisi investeeringuid elamumajandusse, eeskätt selle kaudu, et nende puhul on nüüd õigus saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist soojustuse renoveerimise, tõrjutud kogukondade jaoks eluasemetele juurdepääsu ning linnade taaselustamise korral, ning kaasates need Junckeri kavasse, võttes arvesse nende mitmekordistavat mõju kohalikule tööhõivele ja nende kasvavat rahastamist Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenude kaudu, eeskätt sotsiaal- ja vahepealsetesse majutusasutustesse tehtavate pikaajaliste investeeringute valdkonnas;

| 12. | tunneb heameelt Amsterdami pakti otsuse pärast kehtestada ELi linnade tegevuskava ja luua selle raames elamumajanduspartnerlus, mille eesmärk on suurendada sidusust elamumajandust käsitlevates ELi eeskirjades ning teha ülevaade headest tavadest Euroopa linnade taskukohaste eluasemete pakkumise edendamise ja rahastamise vallas; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt Amsterdami pakti otsuse pärast kehtestada ELi linnade tegevuskava ja luua selle raames elamumajanduspartnerlus, mille eesmärk on suurendada sidusust elamumajandust käsitlevates ELi eeskirjades ning teha ülevaade headest tavadest Euroopa linnade taskukohaste eluasemete pakkumise edendamise ja rahastamise vallas;

| 13. | nõuab, et sarnaselt ELi linnade tegevuskava elamumajanduse partnerlusele viidaks ellu selline Euroopa elamumajanduse tegevuskava, mis tagaks parema kooskõlastamise ELi poliitika ning liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste poliitika vahel, kooskõlastaks paremini ELi poliitikameetmeid ja sekkumisvahendeid elamumajanduspoliitika toetamiseks ning tagaks Euroopa linnade tavade võrdlemise taskukohaste eluasemete kättesaadavaks tegemise valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et sarnaselt ELi linnade tegevuskava elamumajanduse partnerlusele viidaks ellu selline Euroopa elamumajanduse tegevuskava, mis tagaks parema kooskõlastamise ELi poliitika ning liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste poliitika vahel, kooskõlastaks paremini ELi poliitikameetmeid ja sekkumisvahendeid elamumajanduspoliitika toetamiseks ning tagaks Euroopa linnade tavade võrdlemise taskukohaste eluasemete kättesaadavaks tegemise valdkonnas;

Vajadus parema kooskõlastamise järele ELi poliitika ja liikmesriikide elamumajanduspoliitika vahel

| 14. | tuletab meelde vajadust selle järele, et ELi poliitika ja sekkumine oleksid tõhusamad ja eeskätt kodanikele nende igapäevaelus mõistetavamad; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde vajadust selle järele, et ELi poliitika ja sekkumine oleksid tõhusamad ja eeskätt kodanikele nende igapäevaelus mõistetavamad;

| 15. | rõhutab otsest seost eluasemekulude ning üksikisikute ja perekondade suutlikkuse vahel investeerida eratarbimisse ning hariduse, tervishoiu ja pensionidega seotud kulude vahel, mis on samal määral majandusliku ja sotsiaalse heaolu tegurid; |
| --- | --- |

15.

rõhutab otsest seost eluasemekulude ning üksikisikute ja perekondade suutlikkuse vahel investeerida eratarbimisse ning hariduse, tervishoiu ja pensionidega seotud kulude vahel, mis on samal määral majandusliku ja sotsiaalse heaolu tegurid;

| 16. | rõhutab, kui oluline on avalikkust elamumajanduse teemal teavitada ja kaasata, ning pooldab riiklike, piirkondlike ja kohalike esindajate osalemist laiapõhjalises suhtekorraldustöös, näiteks seoses rahvusvahelise elamuehituse päeva, rahvusvahelise arhitektuuripäeva ja teiste algatustega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on avalikkust elamumajanduse teemal teavitada ja kaasata, ning pooldab riiklike, piirkondlike ja kohalike esindajate osalemist laiapõhjalises suhtekorraldustöös, näiteks seoses rahvusvahelise elamuehituse päeva, rahvusvahelise arhitektuuripäeva ja teiste algatustega;

| 17. | rõhutab, et on vaja lahendada linna- ja tööstuspiirkondade ning arenenud äriteenuste piirkondade eluasemenappuse probleem ning tagada samas juurdepääs heaoluks vajalikule taristule, eelkõige isikute jaoks, kes loomulikel või muudel põhjustel (haigestumine, töövõimetus jne) on tööturult lahkunud või ei ole võimelised töötama. Oluline on uurida võimalusi rändesuundumuste valdkonnas, nt surve vähendamine suurlinnadele ning inimeste suunamine rahvastikukao all kannatavatele aladele, tehes seda vabu eluasemeid ja ELi eri piirkondade elukallidust käsitlevate andmete alusel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et on vaja lahendada linna- ja tööstuspiirkondade ning arenenud äriteenuste piirkondade eluasemenappuse probleem ning tagada samas juurdepääs heaoluks vajalikule taristule, eelkõige isikute jaoks, kes loomulikel või muudel põhjustel (haigestumine, töövõimetus jne) on tööturult lahkunud või ei ole võimelised töötama. Oluline on uurida võimalusi rändesuundumuste valdkonnas, nt surve vähendamine suurlinnadele ning inimeste suunamine rahvastikukao all kannatavatele aladele, tehes seda vabu eluasemeid ja ELi eri piirkondade elukallidust käsitlevate andmete alusel;

| 18. | meenutab, et pinged, mis tekkisid mitmete liikmesriikide finantssüsteemis hüpoteeklaenude mittemaksmise ja eluasemete väärtuse languse tõttu, etendasid Euroopa hiljutises kriisis keskset rolli, ning kutsub üles lisama Euroopa elamumajanduse tulevase tegevuskava eesmärkide hulka tasakaalu saavutamise eluaseme soetamiseks vajalikule rahastamisele juurdepääsu ja finantseerimisasutuste maksevõime vahel; |
| --- | --- |

18.

meenutab, et pinged, mis tekkisid mitmete liikmesriikide finantssüsteemis hüpoteeklaenude mittemaksmise ja eluasemete väärtuse languse tõttu, etendasid Euroopa hiljutises kriisis keskset rolli, ning kutsub üles lisama Euroopa elamumajanduse tulevase tegevuskava eesmärkide hulka tasakaalu saavutamise eluaseme soetamiseks vajalikule rahastamisele juurdepääsu ja finantseerimisasutuste maksevõime vahel;

| 19. | leiab ka, et taskukohase hinnaga eluasemete tagamine on sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaalse mitmekesisuse üks eeltingimus ning aitab kaasa selliste kogukondade loomisele, mis on sotsiaalsele, majanduslikule ja geograafilisele eraldatusele vastupanuvõimelised. Komitee märgib, et ligipääs riigi toetusega eluasemele võib olla ka töölemineku takistus, kui tööl käimisega kaoks õigus jääda riigi toetusega eluasemesse; |
| --- | --- |

19.

leiab ka, et taskukohase hinnaga eluasemete tagamine on sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaalse mitmekesisuse üks eeltingimus ning aitab kaasa selliste kogukondade loomisele, mis on sotsiaalsele, majanduslikule ja geograafilisele eraldatusele vastupanuvõimelised. Komitee märgib, et ligipääs riigi toetusega eluasemele võib olla ka töölemineku takistus, kui tööl käimisega kaoks õigus jääda riigi toetusega eluasemesse;

| 20. | väljendab heameelt komisjoni algatuse üle siduda Euroopa sotsiaalõiguste sammas Euroopa poolaastaga, mis elamumajanduspoliitikas tähendab komisjoni sõnul sotsiaalelamureformi, eluasemete kättesaadavuse ja taskukohasuse ning eluasemetoetuste tõhususe hoolikamat järelevalvet. Komitee eeldab, et korrigeeritakse teatud valed eeldused, mis siiani kehtivad elamumajanduses Euroopa poolaasta raames: i) ELi pädevus mõne liikmesriigi analüüsis ja riigipõhistes soovitustes elamumajanduse vallas oli subsidiaarsuse seisukohast küsitav (näiteks kahtlused üürihindade kontrolli suhtes jne) ning ii) soovitused elamumajanduses esitati ainult võimaliku makromajandusliku tasakaalustamatuse seisukohast riigi arvandmete põhjal ning seega esitati kõigile ühesugune poliitiline lahendus, milles ei võetud arvesse kohalikke ja piirkondlikke eripärasid; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt komisjoni algatuse üle siduda Euroopa sotsiaalõiguste sammas Euroopa poolaastaga, mis elamumajanduspoliitikas tähendab komisjoni sõnul sotsiaalelamureformi, eluasemete kättesaadavuse ja taskukohasuse ning eluasemetoetuste tõhususe hoolikamat järelevalvet. Komitee eeldab, et korrigeeritakse teatud valed eeldused, mis siiani kehtivad elamumajanduses Euroopa poolaasta raames: i) ELi pädevus mõne liikmesriigi analüüsis ja riigipõhistes soovitustes elamumajanduse vallas oli subsidiaarsuse seisukohast küsitav (näiteks kahtlused üürihindade kontrolli suhtes jne) ning ii) soovitused elamumajanduses esitati ainult võimaliku makromajandusliku tasakaalustamatuse seisukohast riigi arvandmete põhjal ning seega esitati kõigile ühesugune poliitiline lahendus, milles ei võetud arvesse kohalikke ja piirkondlikke eripärasid;

| 21. | kutsub üles pöörama Euroopa elamumajanduse tulevases tegevuskavas vajalikku tähelepanu ka maapiirkondade vajadustele ja nõudmistele eluaseme valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

kutsub üles pöörama Euroopa elamumajanduse tulevases tegevuskavas vajalikku tähelepanu ka maapiirkondade vajadustele ja nõudmistele eluaseme valdkonnas;

| 22. | kutsub seetõttu üles kaasama täiel määral ja demokraatlikult Euroopa Parlamendi ning pidama konsultatsioone nii kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindava Euroopa Regioonide Komiteega kui ka sotsiaalpartneritega enne Euroopa poolaasta elamumajandust käsitlevate riigipõhiste soovituste vastuvõtmist ning pöörama seejuures erilist tähelepanu subsidiaarsuse põhimõttele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

kutsub seetõttu üles kaasama täiel määral ja demokraatlikult Euroopa Parlamendi ning pidama konsultatsioone nii kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindava Euroopa Regioonide Komiteega kui ka sotsiaalpartneritega enne Euroopa poolaasta elamumajandust käsitlevate riigipõhiste soovituste vastuvõtmist ning pöörama seejuures erilist tähelepanu subsidiaarsuse põhimõttele selles valdkonnas;

| 23. | rõhutab, et avaliku sektori investeeringud elamumajandusse eeldavad suuremat paindlikkust eelarves ja finantseeskirjades, et stimuleerida erainvesteeringuid, töökohtade loomist ja majanduskasvu kohalikul tasandil ning seega tuua pikaajalist kasu ühiskonnale tervikuna. Seepärast nõuab komitee suuremat paindlikkust kohaliku ja piirkondliku tasandi investeeringute puhul sotsiaaltaristusse stabiilsuse ja kasvu pakti raames; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et avaliku sektori investeeringud elamumajandusse eeldavad suuremat paindlikkust eelarves ja finantseeskirjades, et stimuleerida erainvesteeringuid, töökohtade loomist ja majanduskasvu kohalikul tasandil ning seega tuua pikaajalist kasu ühiskonnale tervikuna. Seepärast nõuab komitee suuremat paindlikkust kohaliku ja piirkondliku tasandi investeeringute puhul sotsiaaltaristusse stabiilsuse ja kasvu pakti raames;

| 24. | viitab hiljutise uuringu tulemustele, mille kohaselt on eluasemehindade arengus märkimisväärsed piirkondlikud erinevused, ja soovitab seetõttu, et makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabelis – kui künnises, mis õigustaks hoolikamat järelevalvet – kasutataks iga-aastaste eluasemehindade muutuste kajastamiseks piirkondlikke ja mitte ainult riiklikke arvandmeid. Samuti palub komitee komisjonil uurida, kas oleks võimalik soodustada piirkondlikul tasandil diferentseeritud makrotasandi usaldatavuspoliitikat, kohaldades eelkõige suurlinnapiirkondades ja riikide teistes osades hüpoteekide korral laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu või võla ja sissetuleku suhtarvu erinevaid piiranguid; |
| --- | --- |

24.

viitab hiljutise uuringu tulemustele, mille kohaselt on eluasemehindade arengus märkimisväärsed piirkondlikud erinevused, ja soovitab seetõttu, et makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabelis – kui künnises, mis õigustaks hoolikamat järelevalvet – kasutataks iga-aastaste eluasemehindade muutuste kajastamiseks piirkondlikke ja mitte ainult riiklikke arvandmeid. Samuti palub komitee komisjonil uurida, kas oleks võimalik soodustada piirkondlikul tasandil diferentseeritud makrotasandi usaldatavuspoliitikat, kohaldades eelkõige suurlinnapiirkondades ja riikide teistes osades hüpoteekide korral laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu või võla ja sissetuleku suhtarvu erinevaid piiranguid;

| 25. | leiab, et avaliku sektori investeeringud elamumajandusse on pikaajalised investeeringud, mida tuleks tunnustada reguleerivas raamistikus ja ESA 2010 normide raames. Lisaks tuleks uurida võimalust luua sarnaste pikaajaliste huvidega erainvestoritele (näiteks kindlustused) paremad tingimused mittevolatiilsete ja mittespekulatiivsete investeeringute jaoks; |
| --- | --- |

25.

leiab, et avaliku sektori investeeringud elamumajandusse on pikaajalised investeeringud, mida tuleks tunnustada reguleerivas raamistikus ja ESA 2010 normide raames. Lisaks tuleks uurida võimalust luua sarnaste pikaajaliste huvidega erainvestoritele (näiteks kindlustused) paremad tingimused mittevolatiilsete ja mittespekulatiivsete investeeringute jaoks;

| 26. | rõhutab, et Pariisi kokkuleppe kliimamuutustega võitlemise eesmärkide elluviimine on elamumajandussektori jaoks eriküsimus ning see hõlmab väga suurt energiasäästu potentsiaali, kuna kodumajapidamiste sektoris toodetakse 40 % kasvuhoonegaaside heitest, ligikaudu 75 % Euroopa hoonetest ei ole energiatõhusad ja igal aastal renoveeritakse üksnes 0,4–1,2 % elamutest; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et Pariisi kokkuleppe kliimamuutustega võitlemise eesmärkide elluviimine on elamumajandussektori jaoks eriküsimus ning see hõlmab väga suurt energiasäästu potentsiaali, kuna kodumajapidamiste sektoris toodetakse 40 % kasvuhoonegaaside heitest, ligikaudu 75 % Euroopa hoonetest ei ole energiatõhusad ja igal aastal renoveeritakse üksnes 0,4–1,2 % elamutest;

| 27. | rõhutab, et hoonete renoveerimise ja energiatõhususe valdkonnas peavad rakendatavad meetmed hõlmama energiatõhususe hindamise kõrval ohutuse hindamist. Rakendatavad meetmed, eelkõige rahastamismeetmed, peavad edendama hoonete maavärinakindlaks kohandamist, mis on ennetuslik ja tulevikku suunatud valik ohutuse, energiatõhususe, kodanikele loodava säästu ja õhusaasteainete heitkoguste vähendamise mõistes; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et hoonete renoveerimise ja energiatõhususe valdkonnas peavad rakendatavad meetmed hõlmama energiatõhususe hindamise kõrval ohutuse hindamist. Rakendatavad meetmed, eelkõige rahastamismeetmed, peavad edendama hoonete maavärinakindlaks kohandamist, mis on ennetuslik ja tulevikku suunatud valik ohutuse, energiatõhususe, kodanikele loodava säästu ja õhusaasteainete heitkoguste vähendamise mõistes;

| 28. | nõuab, et liikmesriigid saaksid käibemaksudirektiivi kavandatava läbivaatamise raames jätkuvalt kohaldada vähendatud käibemaksumäära eluasemete pakkumisele sotsiaalpoliitika raames ning eluasemete ja hoonete renoveerimisele linnakeskkonna taaselustamise ja uuendamise meetmete raames; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et liikmesriigid saaksid käibemaksudirektiivi kavandatava läbivaatamise raames jätkuvalt kohaldada vähendatud käibemaksumäära eluasemete pakkumisele sotsiaalpoliitika raames ning eluasemete ja hoonete renoveerimisele linnakeskkonna taaselustamise ja uuendamise meetmete raames;

| 29. | väljendab heameelt, et komisjoni aruandes ELi linnade tegevuskava kohta (1) kajastatakse komitee üleskutset (2) vaadata läbi otsus 2012/21/EL, et laiendada juurdepääsu sotsiaalmajutusele ka teistele rühmadele kui „ebasoodsas olukorras olevad isikud või vähem soodsas olukorras olevad ühiskonnarühmad“. Selline määratluse laiendamine oleks kooskõlas liikmesriikide otsustusõigusega sotsiaalmajutusteenuste pakkumisel, osutamisel, rahastamisel ja korraldamisel ning kinnitaks nende pädevust otsustada, kuidas kasutada elamumajandust, et luua sotsiaalset mitmekesisust, vältida getostumist ja luua kestlikke kogukondi. Nii saaks seada õiguse sobivale ja taskukohasele eluasemele rohkem tähelepanu keskmesse, kuna eluasemeturu suutmatus rahuldada vajadusi eluaseme järele teatud piirkondades ei puuduta mitte üksnes isikuid, kellel ei ole üldse juurdepääsu eluasemele, vaid ka neid, kes elavad tervist ohustavates, ebasobivates või ülerahvastatud eluruumides, ning neid, kes maksavad suurema osa oma sissetulekutest igakuiseks üüriks või laenumakseks. Seetõttu näeb komitee lisaväärtust selles, kui töötada Euroopa tasandil välja sobiva ja taskukohase eluaseme kriteeriumid; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt, et komisjoni aruandes ELi linnade tegevuskava kohta (1) kajastatakse komitee üleskutset (2) vaadata läbi otsus 2012/21/EL, et laiendada juurdepääsu sotsiaalmajutusele ka teistele rühmadele kui „ebasoodsas olukorras olevad isikud või vähem soodsas olukorras olevad ühiskonnarühmad“. Selline määratluse laiendamine oleks kooskõlas liikmesriikide otsustusõigusega sotsiaalmajutusteenuste pakkumisel, osutamisel, rahastamisel ja korraldamisel ning kinnitaks nende pädevust otsustada, kuidas kasutada elamumajandust, et luua sotsiaalset mitmekesisust, vältida getostumist ja luua kestlikke kogukondi. Nii saaks seada õiguse sobivale ja taskukohasele eluasemele rohkem tähelepanu keskmesse, kuna eluasemeturu suutmatus rahuldada vajadusi eluaseme järele teatud piirkondades ei puuduta mitte üksnes isikuid, kellel ei ole üldse juurdepääsu eluasemele, vaid ka neid, kes elavad tervist ohustavates, ebasobivates või ülerahvastatud eluruumides, ning neid, kes maksavad suurema osa oma sissetulekutest igakuiseks üüriks või laenumakseks. Seetõttu näeb komitee lisaväärtust selles, kui töötada Euroopa tasandil välja sobiva ja taskukohase eluaseme kriteeriumid;

| 30. | kiidab heaks ka Euroopa Parlamendi üleskutse komisjonile toetada liikmesriike nende püüdlustes vähendada kodutute arvu kasvutrendi, eesmärgiga kodutus järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

30.

kiidab heaks ka Euroopa Parlamendi üleskutse komisjonile toetada liikmesriike nende püüdlustes vähendada kodutute arvu kasvutrendi, eesmärgiga kodutus järk-järgult kaotada;

Uus ühtekuuluvuspoliitika, milles võetakse täiel määral arvesse elamumajandusküsimust

| 31. | nõuab, et elamumajandusse tehtavad investeeringud oleksid pärast 2020. aastat abikõlblikud ühtekuuluvuspoliitika raames, et vastata paremini mitmesugustele kohalikele vajadustele (energeetika, linnaplaneerimine, rändajad, tõrjutus jne), jätkates olemasolevaid meetmeid soojustuse renoveerimise, tõrjutud kogukondade jaoks eluasemetele juurdepääsu ja linnade taaselustamise valdkonnas ning tehes seda elamumajandusse tehtavate investeeringute horisontaalse käsitluse abil, mida kaasrahastatakse ühtekuuluvuspoliitikast. Sotsiaalne sekkumine neis linnapiirkondades ja sekkumist vajavates eluasemetes peab olema üks avaliku eluasemepoliitika horisontaalse käsitluse vahend; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et elamumajandusse tehtavad investeeringud oleksid pärast 2020. aastat abikõlblikud ühtekuuluvuspoliitika raames, et vastata paremini mitmesugustele kohalikele vajadustele (energeetika, linnaplaneerimine, rändajad, tõrjutus jne), jätkates olemasolevaid meetmeid soojustuse renoveerimise, tõrjutud kogukondade jaoks eluasemetele juurdepääsu ja linnade taaselustamise valdkonnas ning tehes seda elamumajandusse tehtavate investeeringute horisontaalse käsitluse abil, mida kaasrahastatakse ühtekuuluvuspoliitikast. Sotsiaalne sekkumine neis linnapiirkondades ja sekkumist vajavates eluasemetes peab olema üks avaliku eluasemepoliitika horisontaalse käsitluse vahend;

| 32. | leiab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) võiks aidata täita turutõrkest tulenevat puudujääki sotsiaalelamumajanduses selliste suure riskiga projektide puhul, millel ei ole võimalust saada rahastamist EIP tavapärase laenamise raames. Samas peavad sotsiaalelamumajanduse uued rahastamisvahendid (nagu EFSI) vastama konkreetsetele pikaajalistele vajadustele tagada taskukohased eluasemed ja energiatõhusus. EFSI kogueelarvest oli 2017. aasta juuniks kasutatud 4 % sotsiaaltaristu jaoks, mis näitab selle keerukust, mida suurendab stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud investeerimissätte ebapiisav kasutus ning otsus lisada valitsemissektori eelarve puudujäägi hindamisel sotsiaalelamumajanduse investeeringud Euroopa arvepidamise süsteemis (ESA 2010) avaliku halduse kategooriasse. Seetõttu nõuab komitee, et Junckeri kava ja EIP laenusid hinnataks elamumajanduse valdkonnas tehtud investeeringute suhtes, ning loodab, et hiljuti loodud kõrgetasemeline sotsiaaltaristu rakkerühm võtab omale märkimisväärse rolli selles suhtes; |
| --- | --- |

32.

leiab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) võiks aidata täita turutõrkest tulenevat puudujääki sotsiaalelamumajanduses selliste suure riskiga projektide puhul, millel ei ole võimalust saada rahastamist EIP tavapärase laenamise raames. Samas peavad sotsiaalelamumajanduse uued rahastamisvahendid (nagu EFSI) vastama konkreetsetele pikaajalistele vajadustele tagada taskukohased eluasemed ja energiatõhusus. EFSI kogueelarvest oli 2017. aasta juuniks kasutatud 4 % sotsiaaltaristu jaoks, mis näitab selle keerukust, mida suurendab stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud investeerimissätte ebapiisav kasutus ning otsus lisada valitsemissektori eelarve puudujäägi hindamisel sotsiaalelamumajanduse investeeringud Euroopa arvepidamise süsteemis (ESA 2010) avaliku halduse kategooriasse. Seetõttu nõuab komitee, et Junckeri kava ja EIP laenusid hinnataks elamumajanduse valdkonnas tehtud investeeringute suhtes, ning loodab, et hiljuti loodud kõrgetasemeline sotsiaaltaristu rakkerühm võtab omale märkimisväärse rolli selles suhtes;

| 33. | ootab, et eluasemepoliitikat kooskõlastatakse paremini ELi demograafiliste muutuste tegevuskavaga. Tarvis on vahendeid ja asjakohaseid piirkondlikke andmeid, mis tagavad eelkõige olemasolevaid kasutamata eluasemeid käsitleva teabe edastamise kogu ELis, võimaldades vähemalt osaliselt lahendada territoriaalse tasakaalustamatuse probleemi eluasemete pakkumisel ja nõudlusel; |
| --- | --- |

33.

ootab, et eluasemepoliitikat kooskõlastatakse paremini ELi demograafiliste muutuste tegevuskavaga. Tarvis on vahendeid ja asjakohaseid piirkondlikke andmeid, mis tagavad eelkõige olemasolevaid kasutamata eluasemeid käsitleva teabe edastamise kogu ELis, võimaldades vähemalt osaliselt lahendada territoriaalse tasakaalustamatuse probleemi eluasemete pakkumisel ja nõudlusel;

| 34. | innustab kasutama elamumajandusse tehtavate investeeringute valdkonnas innovatiivseid rahastusmehhanisme ning avaliku ja erasektori vahendite kombineerimise abil püüdlema mitmekordistava mõju poole; |
| --- | --- |

34.

innustab kasutama elamumajandusse tehtavate investeeringute valdkonnas innovatiivseid rahastusmehhanisme ning avaliku ja erasektori vahendite kombineerimise abil püüdlema mitmekordistava mõju poole;

Euroopa elamumajanduse tegevuskava Amsterdami pakti jätkuna

| 35. | toetab elamumajanduse partnerluse tööd linnade tegevuskava raames Euroopa õigusaktide ja Euroopa linnades eluasemete kättesaadavaks tegemise ja rahastamise heade tavade kaardistamise valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

toetab elamumajanduse partnerluse tööd linnade tegevuskava raames Euroopa õigusaktide ja Euroopa linnades eluasemete kättesaadavaks tegemise ja rahastamise heade tavade kaardistamise valdkonnas;

| 36. | tunneb heameelt elamumajanduse partnerluse esimeste järelduste üle ELi linnade tegevuskava raames, arvestades, et need on ka konkreetne panus õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, ning kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles toetama neid tulemusi, koostades konkreetseid ettepanekuid, näiteks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsuse läbivaatamine; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt elamumajanduse partnerluse esimeste järelduste üle ELi linnade tegevuskava raames, arvestades, et need on ka konkreetne panus õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, ning kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles toetama neid tulemusi, koostades konkreetseid ettepanekuid, näiteks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsuse läbivaatamine;

| 37. | rõhutab, et on oluline, et Euroopa elamumajanduse tegevuskava hõlmaks ühel ajal nii ELi elamumajandusega otseselt ja kaudselt seotud poliitika horisontaalset käsitlusviisi kui ka taskukohaste eluasemete pakkumise edendamist ja rahastamist käsitlevate kohalike poliitika territoriaalset ja võrdlevat käsitlusviisi; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et on oluline, et Euroopa elamumajanduse tegevuskava hõlmaks ühel ajal nii ELi elamumajandusega otseselt ja kaudselt seotud poliitika horisontaalset käsitlusviisi kui ka taskukohaste eluasemete pakkumise edendamist ja rahastamist käsitlevate kohalike poliitika territoriaalset ja võrdlevat käsitlusviisi;

| 38. | leiab, et kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu 14. juuni 2012. aasta otsusega kohtuasjas C-618/10 (Banco Español de Crédito) peavad liikmesriigid kohaldama nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes, et tagada hüpoteeklaenuvõtjate kaitse, eelkõige juhul, kui hüpoteek on seatud oma pere eluasemele, vältides seeläbi eluasemega seotud tõrjutuse ohtu; |
| --- | --- |

38.

leiab, et kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu 14. juuni 2012. aasta otsusega kohtuasjas C-618/10 (Banco Español de Crédito) peavad liikmesriigid kohaldama nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes, et tagada hüpoteeklaenuvõtjate kaitse, eelkõige juhul, kui hüpoteek on seatud oma pere eluasemele, vältides seeläbi eluasemega seotud tõrjutuse ohtu;

| 39. | rõhutab, kui oluline on tagada, et hooned, mis on mõeldud sotsiaaleluasemeteks või elamuteks, vastavad energianõuetele, rahuldades järgmiseid kriteeriumeid: energiatõhusus, energiasääst, väiksed CO2-heited ning investeeringud puhtasse ja taastuvenergiasse. Komitee kutsub seetõttu üles ehitama ja renoveerima elamuid arukal viisil kooskõlas ka programmi „Horisont 2020“ eesmärkidega. |
| --- | --- |

39.

rõhutab, kui oluline on tagada, et hooned, mis on mõeldud sotsiaaleluasemeteks või elamuteks, vastavad energianõuetele, rahuldades järgmiseid kriteeriumeid: energiatõhusus, energiasääst, väiksed CO2-heited ning investeeringud puhtasse ja taastuvenergiasse. Komitee kutsub seetõttu üles ehitama ja renoveerima elamuid arukal viisil kooskõlas ka programmi „Horisont 2020“ eesmärkidega.

Brüssel, 1. detsember 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Vt komisjoni aruanne ELi linnade tegevuskava kohta, 20.11.2017, COM(2017) 657, lk 9.

1

(2)  Vt komitee 11. oktoobri 2016. aasta arvamuse „Riigiabi ja üldist majandushuvi pakkuvad teenused“ punkt 41 ja komitee 11. oktoobri 2016. aasta arvamuse „Euroopa sotsiaalõiguste sammas“ punkt 44.

2

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Regioonide Komitee täiskogu 126. istungjärk, 30.11.2017–1.12.2017

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/62

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaal“

(2018/C 164/11)

| Raportöör: | Nathalie Sarrabezolles (FR/PES), Finistère’i departemangu volikogu esimees |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“
  COM(2017) 252 final
  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL
  COM(2017) 253 final |

Raportöör:

Nathalie Sarrabezolles (FR/PES), Finistère’i departemangu volikogu esimees

Viitedokumendid:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“

COM(2017) 252 final

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL

COM(2017) 253 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidus on konkreetseid töö- ja eraelu tasakaalustamise küsimusi käsitletud juba mitmes erinevas soolise võrdõiguslikkuse ja töötingimuste teemalises direktiivis, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/54/EÜ, (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/41/EL, (17) nõukogu direktiivis 92/85/EMÜ, (18) nõukogu direktiivis 97/81/EÜ (19) ja nõukogu direktiivis 2010/18/EL (20). | Liidus on konkreetseid töö- ja eraelu tasakaalustamise küsimusi käsitletud juba mitmes erinevas soolise võrdõiguslikkuse ja töötingimuste teemalises direktiivis, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/54/EÜ, (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/41/EL, (17) nõukogu direktiivis 92/85/EMÜ, (18) nõukogu direktiivis 97/81/EÜ (19) ja nõukogu direktiivis 2010/18/EL (20).
  Lisaks kutsub nõukogu liikmesriike ja vajaduse korral Euroopa Liitu üles võtma Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) ja selle töö- ja eraelu parema tasakaalustamise edendamise sätete kaudu meetmeid, et parandada nõuetekohaste, taskukohaste ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste pakkumist laste jaoks, kes ei ole veel jõudnud kohustuslikku kooliikka, pidades silmas Euroopa Ülemkogu poolt 2002. aasta märtsis Barcelonas seatud eesmärkide saavutamist. Komisjoni soovituses 2013/112/EL

   (21)

  rõhutatakse samuti vajadust parandada juurdepääsu piisavatele vahenditele ja saavutada Barcelona eesmärgid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liidus on konkreetseid töö- ja eraelu tasakaalustamise küsimusi käsitletud juba mitmes erinevas soolise võrdõiguslikkuse ja töötingimuste teemalises direktiivis, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/54/EÜ, (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/41/EL, (17) nõukogu direktiivis 92/85/EMÜ, (18) nõukogu direktiivis 97/81/EÜ (19) ja nõukogu direktiivis 2010/18/EL (20).

Liidus on konkreetseid töö- ja eraelu tasakaalustamise küsimusi käsitletud juba mitmes erinevas soolise võrdõiguslikkuse ja töötingimuste teemalises direktiivis, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/54/EÜ, (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/41/EL, (17) nõukogu direktiivis 92/85/EMÜ, (18) nõukogu direktiivis 97/81/EÜ (19) ja nõukogu direktiivis 2010/18/EL (20).
  Lisaks kutsub nõukogu liikmesriike ja vajaduse korral Euroopa Liitu üles võtma Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) ja selle töö- ja eraelu parema tasakaalustamise edendamise sätete kaudu meetmeid, et parandada nõuetekohaste, taskukohaste ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste pakkumist laste jaoks, kes ei ole veel jõudnud kohustuslikku kooliikka, pidades silmas Euroopa Ülemkogu poolt 2002. aasta märtsis Barcelonas seatud eesmärkide saavutamist. Komisjoni soovituses 2013/112/EL

   (21)

  rõhutatakse samuti vajadust parandada juurdepääsu piisavatele vahenditele ja saavutada Barcelona eesmärgid.

Motivatsioon

Viide strateegiasse „Euroopa 2020“ lisatud Barcelona eesmärkidele on oluline seoses meetmetega, mille eesmärk on parandada naiste osalemist tööturul.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 16

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et lihtsustada töötajate töölenaasmist vanemapuhkuse lõppedes, peaksid tööandjad vanemapuhkuse ajal olema töötajaga ühenduses ning töötaja taasintegreerimiseks puhkuse lõppedes tuleks võtta sobivaid meetmeid, mille asjaomased pooled määravad kindlaks liikmesriigi õigust, kollektiivlepinguid ja tavasid arvesse võttes. | Selleks et lihtsustada töötajate töölenaasmist vanemapuhkuse lõppedes, peaksid tööandjad vanemapuhkuse ajal olema töötajaga ühenduses
  – rikkumata seejuures siiski töötajate õigust mitte olla kättesaadav –
  ning töötaja taasintegreerimiseks puhkuse lõppedes tuleks võtta sobivaid meetmeid, mille asjaomased pooled määravad kindlaks liikmesriigi õigust, kollektiivlepinguid ja tavasid arvesse võttes. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Selleks et lihtsustada töötajate töölenaasmist vanemapuhkuse lõppedes, peaksid tööandjad vanemapuhkuse ajal olema töötajaga ühenduses ning töötaja taasintegreerimiseks puhkuse lõppedes tuleks võtta sobivaid meetmeid, mille asjaomased pooled määravad kindlaks liikmesriigi õigust, kollektiivlepinguid ja tavasid arvesse võttes.

Selleks et lihtsustada töötajate töölenaasmist vanemapuhkuse lõppedes, peaksid tööandjad vanemapuhkuse ajal olema töötajaga ühenduses
  – rikkumata seejuures siiski töötajate õigust mitte olla kättesaadav –
  ning töötaja taasintegreerimiseks puhkuse lõppedes tuleks võtta sobivaid meetmeid, mille asjaomased pooled määravad kindlaks liikmesriigi õigust, kollektiivlepinguid ja tavasid arvesse võttes.

Motivatsioon

Kuigi puhkuse ajal ühenduses olemine võib tagada, et töötaja jääb seotuks tööturuga, ei tohi see olla tema jaoks kohustus ega tohi muutuda üheks kaugtöö vormiks.

Muudatusettepanek 3

Põhjenduse 27 järele uus põhjendus

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Samamoodi tuleks kavandatud meetmete arutamisse ja rakendamisse kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on otsustav roll poliitika kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel valdkondades, kus neil on sageli oluline pädevus, nt lastehoid (sh lastehoiu eri liigid), eakate ja puuetega inimeste hooldamine, haridus, sotsiaalteenused või tööhõive, samuti sotsiaalne ja tööalane integreerimine. Lisaks peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused edendama ka parimaid tavasid ning vastastikust õppimist selle kohta, kuidas kõige paremini soodustada töö- ja eraelu tasakaalu. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Samamoodi tuleks kavandatud meetmete arutamisse ja rakendamisse kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on otsustav roll poliitika kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel valdkondades, kus neil on sageli oluline pädevus, nt lastehoid (sh lastehoiu eri liigid), eakate ja puuetega inimeste hooldamine, haridus, sotsiaalteenused või tööhõive, samuti sotsiaalne ja tööalane integreerimine. Lisaks peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused edendama ka parimaid tavasid ning vastastikust õppimist selle kohta, kuidas kõige paremini soodustada töö- ja eraelu tasakaalu.

Motivatsioon

Tänu oma lähedusele kodanikele, samuti tööandjatele ja kohalikele ettevõtetele, ning olles ise tööandjad, on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võimalik tõhusalt tegeleda probleemidega, millega inimesed töö- ja eraelu tasakaalustamisel kokku puutuvad. Seetõttu tuleks nad täielikult kaasata kõnealuse direktiivi rakendamisse.

Muudatusettepanek 4

Artikkel 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kohaldamisala
  Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide mees- ja naistöötajate suhtes, kellel on tööleping või -suhe. | Kohaldamisala
  Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide mees- ja naistöötajate suhtes, kellel on tööleping või -suhe
  , samuti ebatüüpiliste töölepingutega töötajate, sh füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kohaldamisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide mees- ja naistöötajate suhtes, kellel on tööleping või -suhe.

Kohaldamisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide mees- ja naistöötajate suhtes, kellel on tööleping või -suhe
  , samuti ebatüüpiliste töölepingutega töötajate, sh füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes
  .

Motivatsioon

Kooskõlas direktiiviga 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta.

Muudatusettepanek 5

Artikkel 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mõisted | Mõisted |
| Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: | Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| a) | „isapuhkus“ – isadele lapse sünni korral ette nähtud puhkus; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Mõisted

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„isapuhkus“ – isadele lapse sünni korral ette nähtud puhkus;

| a) | „isapuhkus“ –
  isale/isana seaduslikult tunnustatud isikule
  lapse sünni korral ette nähtud puhkus; |
| --- | --- |

a)

„isapuhkus“ –
  isale/isana seaduslikult tunnustatud isikule
  lapse sünni korral ette nähtud puhkus;

| b) | „vanemapuhkus“ – lapse sünni või lapsendamise korral lapse eest hoolitsemiseks ette nähtud puhkus; |
| --- | --- |

b)

„vanemapuhkus“ – lapse sünni või lapsendamise korral lapse eest hoolitsemiseks ette nähtud puhkus;

| b) | „vanemapuhkus“ – lapse sünni või lapsendamise korral
  lapsevanematele
  lapse eest hoolitsemiseks ette nähtud
  kasutatud
  puhkus; |
| --- | --- |

b)

„vanemapuhkus“ – lapse sünni või lapsendamise korral
  lapsevanematele
  lapse eest hoolitsemiseks ette nähtud
  kasutatud
  puhkus;

| c) | „hooldaja“ – töötaja, kes tagab isikliku hoolduse või toetuse raskelt haigele või hooldamist vajavale sugulasele; |
| --- | --- |

c)

„hooldaja“ – töötaja, kes tagab isikliku hoolduse või toetuse raskelt haigele või hooldamist vajavale sugulasele;

| c) | „hooldaja“ – töötaja, kes tagab isikliku hoolduse või toetuse raskelt haigele või hooldamist vajavale sugulasele; |
| --- | --- |

c)

„hooldaja“ – töötaja, kes tagab isikliku hoolduse või toetuse raskelt haigele või hooldamist vajavale sugulasele;

| d) | „sugulane“ – töötaja poeg, tütar, ema, isa, abikaasa või registreeritud elukaaslane, kui liikmesriigi õigus näeb ette registreeritud kooselu; |
| --- | --- |

d)

„sugulane“ – töötaja poeg, tütar, ema, isa, abikaasa või registreeritud elukaaslane, kui liikmesriigi õigus näeb ette registreeritud kooselu;

| d) | „sugulane“ – töötaja poeg, tütar, ema, isa, abikaasa või registreeritud elukaaslane, kui liikmesriigi õigus näeb ette registreeritud kooselu; |
| --- | --- |

d)

„sugulane“ – töötaja poeg, tütar, ema, isa, abikaasa või registreeritud elukaaslane, kui liikmesriigi õigus näeb ette registreeritud kooselu;

| e) | „hooldusvajadus“ – olukord, kus isik vajab oma puude või tõsise terviseprobleemi (v.a raske haigus) tõttu ajutist või alalist hooldamist; |
| --- | --- |

e)

„hooldusvajadus“ – olukord, kus isik vajab oma puude või tõsise terviseprobleemi (v.a raske haigus) tõttu ajutist või alalist hooldamist;

| e) | „hooldusvajadus“ – olukord, kus isik vajab oma puude või tõsise terviseprobleemi (v.a raske haigus) tõttu ajutist või alalist hooldamist; |
| --- | --- |

e)

„hooldusvajadus“ – olukord, kus isik vajab oma puude või tõsise terviseprobleemi (v.a raske haigus) tõttu ajutist või alalist hooldamist;

| f) | „paindlik töökorraldus“ – töötajate võimalus kohandada oma töökorraldust, sealhulgas kasutada kaugtöövõimalust ja paindlikku töögraafikut või vähendada töötundide arvu. |
| --- | --- |

f)

„paindlik töökorraldus“ – töötajate võimalus kohandada oma töökorraldust, sealhulgas kasutada kaugtöövõimalust ja paindlikku töögraafikut või vähendada töötundide arvu.

| f) | „paindlik töökorraldus“ – töötajate võimalus kohandada oma töökorraldust, sealhulgas kasutada kaugtöövõimalust ja paindlikku töögraafikut või vähendada töötundide arvu
  , olles konsulteerinud oma tööandjaga
  . |
| --- | --- |

f)

„paindlik töökorraldus“ – töötajate võimalus kohandada oma töökorraldust, sealhulgas kasutada kaugtöövõimalust ja paindlikku töögraafikut või vähendada töötundide arvu
  , olles konsulteerinud oma tööandjaga
  .

Motivatsioon

Direktiivis tuleks arvesse võtta arenguid perekondade ülesehituses.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Isapuhkus | Isapuhkus |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada isadele lapse sünni korral õigus saada vähemalt kümme tööpäeva isapuhkust. | 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada
  isale/isana seaduslikult tunnustatud isikule
  lapse sünni korral õigus saada vähemalt kümme tööpäeva isapuhkust
  , mis tuleb välja võtta kolme kuu jooksul pärast lapse sündi
  . |
| 2.   Õigus saada lõikes 1 osutatud isapuhkust kehtib sõltumata liikmesriigi õiguses määratletud perekonnaseisust. | 2.   Õigus saada lõikes 1 osutatud isapuhkust kehtib sõltumata liikmesriigi õiguses määratletud perekonnaseisust. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Isapuhkus

Isapuhkus

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada isadele lapse sünni korral õigus saada vähemalt kümme tööpäeva isapuhkust.

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada
  isale/isana seaduslikult tunnustatud isikule
  lapse sünni korral õigus saada vähemalt kümme tööpäeva isapuhkust
  , mis tuleb välja võtta kolme kuu jooksul pärast lapse sündi
  .

2.   Õigus saada lõikes 1 osutatud isapuhkust kehtib sõltumata liikmesriigi õiguses määratletud perekonnaseisust.

2.   Õigus saada lõikes 1 osutatud isapuhkust kehtib sõltumata liikmesriigi õiguses määratletud perekonnaseisust.

Motivatsioon

Direktiivis tuleks arvesse võtta arenguid perekondade ülesehituses. Samas on isapuhkus mõeldud kasutamiseks lapse sünni järgsel ajal ning peab selle sündmusega selgelt seotud olema. Seetõttu lisatakse muudatusettepanekuga ajaline piirang.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vanemapuhkus | Vanemapuhkus |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et töötajatel on individuaalne õigus vähemalt nelja kuu pikkusele vanemapuhkusele enne lapse teatavasse ikka jõudmist, so vähemalt enne 12-aastaseks saamist. | 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et töötajatel on individuaalne õigus vähemalt nelja kuu pikkusele vanemapuhkusele enne lapse teatavasse ikka jõudmist, so vähemalt enne 12-aastaseks saamist. |
| 2.   Kui liikmesriigid lubavad ühel lapsevanemal kanda vanemapuhkuseõigus üle teisele lapsevanemale, tagavad nad, et vähemalt neli kuud ei ole ülekantavad. | 2.   Kui liikmesriigid lubavad ühel lapsevanemal kanda vanemapuhkuseõigus üle teisele lapsevanemale, tagavad nad, et vähemalt neli kuud ei ole ülekantavad. |
| 3.   Liikmesriigid kehtestavad tähtaja, mille jooksul töötajad peavad teavitama tööandjat vanemapuhkuseõiguse kasutamisest. Seda tehes võtavad liikmesriigid arvesse nii tööandjate kui ka töötajate vajadusi. Liikmesriigid tagavad, et töötaja märgib taotlusse kavandatava puhkuse alguse ja lõpu. | 3.   Liikmesriigid kehtestavad tähtaja, mille jooksul töötajad peavad teavitama tööandjat vanemapuhkuseõiguse kasutamisest. Seda tehes võtavad liikmesriigid arvesse nii tööandjate kui ka töötajate vajadusi. Liikmesriigid tagavad, et töötaja märgib taotlusse kavandatava puhkuse alguse ja lõpu. |
| 4.   Liikmesriigid võivad seada vanemapuhkuse saamise tingimuseks üldise või pideva tööstaaži, mis ei ületa üht aastat. Nõukogu direktiivi 1999/70/EÜ (21) kohaste ühe ja sama tööandjaga sõlmitud järjestikuste tähtajaliste lepingute korral võetakse tööstaaži arvutamisel arvesse nende lepingute kogukestust. | 4.   Liikmesriigid võivad seada vanemapuhkuse saamise tingimuseks üldise või pideva tööstaaži, mis ei ületa üht aastat. Nõukogu direktiivi 1999/70/EÜ (21) kohaste ühe ja sama tööandjaga sõlmitud järjestikuste tähtajaliste lepingute korral võetakse tööstaaži arvutamisel arvesse nende lepingute kogukestust. |
| 5.   Liikmesriigid võivad kindlaks määrata asjaolud, mille korral võib tööandja pärast liikmesriigi õiguse, kollektiivlepingute ja/või tava kohast konsulteerimist vanemapuhkuse andmise mõistliku perioodi võrra edasi lükata põhjendusel, et see häirib märgatavalt ettevõtte korralikku toimimist. Tööandjad peavad vanemapuhkuse edasilükkamist kirjalikult põhjendama. | 5.   Liikmesriigid võivad kindlaks määrata asjaolud, mille korral võib tööandja pärast liikmesriigi õiguse, kollektiivlepingute ja/või tava kohast konsulteerimist vanemapuhkuse andmise mõistliku perioodi võrra edasi lükata põhjendusel, et see häirib märgatavalt ettevõtte korralikku toimimist. Tööandjad peavad vanemapuhkuse edasilükkamist kirjalikult põhjendama. |
| 6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada töötajatele õigus taotleda vanemapuhkust osaajaga, vaheldumisi töötamisega või mõnel muul paindlikul viisil. Tööandjad võtavad selliste taotluste kaalumisel ja neile vastamisel arvesse enda ja töötajate vajadusi. Tööandjad peavad sellise taotluse rahuldamisest keeldumist kirjalikult põhjendama. | 6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada töötajatele õigus taotleda vanemapuhkust osaajaga, vaheldumisi töötamisega või mõnel muul paindlikul viisil. Tööandjad võtavad selliste taotluste kaalumisel ja neile vastamisel arvesse enda ja töötajate vajadusi. Tööandjad peavad sellise taotluse rahuldamisest keeldumist kirjalikult põhjendama. |
| 7.   Liikmesriigid hindavad vajadust kohandada vanemapuhkuse kohaldamise kättesaadavuse tingimusi ja üksikasjalikku korda lapsendanud vanemate, puudega vanemate ning puudega või pikaajalist haigust põdeva lapse vanemate vajadustega. | 7.   Liikmesriigid hindavad vajadust kohandada vanemapuhkuse kohaldamise kättesaadavuse tingimusi ja üksikasjalikku korda lapsendanud vanemate, puudega vanemate ning puudega või pikaajalist haigust põdeva lapse vanemate vajadustega. |
| | 8.
     
  Liikmesriigid määratlevad „vanemluse“ mõiste ja hindavad vajadust, kas on tarvis kohandada vanemapuhkuse taotlemise tingimusi ja üksikasjalikku korda juhul, kui vanemapuhkuse taotlejaid on rohkem kui kaks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Vanemapuhkus

Vanemapuhkus

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et töötajatel on individuaalne õigus vähemalt nelja kuu pikkusele vanemapuhkusele enne lapse teatavasse ikka jõudmist, so vähemalt enne 12-aastaseks saamist.

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et töötajatel on individuaalne õigus vähemalt nelja kuu pikkusele vanemapuhkusele enne lapse teatavasse ikka jõudmist, so vähemalt enne 12-aastaseks saamist.

2.   Kui liikmesriigid lubavad ühel lapsevanemal kanda vanemapuhkuseõigus üle teisele lapsevanemale, tagavad nad, et vähemalt neli kuud ei ole ülekantavad.

2.   Kui liikmesriigid lubavad ühel lapsevanemal kanda vanemapuhkuseõigus üle teisele lapsevanemale, tagavad nad, et vähemalt neli kuud ei ole ülekantavad.

3.   Liikmesriigid kehtestavad tähtaja, mille jooksul töötajad peavad teavitama tööandjat vanemapuhkuseõiguse kasutamisest. Seda tehes võtavad liikmesriigid arvesse nii tööandjate kui ka töötajate vajadusi. Liikmesriigid tagavad, et töötaja märgib taotlusse kavandatava puhkuse alguse ja lõpu.

3.   Liikmesriigid kehtestavad tähtaja, mille jooksul töötajad peavad teavitama tööandjat vanemapuhkuseõiguse kasutamisest. Seda tehes võtavad liikmesriigid arvesse nii tööandjate kui ka töötajate vajadusi. Liikmesriigid tagavad, et töötaja märgib taotlusse kavandatava puhkuse alguse ja lõpu.

4.   Liikmesriigid võivad seada vanemapuhkuse saamise tingimuseks üldise või pideva tööstaaži, mis ei ületa üht aastat. Nõukogu direktiivi 1999/70/EÜ (21) kohaste ühe ja sama tööandjaga sõlmitud järjestikuste tähtajaliste lepingute korral võetakse tööstaaži arvutamisel arvesse nende lepingute kogukestust.

4.   Liikmesriigid võivad seada vanemapuhkuse saamise tingimuseks üldise või pideva tööstaaži, mis ei ületa üht aastat. Nõukogu direktiivi 1999/70/EÜ (21) kohaste ühe ja sama tööandjaga sõlmitud järjestikuste tähtajaliste lepingute korral võetakse tööstaaži arvutamisel arvesse nende lepingute kogukestust.

5.   Liikmesriigid võivad kindlaks määrata asjaolud, mille korral võib tööandja pärast liikmesriigi õiguse, kollektiivlepingute ja/või tava kohast konsulteerimist vanemapuhkuse andmise mõistliku perioodi võrra edasi lükata põhjendusel, et see häirib märgatavalt ettevõtte korralikku toimimist. Tööandjad peavad vanemapuhkuse edasilükkamist kirjalikult põhjendama.

5.   Liikmesriigid võivad kindlaks määrata asjaolud, mille korral võib tööandja pärast liikmesriigi õiguse, kollektiivlepingute ja/või tava kohast konsulteerimist vanemapuhkuse andmise mõistliku perioodi võrra edasi lükata põhjendusel, et see häirib märgatavalt ettevõtte korralikku toimimist. Tööandjad peavad vanemapuhkuse edasilükkamist kirjalikult põhjendama.

6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada töötajatele õigus taotleda vanemapuhkust osaajaga, vaheldumisi töötamisega või mõnel muul paindlikul viisil. Tööandjad võtavad selliste taotluste kaalumisel ja neile vastamisel arvesse enda ja töötajate vajadusi. Tööandjad peavad sellise taotluse rahuldamisest keeldumist kirjalikult põhjendama.

6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada töötajatele õigus taotleda vanemapuhkust osaajaga, vaheldumisi töötamisega või mõnel muul paindlikul viisil. Tööandjad võtavad selliste taotluste kaalumisel ja neile vastamisel arvesse enda ja töötajate vajadusi. Tööandjad peavad sellise taotluse rahuldamisest keeldumist kirjalikult põhjendama.

7.   Liikmesriigid hindavad vajadust kohandada vanemapuhkuse kohaldamise kättesaadavuse tingimusi ja üksikasjalikku korda lapsendanud vanemate, puudega vanemate ning puudega või pikaajalist haigust põdeva lapse vanemate vajadustega.

7.   Liikmesriigid hindavad vajadust kohandada vanemapuhkuse kohaldamise kättesaadavuse tingimusi ja üksikasjalikku korda lapsendanud vanemate, puudega vanemate ning puudega või pikaajalist haigust põdeva lapse vanemate vajadustega.

8.
     
  Liikmesriigid määratlevad „vanemluse“ mõiste ja hindavad vajadust, kas on tarvis kohandada vanemapuhkuse taotlemise tingimusi ja üksikasjalikku korda juhul, kui vanemapuhkuse taotlejaid on rohkem kui kaks.

Motivatsioon

„Vanemluse“ mõiste arenguga kaasnevate mõjude võimaliku arvessevõtmise väljaselgitamine on liikmesriikide pädevuses.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 8

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Piisav sissetulek
  Vastavalt liikmesriigi õigusele, kollektiivlepingutele ja/või tavale ning sotsiaalpartneritele delegeeritud volitusi arvesse võttes tagavad liikmesriigid, et artiklis 4, 5 või 6 osutatud puhkuseõigusi kasutavad töötajad saavad tasu või piisavat hüvitist
  vähemalt võrdväärselt sellega, mida asjaomane töötaja saaks haiguspuhkuse korral
  . | Piisav sissetulek
  Vastavalt liikmesriigi õigusele, kollektiivlepingutele ja/või tavale ning sotsiaalpartneritele delegeeritud volitusi arvesse võttes tagavad liikmesriigid, et artiklis 4, 5 või 6 osutatud puhkuseõigusi kasutavad töötajad saavad tasu või piisavat hüvitist
  kooskõlas asjaomase liikmesriigi sotsiaalkindlustuse korraga
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Piisav sissetulek

Vastavalt liikmesriigi õigusele, kollektiivlepingutele ja/või tavale ning sotsiaalpartneritele delegeeritud volitusi arvesse võttes tagavad liikmesriigid, et artiklis 4, 5 või 6 osutatud puhkuseõigusi kasutavad töötajad saavad tasu või piisavat hüvitist
  vähemalt võrdväärselt sellega, mida asjaomane töötaja saaks haiguspuhkuse korral
  .

Piisav sissetulek

Vastavalt liikmesriigi õigusele, kollektiivlepingutele ja/või tavale ning sotsiaalpartneritele delegeeritud volitusi arvesse võttes tagavad liikmesriigid, et artiklis 4, 5 või 6 osutatud puhkuseõigusi kasutavad töötajad saavad tasu või piisavat hüvitist
  kooskõlas asjaomase liikmesriigi sotsiaalkindlustuse korraga
  .

Motivatsioon

Sotsiaalkindlustusküsimused kuuluvad liikmesriikide pädevusse.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 10

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 4, 5 või 6 osutatud puhkuse lõppedes on töötajatel õigus naasta endisele või sellega samaväärsele töökohale nende jaoks mitte ebasoodsamatel tingimustel ning saada paremad töötingimused, millele neil oleks tekkinud õigus oma äraoleku ajal. | 2.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 4, 5 või 6 osutatud puhkuse lõppedes on töötajatel õigus naasta endisele
  või vajaduse korral
  sellega samaväärsele töökohale nende jaoks mitte ebasoodsamatel tingimustel ning saada paremad töötingimused, millele neil oleks tekkinud õigus oma äraoleku ajal. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 4, 5 või 6 osutatud puhkuse lõppedes on töötajatel õigus naasta endisele või sellega samaväärsele töökohale nende jaoks mitte ebasoodsamatel tingimustel ning saada paremad töötingimused, millele neil oleks tekkinud õigus oma äraoleku ajal.

2.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 4, 5 või 6 osutatud puhkuse lõppedes on töötajatel õigus naasta endisele
  või vajaduse korral
  sellega samaväärsele töökohale nende jaoks mitte ebasoodsamatel tingimustel ning saada paremad töötingimused, millele neil oleks tekkinud õigus oma äraoleku ajal.

Motivatsioon

Sellise ümbersõnastamise eesmärk on tugevdada vanemapuhkust kasutanud isiku õigust naasta oma ametikohale.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on kooskõlas kõnealuses valdkonnas kehtivate sätetega ja Euroopa sotsiaalõiguste samba algatusega, mille eesmärk on tugevdada liidu sotsiaalset mõõdet ning edendada sotsiaalvaldkonna tulemuste ülespoole ühtlustamist liikmesriikides. Seadusandlike meetmete ühendamine mitteseadusandlike meetmetega pakub vajalikke vahendeid, et tagada ELis alt üles suunaga lähenemine, mida kehtivad õigusaktid ei ole senini teha suutnud, säilitades samaaegselt teatava paindlikkuse; |
| --- | --- |

1.

toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on kooskõlas kõnealuses valdkonnas kehtivate sätetega ja Euroopa sotsiaalõiguste samba algatusega, mille eesmärk on tugevdada liidu sotsiaalset mõõdet ning edendada sotsiaalvaldkonna tulemuste ülespoole ühtlustamist liikmesriikides. Seadusandlike meetmete ühendamine mitteseadusandlike meetmetega pakub vajalikke vahendeid, et tagada ELis alt üles suunaga lähenemine, mida kehtivad õigusaktid ei ole senini teha suutnud, säilitades samaaegselt teatava paindlikkuse;

| 2. | tuletab meelde, et komisjoni direktiivi ettepaneku õiguslik alus – ELi toimimise lepingu artikkel 153 – kuulub ELi ja liikmesriikide vahel jagatud pädevuste alla, mistõttu kehtib subsidiaarsuse põhimõte. Komitee on seisukohal, et kuna komisjoni ettepaneku eesmärk on ajakohastada olemasolevat õigusraamistikku, et tagada töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitikas ühised miinimumnõuded, on ELi tasandi meetmed vajalikud, sobivad ja kohased. Seoses sellega viitab komitee asjaolule, et ELi toimimise lepingu artiklis 153 on selgesõnaliselt ette nähtud, et direktiiv on õigusakt, millega kehtestatakse liikmesriikides järkjärguliseks rakendamiseks mõeldud miinimumnõuded, misläbi tagatakse, et ettepaneku eesmärgid on võimalik saavutada miinimumini piiratud sekkumise kaudu. Komitee nõustub, et sellised miinimumnõuded on eriti olulised töötajate vaba liikumise ning teenuste osutamise vabaduse seisukohast ELi siseturul. Siiski rõhutab komitee, et Euroopa Liidu meetmed peaksid jätma võimalikult palju otsustamisvabadust üksikisikutele ja liikmesriikidele, kuna seda valdkonda reguleeritakse väljakujunenud tava alusel nii tööturu osapoolte kaudu kui ka ELi ja liikmesriikide tasandil. Piirkondadel ja kohalikel omavalitsustel on siin kahene roll tööandjate ja ametiasutusena; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et komisjoni direktiivi ettepaneku õiguslik alus – ELi toimimise lepingu artikkel 153 – kuulub ELi ja liikmesriikide vahel jagatud pädevuste alla, mistõttu kehtib subsidiaarsuse põhimõte. Komitee on seisukohal, et kuna komisjoni ettepaneku eesmärk on ajakohastada olemasolevat õigusraamistikku, et tagada töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitikas ühised miinimumnõuded, on ELi tasandi meetmed vajalikud, sobivad ja kohased. Seoses sellega viitab komitee asjaolule, et ELi toimimise lepingu artiklis 153 on selgesõnaliselt ette nähtud, et direktiiv on õigusakt, millega kehtestatakse liikmesriikides järkjärguliseks rakendamiseks mõeldud miinimumnõuded, misläbi tagatakse, et ettepaneku eesmärgid on võimalik saavutada miinimumini piiratud sekkumise kaudu. Komitee nõustub, et sellised miinimumnõuded on eriti olulised töötajate vaba liikumise ning teenuste osutamise vabaduse seisukohast ELi siseturul. Siiski rõhutab komitee, et Euroopa Liidu meetmed peaksid jätma võimalikult palju otsustamisvabadust üksikisikutele ja liikmesriikidele, kuna seda valdkonda reguleeritakse väljakujunenud tava alusel nii tööturu osapoolte kaudu kui ka ELi ja liikmesriikide tasandil. Piirkondadel ja kohalikel omavalitsustel on siin kahene roll tööandjate ja ametiasutusena;

| 3. | rõhutab, et töö- ja eraelu tasakaal tuleb saavutada töötajate, perede, tööturu osapoolte, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kõigi avaliku ja erasektori tööandjate ja teenusepakkujate jagatud vastutusel. Ainult kõiki osapooli hõlmav terviklik lähenemine võimaldab luua sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutlikku keskkonna, mis seab üksikisikud ja nende perekonnad poliitikakujundamise keskmesse; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et töö- ja eraelu tasakaal tuleb saavutada töötajate, perede, tööturu osapoolte, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kõigi avaliku ja erasektori tööandjate ja teenusepakkujate jagatud vastutusel. Ainult kõiki osapooli hõlmav terviklik lähenemine võimaldab luua sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutlikku keskkonna, mis seab üksikisikud ja nende perekonnad poliitikakujundamise keskmesse;

| 4. | märgib, et kultuurilistest uskumustest ja normidest tulenevalt langeb tasustamata hooldustöö koormus peamiselt naistele. See on üks peamisi põhjuseid, miks naised osalevad tööturul vähemal määral kui mehed. Seetõttu leiab komitee, et töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitika, sh perepuhkus, võib aidata suurendada naiste tööhõive määra ja tõsta sündimust, millega kaasnevad majanduslikud eelised kõigi jaoks. Samas tuleb tagada, et perepuhkusest ei saaks naiste jaoks lõks, mis veelgi piiraks nende juurdepääsu tööturule. Seepärast tuleb töö- ja eraelu ühitamise meetmete kõrval töötada välja ka sugupoolte jagatud vastutust edendavad meetmed, mis võimaldavad muuta sotsiaalseid struktuure ja jõuda uue ühiskondliku kokkuleppeni, mis võimaldab jagada tööle, majapidamistöödele, hooldusele, vaba aja tegevustele ja isiklikule elule kulutatavat aega naiste ja meeste vahel võrdselt; |
| --- | --- |

4.

märgib, et kultuurilistest uskumustest ja normidest tulenevalt langeb tasustamata hooldustöö koormus peamiselt naistele. See on üks peamisi põhjuseid, miks naised osalevad tööturul vähemal määral kui mehed. Seetõttu leiab komitee, et töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitika, sh perepuhkus, võib aidata suurendada naiste tööhõive määra ja tõsta sündimust, millega kaasnevad majanduslikud eelised kõigi jaoks. Samas tuleb tagada, et perepuhkusest ei saaks naiste jaoks lõks, mis veelgi piiraks nende juurdepääsu tööturule. Seepärast tuleb töö- ja eraelu ühitamise meetmete kõrval töötada välja ka sugupoolte jagatud vastutust edendavad meetmed, mis võimaldavad muuta sotsiaalseid struktuure ja jõuda uue ühiskondliku kokkuleppeni, mis võimaldab jagada tööle, majapidamistöödele, hooldusele, vaba aja tegevustele ja isiklikule elule kulutatavat aega naiste ja meeste vahel võrdselt;

| 5. | meenutab, et praeguste demograafiliste suundumuste tõttu on hädavajalik määratleda soorollid uuesti ning edendada paindlikumaid ja võrdsemaid töölepinguid, pakkudes niiviisi nii meestele kui ka naistele võimalust töötada lühendatud tööajaga ja võtta puhkust, et hoolitseda oma laste ja teiste perekonnaliikmete eest; |
| --- | --- |

5.

meenutab, et praeguste demograafiliste suundumuste tõttu on hädavajalik määratleda soorollid uuesti ning edendada paindlikumaid ja võrdsemaid töölepinguid, pakkudes niiviisi nii meestele kui ka naistele võimalust töötada lühendatud tööajaga ja võtta puhkust, et hoolitseda oma laste ja teiste perekonnaliikmete eest;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et direktiivi kohaldamisala piirdub töötajatega, kellel on tööleping või töösuhe, ega hõlma erinevaid ebatüüpilisi töövorme, nagu füüsilisest isikust ettevõtjad, mis oleks kooskõlas direktiiviga 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta. Sellisel juhul hõlmaks direktiiv ka varjatud töösuhteid või majanduslikult sõltuvaid töökohti (näilised füüsilisest isikust ettevõtjad); |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et direktiivi kohaldamisala piirdub töötajatega, kellel on tööleping või töösuhe, ega hõlma erinevaid ebatüüpilisi töövorme, nagu füüsilisest isikust ettevõtjad, mis oleks kooskõlas direktiiviga 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta. Sellisel juhul hõlmaks direktiiv ka varjatud töösuhteid või majanduslikult sõltuvaid töökohti (näilised füüsilisest isikust ettevõtjad);

| 7. | nõustub Euroopa Komisjoniga töö- ja eraelu tasakaalustamise majanduslike ja sotsiaalsete eeliste osas. Tegemist ei ole mitte ainult võrdsete võimaluste – meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse ning pädevuste optimaalse jaotamise – küsimusega, vaid ka riikide rahanduse jätkusuutlikkuse ning majanduskasvu ja tööhõive prioriteetidesse panustamise temaatikaga; |
| --- | --- |

7.

nõustub Euroopa Komisjoniga töö- ja eraelu tasakaalustamise majanduslike ja sotsiaalsete eeliste osas. Tegemist ei ole mitte ainult võrdsete võimaluste – meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse ning pädevuste optimaalse jaotamise – küsimusega, vaid ka riikide rahanduse jätkusuutlikkuse ning majanduskasvu ja tööhõive prioriteetidesse panustamise temaatikaga;

| 8. | kutsub seetõttu üles minema üle uuele töökultuurile, mis tunnustab töö- ja eraelu parema tasakaaluga kaasnevaid eeliseid naiste, perede ja ühiskonna jaoks: naiste tööhõive määra suurenemine ja soolise palgalõhe vähenemine avaldab positiivset mõju naistele endile isikliku rahulolu, sissetuleku ning tulevase pensioni seisukohast seoses suuremate ja õiglasemate sissemaksetega ning nende perede majanduslikule heaolule, nende sotsiaalsele kaasatusele ja tervisele. Samas saavad ettevõtjad kasu suuremast talentide reservist, motiveeritumast ja tootlikumast tööjõust ning vähemast töölt puudumisest; |
| --- | --- |

8.

kutsub seetõttu üles minema üle uuele töökultuurile, mis tunnustab töö- ja eraelu parema tasakaaluga kaasnevaid eeliseid naiste, perede ja ühiskonna jaoks: naiste tööhõive määra suurenemine ja soolise palgalõhe vähenemine avaldab positiivset mõju naistele endile isikliku rahulolu, sissetuleku ning tulevase pensioni seisukohast seoses suuremate ja õiglasemate sissemaksetega ning nende perede majanduslikule heaolule, nende sotsiaalsele kaasatusele ja tervisele. Samas saavad ettevõtjad kasu suuremast talentide reservist, motiveeritumast ja tootlikumast tööjõust ning vähemast töölt puudumisest;

| 9. | tuletab meelde, et hoolimata soost ja vanusest on lapsevanemad ja hooldajad samuti ka palgatöötajad, ettevõtjad, kes elavad maapiirkondades ja linnades ning annavad panuse oma elukoha elujõulisusse. Komitee juhib tähelepanu raskustele, mis esinevad piirkondades seoses hooldustöötajate leidmisega ja mis on tingitud eakamate suuremast osakaalust piirkonna elanike seas. Seda silmas pidades tuleks kaaluda peresõbralike linnade Euroopa märgise loomist, mis antakse linnadele, kes pakuvad peresõbralikku taristut, mis motiveerib kodanikke kas sinna jääma või sinna kolima, suurendades seeläbi asjaomase linna atraktiivsust investorite jaoks (1); |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et hoolimata soost ja vanusest on lapsevanemad ja hooldajad samuti ka palgatöötajad, ettevõtjad, kes elavad maapiirkondades ja linnades ning annavad panuse oma elukoha elujõulisusse. Komitee juhib tähelepanu raskustele, mis esinevad piirkondades seoses hooldustöötajate leidmisega ja mis on tingitud eakamate suuremast osakaalust piirkonna elanike seas. Seda silmas pidades tuleks kaaluda peresõbralike linnade Euroopa märgise loomist, mis antakse linnadele, kes pakuvad peresõbralikku taristut, mis motiveerib kodanikke kas sinna jääma või sinna kolima, suurendades seeläbi asjaomase linna atraktiivsust investorite jaoks (1);

| 10. | tõstab esile rolli, mida täidavad selles valdkonnas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, võttes arvesse nende pädevust perede igapäevelu mõjutavates valdkondades, nagu lastehoid, eakate ja puuetega inimeste hooldamine, haridus, sotsiaalteenused ja tööhõive. Seega on mitmetasandiline valitsemine direktiivi optimaalse rakendamise jaoks oluline (2); |
| --- | --- |

10.

tõstab esile rolli, mida täidavad selles valdkonnas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, võttes arvesse nende pädevust perede igapäevelu mõjutavates valdkondades, nagu lastehoid, eakate ja puuetega inimeste hooldamine, haridus, sotsiaalteenused ja tööhõive. Seega on mitmetasandiline valitsemine direktiivi optimaalse rakendamise jaoks oluline (2);

| 11. | toonitab seepärast, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, mis on paljudes liikmesriikides suured avaliku sektori tööandjad, tuleb toetada nende jõupingutustes asjakohase tööhõive- ja sotsiaalpoliitika rakendamisel, pidades sealjuures silmas ka toetust ja suutlikkuse suurendamist, et viia ellu meetmeid töö- ja eraelu tasakaalustamiseks; |
| --- | --- |

11.

toonitab seepärast, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, mis on paljudes liikmesriikides suured avaliku sektori tööandjad, tuleb toetada nende jõupingutustes asjakohase tööhõive- ja sotsiaalpoliitika rakendamisel, pidades sealjuures silmas ka toetust ja suutlikkuse suurendamist, et viia ellu meetmeid töö- ja eraelu tasakaalustamiseks;

| 12. | rõhutab, kui olulised on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid kui vahendid, mis võimaldavad asjakohaselt edendada meetmete väljatöötamist töö- ja eraelu paremaks tasakaalustamiseks, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abiga. Eeskätt tuleks tugevdada Euroopa Sotsiaalfondi nii, et see suudaks paremini tegeleda materiaalse puuduse, palgavaesuse ja sotsiaalse kaasatuse probleemidega ning toetada tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui olulised on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid kui vahendid, mis võimaldavad asjakohaselt edendada meetmete väljatöötamist töö- ja eraelu paremaks tasakaalustamiseks, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abiga. Eeskätt tuleks tugevdada Euroopa Sotsiaalfondi nii, et see suudaks paremini tegeleda materiaalse puuduse, palgavaesuse ja sotsiaalse kaasatuse probleemidega ning toetada tööalast konkurentsivõimet;

| 13. | märgib, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil on olemas palju häid tavasid, mida tuleks jagada, edendada ja jäljendada kõigil tasanditel. Tuleks tunnustada ettevõtjaid, kes tegutsevad oma töötajate töö- ja eraelu tõelise ühitamise nimel; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil on olemas palju häid tavasid, mida tuleks jagada, edendada ja jäljendada kõigil tasanditel. Tuleks tunnustada ettevõtjaid, kes tegutsevad oma töötajate töö- ja eraelu tõelise ühitamise nimel;

| 14. | nendib, et linnad ja piirkonnad saavad samuti tagada lihtsustatud juurdepääsu teenustele ja vabaajategevustele, kavandades ja rakendades integreeritud kultuuri-, kaubandus- ja transpordipoliitikat, milles võetakse arvesse töö- ja eraelu ühitamise vajadust; |
| --- | --- |

14.

nendib, et linnad ja piirkonnad saavad samuti tagada lihtsustatud juurdepääsu teenustele ja vabaajategevustele, kavandades ja rakendades integreeritud kultuuri-, kaubandus- ja transpordipoliitikat, milles võetakse arvesse töö- ja eraelu ühitamise vajadust;

| 15. | märgib kahetsusega, et puuduvad viited Barcelona eesmärkidele, mis on suunatud naiste töötamise määra suurendamisele. 2002. aastal seati Euroopa Ülemkogul üksmeelselt eesmärgiks pakkuda Euroopa riikides lastehoiuteenust vähemalt 90 %le lastest, kes on vanuses 3 aastat kuni kohustuslik kooliiga, ning luua 33 %-le alla 3-aastastele lastele hoiukohad. Seda eesmärki ei ole kõik liikmesriigid saavutanud, mistõttu tuleb eesmärkide saavutamiseks rohkem vaeva näha; |
| --- | --- |

15.

märgib kahetsusega, et puuduvad viited Barcelona eesmärkidele, mis on suunatud naiste töötamise määra suurendamisele. 2002. aastal seati Euroopa Ülemkogul üksmeelselt eesmärgiks pakkuda Euroopa riikides lastehoiuteenust vähemalt 90 %le lastest, kes on vanuses 3 aastat kuni kohustuslik kooliiga, ning luua 33 %-le alla 3-aastastele lastele hoiukohad. Seda eesmärki ei ole kõik liikmesriigid saavutanud, mistõttu tuleb eesmärkide saavutamiseks rohkem vaeva näha;

| 16. | leiab, et Euroopa poolaasta on tõhus vahend eelarvepoliitika valdkonnas, ning et see võib olla väga kasulik, pakkudes liikmesriikidele suuniseid ja soovitusi majanduslike tegurite kohta, mis takistavad leibkonna teist sissetuleku saajat töötamast, aga ka suuniseid hooldusteenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

16.

leiab, et Euroopa poolaasta on tõhus vahend eelarvepoliitika valdkonnas, ning et see võib olla väga kasulik, pakkudes liikmesriikidele suuniseid ja soovitusi majanduslike tegurite kohta, mis takistavad leibkonna teist sissetuleku saajat töötamast, aga ka suuniseid hooldusteenuste valdkonnas;

| 17. | rõhutab vajadust paindliku töökorralduse järele. Samuti on vaja tagada, et naisi ei käsitataks viisil, mis muudab nad madala palga ja väiksemate edutamisvõimaluste sünonüümiks. Samal ajal tuleks selliseid paindlikke töötingimusi korralikult tööandjatega arutada, et viia häirete oht miinimumini, eriti VKEde puhul; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust paindliku töökorralduse järele. Samuti on vaja tagada, et naisi ei käsitataks viisil, mis muudab nad madala palga ja väiksemate edutamisvõimaluste sünonüümiks. Samal ajal tuleks selliseid paindlikke töötingimusi korralikult tööandjatega arutada, et viia häirete oht miinimumini, eriti VKEde puhul;

| 18. | tuletab meelde, kui oluline on võimaldada lihtsamat juurdepääsu koolitusele lapsevanemate või hooldajate jaoks, kes on olnud pikalt eemal perekondlike ja hooldusega seotud kohustuste tõttu, samuti on oluline väärtustada hooldajate omandatud oskusi; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, kui oluline on võimaldada lihtsamat juurdepääsu koolitusele lapsevanemate või hooldajate jaoks, kes on olnud pikalt eemal perekondlike ja hooldusega seotud kohustuste tõttu, samuti on oluline väärtustada hooldajate omandatud oskusi;

| 19. | rõhutab, et tänapäeva tööturul on vaja kõigi eurooplaste, aga eeskätt noorte, naiste ja hooldajate tööväljavaadete parandamiseks meetmeid, millega suurendatakse uute ettevõtlusmudelite ja uute töövormide paindlikkust ja turvalisust. Suurem turvaline paindlikkus toob kasu nii töötajatele kui ka tööandjatele, eeldusel, et see on asjakohaselt reguleeritud ja sellega kaasnevad meetmed, millega tagatakse õiguskindlus ja -selgus; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et tänapäeva tööturul on vaja kõigi eurooplaste, aga eeskätt noorte, naiste ja hooldajate tööväljavaadete parandamiseks meetmeid, millega suurendatakse uute ettevõtlusmudelite ja uute töövormide paindlikkust ja turvalisust. Suurem turvaline paindlikkus toob kasu nii töötajatele kui ka tööandjatele, eeldusel, et see on asjakohaselt reguleeritud ja sellega kaasnevad meetmed, millega tagatakse õiguskindlus ja -selgus;

| 20. | märgib, et üksikvanemad seisavad töö- ja pereelu tasakaalustamisel silmitsi eriliste väljakutsetega ning nad vajavad erilist toetust. Üksikvanemad töötavad eriti sageli osalise tööajaga, neil on vähe karjäärivõimalusi ning neil on konkreetsed probleemid hariduse ja koolituse valdkonnas. Liikmesriike ja sotsiaalpartnereid kutsutakse üles võimaldama ennekõike üksikvanematele paindlikke tööajamudeleid ning pakkuma neile kutsealast koolitust, mis nende perekondlike kohustustega kokku sobib; |
| --- | --- |

20.

märgib, et üksikvanemad seisavad töö- ja pereelu tasakaalustamisel silmitsi eriliste väljakutsetega ning nad vajavad erilist toetust. Üksikvanemad töötavad eriti sageli osalise tööajaga, neil on vähe karjäärivõimalusi ning neil on konkreetsed probleemid hariduse ja koolituse valdkonnas. Liikmesriike ja sotsiaalpartnereid kutsutakse üles võimaldama ennekõike üksikvanematele paindlikke tööajamudeleid ning pakkuma neile kutsealast koolitust, mis nende perekondlike kohustustega kokku sobib;

| 21. | on oluline, et eraelus kõnealuseid ülesandeid täitvate hooldajate kogemused saaksid praktilist tunnustust, mis lihtsustaks nende juurdepääsu ametlikule tööturule, täites seal samu ülesandeid, milleks nad on oskused omandanud eraelus; |
| --- | --- |

21.

on oluline, et eraelus kõnealuseid ülesandeid täitvate hooldajate kogemused saaksid praktilist tunnustust, mis lihtsustaks nende juurdepääsu ametlikule tööturule, täites seal samu ülesandeid, milleks nad on oskused omandanud eraelus;

| 22. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et puuduvad ettepanekud tugevdada rasedus- ja sünnituspuhkusega seonduvaid õigusi, näiteks mis puudutab pikaajalist vallandamisvastast kaitset ning üldisemalt diskrimineerimist töökohal. Tegemist on käest lastud võimalusega, pidades eelkõige silmas direktiivi eesmärki, millega kavatsetakse asendada rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlev direktiiv, mis võeti 2015. aastal tagasi; |
| --- | --- |

22.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et puuduvad ettepanekud tugevdada rasedus- ja sünnituspuhkusega seonduvaid õigusi, näiteks mis puudutab pikaajalist vallandamisvastast kaitset ning üldisemalt diskrimineerimist töökohal. Tegemist on käest lastud võimalusega, pidades eelkõige silmas direktiivi eesmärki, millega kavatsetakse asendada rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlev direktiiv, mis võeti 2015. aastal tagasi;

| 23. | väljendab heameelt isapuhkuse kehtestamise üle ning leiab, et see toob kasu nii lapsevanematele kui ka lastele. Vaja on kultuurilist muutust, et isad tunneksid, et töölt puhkuse võtmine lapse eest hoolitsemiseks on ühiskonnas aktsepteeritud. See muutus tuleb kiiremini, kui mõlemat lapsevanemat koheldakse võrdsemalt juba raseduse algusest peale; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt isapuhkuse kehtestamise üle ning leiab, et see toob kasu nii lapsevanematele kui ka lastele. Vaja on kultuurilist muutust, et isad tunneksid, et töölt puhkuse võtmine lapse eest hoolitsemiseks on ühiskonnas aktsepteeritud. See muutus tuleb kiiremini, kui mõlemat lapsevanemat koheldakse võrdsemalt juba raseduse algusest peale;

| 24. | nõustub ettepanekuga võimaldada isapuhkust perekonnaseisust sõltumata, nagu sätestatud riiklikus õiguses, et vältida diskrimineerimist. Liikmesriikide pädevusse jääb vanemapuhkuse taotlemise tingimuste ja üksikasjaliku korra määratlemine juhuks, kui vanemapuhkuse taotlejaid on rohkem kui kaks; |
| --- | --- |

24.

nõustub ettepanekuga võimaldada isapuhkust perekonnaseisust sõltumata, nagu sätestatud riiklikus õiguses, et vältida diskrimineerimist. Liikmesriikide pädevusse jääb vanemapuhkuse taotlemise tingimuste ja üksikasjaliku korra määratlemine juhuks, kui vanemapuhkuse taotlejaid on rohkem kui kaks;

| 25. | soovitab kehtestada vanemapuhkuse, mille tasustamise määravad kindlaks selles valdkonnas ainupädevusega liikmesriigid, võttes selleks vastu seadusi või kasutades kollektiivläbirääkimisi, ning andes liikmesriikidele võimaluse määratleda täpsed üksikasjad. Komitee väidab ka, et lapsevanemate töö- ja eraelu sobiv tasakaal, mis annab neile rohkem aega laste jaoks, ilma et see ohustaks nende töökohta, on otsustava tähtsusega laste ja ühiskonna heaolu jaoks; |
| --- | --- |

25.

soovitab kehtestada vanemapuhkuse, mille tasustamise määravad kindlaks selles valdkonnas ainupädevusega liikmesriigid, võttes selleks vastu seadusi või kasutades kollektiivläbirääkimisi, ning andes liikmesriikidele võimaluse määratleda täpsed üksikasjad. Komitee väidab ka, et lapsevanemate töö- ja eraelu sobiv tasakaal, mis annab neile rohkem aega laste jaoks, ilma et see ohustaks nende töökohta, on otsustava tähtsusega laste ja ühiskonna heaolu jaoks;

| 26. | tunnistab, et tasustatud hoolduspuhkuse kehtestamine on oluline ettepanek, et seadustada ja toetada inimesi, kes spontaanselt ja mitteametlikult hooldavad ülalpeetavaid sugulasi, eakaid või puudega inimesi, pühendudes põlvkondadevahelisele solidaarsusele oma perekonnas. Siiski on veel vaja jõupingutusi, et tagada piisav pikaajalise hoolduse struktuur, reageerimaks tekkivatele vajadustele, ning ELi fondidest tuleks eraldada vahendeid pikaajaliste hooldusteenuste loomiseks. Need kaks aspekti on olulised selleks, et aidata liikmesriikidel tegeleda Euroopas praeguste demograafiliste suundumustega: rahvastiku vananemine, sündimuse vähenemine ja eeldatava eluea pikenemine. Töö- ja eraelu tasakaalu ning soolise võrdõiguslikkusega peavad kaasnema investeeringud pikaajalise hoolduse kvaliteeti ja kõnealuse valdkonna teenuste mitmekesistamine; |
| --- | --- |

26.

tunnistab, et tasustatud hoolduspuhkuse kehtestamine on oluline ettepanek, et seadustada ja toetada inimesi, kes spontaanselt ja mitteametlikult hooldavad ülalpeetavaid sugulasi, eakaid või puudega inimesi, pühendudes põlvkondadevahelisele solidaarsusele oma perekonnas. Siiski on veel vaja jõupingutusi, et tagada piisav pikaajalise hoolduse struktuur, reageerimaks tekkivatele vajadustele, ning ELi fondidest tuleks eraldada vahendeid pikaajaliste hooldusteenuste loomiseks. Need kaks aspekti on olulised selleks, et aidata liikmesriikidel tegeleda Euroopas praeguste demograafiliste suundumustega: rahvastiku vananemine, sündimuse vähenemine ja eeldatava eluea pikenemine. Töö- ja eraelu tasakaalu ning soolise võrdõiguslikkusega peavad kaasnema investeeringud pikaajalise hoolduse kvaliteeti ja kõnealuse valdkonna teenuste mitmekesistamine;

| 27. | tervitab ettepanekut koguda rohkem ja kvaliteetsemaid andmeid Euroopa Komisjoni soovitatud mitteseadusandlike meetmete raames, ning rõhutab vajadust kohaliku ja piirkondliku tasandi andmete järele, et kujundada sihipärast ja ressursitõhusat poliitikat; |
| --- | --- |

27.

tervitab ettepanekut koguda rohkem ja kvaliteetsemaid andmeid Euroopa Komisjoni soovitatud mitteseadusandlike meetmete raames, ning rõhutab vajadust kohaliku ja piirkondliku tasandi andmete järele, et kujundada sihipärast ja ressursitõhusat poliitikat;

| 28. | peab asjakohaseks selgesõnaliselt tunnustada väikelasteteenuste hariduslikku tähtsust ning seetõttu tuleks rakendatavates tugimeetmetes kõnealust aspekti arvesse võtta, et väärtustada töötajaid ja töö sotsiaalset mainet kõnealuses väga tundlikus valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

peab asjakohaseks selgesõnaliselt tunnustada väikelasteteenuste hariduslikku tähtsust ning seetõttu tuleks rakendatavates tugimeetmetes kõnealust aspekti arvesse võtta, et väärtustada töötajaid ja töö sotsiaalset mainet kõnealuses väga tundlikus valdkonnas;

| 29. | toonitab, et lisaks puhkusega seonduva kaitse tugevdamisele sõltub uue direktiivi edu ka sellest, kuidas tegeletakse soolise palgalõhe probleemiga ja tagatakse suurem võrdsus tööturul; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et lisaks puhkusega seonduva kaitse tugevdamisele sõltub uue direktiivi edu ka sellest, kuidas tegeletakse soolise palgalõhe probleemiga ja tagatakse suurem võrdsus tööturul;

| 30. | teeb ettepaneku koguda andmeid tööaja kohta, sh soo ja vanuse alusel, et saada teavet läbipõimunud diskrimineerimise kohta; |
| --- | --- |

30.

teeb ettepaneku koguda andmeid tööaja kohta, sh soo ja vanuse alusel, et saada teavet läbipõimunud diskrimineerimise kohta;

| 31. | soovitab teha koostööd Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga (EIGE), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (EUROFOUND), Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (Cedefop) ning riiklike ja piirkondlike võrdõiguslikkusasutustega, et pidevalt ajakohastada töö- ja eraelu tasakaaluga seonduvaid näitajaid, tagamaks andmete asjakohasuse ja kiire kättesaadavuse; |
| --- | --- |

31.

soovitab teha koostööd Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga (EIGE), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (EUROFOUND), Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (Cedefop) ning riiklike ja piirkondlike võrdõiguslikkusasutustega, et pidevalt ajakohastada töö- ja eraelu tasakaaluga seonduvaid näitajaid, tagamaks andmete asjakohasuse ja kiire kättesaadavuse;

| 32. | palub, et komisjon kutsuks liikmesriike üles lisama kohustusliku ja sellele eelneva hariduse õppekavadesse soolise võrdõiguslikkuse temaatika ning jätkama avaliku sektori asutuste jõupingutusi edastada teavet ja suurendada teadlikkust; |
| --- | --- |

32.

palub, et komisjon kutsuks liikmesriike üles lisama kohustusliku ja sellele eelneva hariduse õppekavadesse soolise võrdõiguslikkuse temaatika ning jätkama avaliku sektori asutuste jõupingutusi edastada teavet ja suurendada teadlikkust;

| 33. | innustab komisjoni suunama oma jõupingutused sellele, et tagada ELi kehtivate õigusaktide ja püstitatud eesmärkide rakendamine ja täitmine, selleks et kindlustada lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaal. EL peaks töötama välja ja võtma vastu uue mitmeaastase soolise võrdõiguslikkuse strateegia, jälgima arenguid liikmesriikides, levitama teavet ja häid tavasid soolise võrdõiguslikkuse kohta. Laiem ja integreeritud soolise võrdõiguslikkuse mõõde võiks anda hoogu riiklikul tasandil võetavatele meetmetele; |
| --- | --- |

33.

innustab komisjoni suunama oma jõupingutused sellele, et tagada ELi kehtivate õigusaktide ja püstitatud eesmärkide rakendamine ja täitmine, selleks et kindlustada lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaal. EL peaks töötama välja ja võtma vastu uue mitmeaastase soolise võrdõiguslikkuse strateegia, jälgima arenguid liikmesriikides, levitama teavet ja häid tavasid soolise võrdõiguslikkuse kohta. Laiem ja integreeritud soolise võrdõiguslikkuse mõõde võiks anda hoogu riiklikul tasandil võetavatele meetmetele;

| 34. | palub, et komisjon kutsuks liikmesriike üles rakendama meetmeid, et vähendada töötavate emade ja isade tööpäeva ajal toimuva lastehoiu majanduslikke kulusid alates lapse sünnist kuni kohustuslikku kooliikka jõudmiseni; |
| --- | --- |

34.

palub, et komisjon kutsuks liikmesriike üles rakendama meetmeid, et vähendada töötavate emade ja isade tööpäeva ajal toimuva lastehoiu majanduslikke kulusid alates lapse sünnist kuni kohustuslikku kooliikka jõudmiseni;

| 35. | palub, et komisjon kutsuks liikmesriike üles võtma arvesse VKEde ja mikroettevõtete olukorda ning rakendama majanduslikke meetmeid, et need saaksid hõlbustada oma töötajate töö- ja eraelu ühitamist. |
| --- | --- |

35.

palub, et komisjon kutsuks liikmesriike üles võtma arvesse VKEde ja mikroettevõtete olukorda ning rakendama majanduslikke meetmeid, et need saaksid hõlbustada oma töötajate töö- ja eraelu ühitamist.

Brüssel, 30. november 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.7.2010, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 348, 28.11.1992, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta – Lisa: Osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe (EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9).

19

(20)  Nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ (ELT L 68, 18.3.2010, lk 13).

20

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.7.2010, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 348, 28.11.1992, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta – Lisa: Osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe (EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9).

19

(20)  Nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ (ELT L 68, 18.3.2010, lk 13).

20

(21)  
  Komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitus 2013/112/EL – Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist
  (ELT L 59, 2.3.2013, lk 5).

21

Komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitus 2013/112/EL – Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist

(21)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Konföderatsioonide Liidu (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (ELT L 175, 10.7.1999, lk 43).

21

(21)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Konföderatsioonide Liidu (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (ELT L 175, 10.7.1999, lk 43).

21

(1)  Territoriaalse mõjuhindamise aruanne töö- ja eraelu tasakaalu kohta.

1

(2)  Vt eelmist.

2

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/73

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Jäätmetest energia tootmise roll ringmajanduses“

(2018/C 164/12)

| Raportöör: | Kata TÜTTŐ (HU/PES), Budapesti 12. linnaosa valitsuse liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Jäätmetest energia tootmise roll ringmajanduses“
  COM(2017) 34 final |

Raportöör:

Kata TÜTTŐ (HU/PES), Budapesti 12. linnaosa valitsuse liige

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Jäätmetest energia tootmise roll ringmajanduses“

COM(2017) 34 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | kinnitab, et jäätmehierarhia on ringmajanduse oluline põhimõte, ning leiab, et jäätmetest energia tootmise protsessid võivad ringmajandusele üleminekut soodustada tingimusel, et valitud lahendustega ei takistata jäätmete tekkimise vältimise, toodete korduskasutamise ja jäätmete ringlussevõtu elluviimist kõrgel tasemel; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et jäätmehierarhia on ringmajanduse oluline põhimõte, ning leiab, et jäätmetest energia tootmise protsessid võivad ringmajandusele üleminekut soodustada tingimusel, et valitud lahendustega ei takistata jäätmete tekkimise vältimise, toodete korduskasutamise ja jäätmete ringlussevõtu elluviimist kõrgel tasemel;

| 2. | kinnitab, et suletud ringmajanduse kõrge eesmärgi saavutamiseks on hädavajalik kõigi valitsustasandite poliitiline tahe võtta selleks vajalikke meetmeid, nagu pikaajaline muutus avalikus arvamuses ja tarbijate käitumises ning samuti stabiilse turu loomine teisesest toorainest valmistatud toodete ja materjalide jaoks; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et suletud ringmajanduse kõrge eesmärgi saavutamiseks on hädavajalik kõigi valitsustasandite poliitiline tahe võtta selleks vajalikke meetmeid, nagu pikaajaline muutus avalikus arvamuses ja tarbijate käitumises ning samuti stabiilse turu loomine teisesest toorainest valmistatud toodete ja materjalide jaoks;

| 3. | kinnitab, et ringlussevõtuks sobimatutest vältimatutest jäätmetest energia tootmine suure tõhususega jäätmepõletustehastes on teatud tingimustel jagamismajanduse lahutamatu osa ning sellel on paljudes liikmesriikides ja piirkondades oluline roll prügilatesse ladestamise märkimisväärsel vähendamisel lähitulevikus. Lisaks annab jäätmetest energia tootmine panuse energiavarustusse; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et ringlussevõtuks sobimatutest vältimatutest jäätmetest energia tootmine suure tõhususega jäätmepõletustehastes on teatud tingimustel jagamismajanduse lahutamatu osa ning sellel on paljudes liikmesriikides ja piirkondades oluline roll prügilatesse ladestamise märkimisväärsel vähendamisel lähitulevikus. Lisaks annab jäätmetest energia tootmine panuse energiavarustusse;

| 4. | rõhutab, et jäätmetest energia tootmise kavandamine peab põhinema ka ELi kehtestatud jäätmehierarhial, jäätmete hulga maksimaalsel vähendamisel ja olelusringipõhisel mõtteviisil ning et seoses ringmajandusega on hädavajalik mitte kõrvale kalduda kõrgel ringlussevõtu tasemel põhinevalt mudelilt energiatootmise kasuks ja vältida nii jäätmepõletustehaste liigset põletusvõimsust. Tuleb siiski toonitada, et ringlusse tuleks võtta vaid need jäätmed, mis sobivad taaskasutamiseks, ning jäätmejääkide ladestamist prügilas kasutatakse vaid viimase abinõuna. Seepärast tuleb ladestamisele eelistada jäätmetest energia tootmist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et jäätmetest energia tootmise kavandamine peab põhinema ka ELi kehtestatud jäätmehierarhial, jäätmete hulga maksimaalsel vähendamisel ja olelusringipõhisel mõtteviisil ning et seoses ringmajandusega on hädavajalik mitte kõrvale kalduda kõrgel ringlussevõtu tasemel põhinevalt mudelilt energiatootmise kasuks ja vältida nii jäätmepõletustehaste liigset põletusvõimsust. Tuleb siiski toonitada, et ringlusse tuleks võtta vaid need jäätmed, mis sobivad taaskasutamiseks, ning jäätmejääkide ladestamist prügilas kasutatakse vaid viimase abinõuna. Seepärast tuleb ladestamisele eelistada jäätmetest energia tootmist;

| 5. | märgib, et jäätmeid käsitlevate kehtivate ELi õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine on äärmiselt oluline selleks, et luua võrdsed tingimused jäätmekäitluseks kogu Euroopas; |
| --- | --- |

5.

märgib, et jäätmeid käsitlevate kehtivate ELi õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine on äärmiselt oluline selleks, et luua võrdsed tingimused jäätmekäitluseks kogu Euroopas;

| 6. | kutsub liikmesriikide kõiki valitsustasandeid üles võtma kõik võimalikud meetmed, et vähendada jäätmete ladestamise ja ringlusse mittesobivate jäätmete põletamise koguseid (eriti kui tekkivat energiat ei kasutata ära), pöörates erilist tähelepanu jäätmete tekkimise vältimisele, nende liigiti kogumise arendamisele ning investeerimisele tegevustesse, mis on jäätmehierarhias kõrgematel tasanditel; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriikide kõiki valitsustasandeid üles võtma kõik võimalikud meetmed, et vähendada jäätmete ladestamise ja ringlusse mittesobivate jäätmete põletamise koguseid (eriti kui tekkivat energiat ei kasutata ära), pöörates erilist tähelepanu jäätmete tekkimise vältimisele, nende liigiti kogumise arendamisele ning investeerimisele tegevustesse, mis on jäätmehierarhias kõrgematel tasanditel;

| 7. | märgib, et Euroopa piirkondade vahel on suuri erinevusi mitte üksnes olmejäätmete hulga, vaid ka nende käitlemise seisukohast. Teatud piirkondades ületatakse juba ELi jäätmealaseid eesmärke, kasutamata seejuures jäätmetest energia tootmist, samas kui teistes piirkondades ei suudeta täita minimaalseid kehtestatud eesmärke. See on tõestus sellest, et sarnaste süsteemide kasutuselevõtt võib anda väga erinevaid lõpptulemusi ning et kohalikul tasandil võetud kohustus täita kehtestatud eesmärke on äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa piirkondade vahel on suuri erinevusi mitte üksnes olmejäätmete hulga, vaid ka nende käitlemise seisukohast. Teatud piirkondades ületatakse juba ELi jäätmealaseid eesmärke, kasutamata seejuures jäätmetest energia tootmist, samas kui teistes piirkondades ei suudeta täita minimaalseid kehtestatud eesmärke. See on tõestus sellest, et sarnaste süsteemide kasutuselevõtt võib anda väga erinevaid lõpptulemusi ning et kohalikul tasandil võetud kohustus täita kehtestatud eesmärke on äärmiselt oluline;

| 8. | meenutab, et jäätmehierarhia on ELi jäätmevaldkonna poliitika ja õigusaktide nurgakivi ning keskne tegur üleminekul ringmajandusele. Selle peamine eesmärk on järjestada prioriteedid, et minimeerida kahjulik mõju keskkonnale ja optimeerida ressursitõhusust jäätmetekke vältimisel ja jäätmekäitluses; |
| --- | --- |

8.

meenutab, et jäätmehierarhia on ELi jäätmevaldkonna poliitika ja õigusaktide nurgakivi ning keskne tegur üleminekul ringmajandusele. Selle peamine eesmärk on järjestada prioriteedid, et minimeerida kahjulik mõju keskkonnale ja optimeerida ressursitõhusust jäätmetekke vältimisel ja jäätmekäitluses;

| 9. | rõhutab, et kuna liikmesriikide ja piirkondade vahel on suured erinevused tingimustes ja jäätmetest energia tootmise võimalustes, võivad üldiste eesmärkide saavutamise kõige sobivamad viisid olla samuti väga erinevad ning seetõttu tuleks vältida ühtse lähenemisviisi kehtestamist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et kuna liikmesriikide ja piirkondade vahel on suured erinevused tingimustes ja jäätmetest energia tootmise võimalustes, võivad üldiste eesmärkide saavutamise kõige sobivamad viisid olla samuti väga erinevad ning seetõttu tuleks vältida ühtse lähenemisviisi kehtestamist;

Jäätmete liigiti kogumine

| 10. | märgib, et biojäätmed moodustavad märkimisväärse osa majapidamisjäätmetest, ning rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata biojäätmete ulatuslikumale ringlussevõtule näiteks sellistele protsessidele kaudu nagu puhaste ja nõuetekohaselt sorditud biolagunevate jäätmete anaeroobne lagunemine, mis ühendab materjalide ringlussevõtu energiatootmisega. Biojäätmete kogumisel tuleks lähtuda kohalikest ja piirkondlikest tingimustest ning ruumi tuleks jätta arengule ja innovatsioonile. Seepärast on oluline korraldada kogumine moel, mida peetakse kohapeal kõige sobivamaks, et saavutada jäätmete raamdirektiivis määratletud ringlussevõtu eesmärgid, ning mitte kehtestada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele nõudeid kogumismeetodite osas; |
| --- | --- |

10.

märgib, et biojäätmed moodustavad märkimisväärse osa majapidamisjäätmetest, ning rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata biojäätmete ulatuslikumale ringlussevõtule näiteks sellistele protsessidele kaudu nagu puhaste ja nõuetekohaselt sorditud biolagunevate jäätmete anaeroobne lagunemine, mis ühendab materjalide ringlussevõtu energiatootmisega. Biojäätmete kogumisel tuleks lähtuda kohalikest ja piirkondlikest tingimustest ning ruumi tuleks jätta arengule ja innovatsioonile. Seepärast on oluline korraldada kogumine moel, mida peetakse kohapeal kõige sobivamaks, et saavutada jäätmete raamdirektiivis määratletud ringlussevõtu eesmärgid, ning mitte kehtestada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele nõudeid kogumismeetodite osas;

| 11. | on seisukohal, et arvestades ELi piirkondade erinevat arengutaset ning suhteliselt suuri kulusid, mis kaasnevad üha tõhusamate ringlussevõtu- ja jäätmetest energia tootmise süsteemide rakendamisega, tuleks uurida, kuidas saaks kõnealuse valdkonna meetmeid ulatuslikumalt rahastada. See on kõigi liikmesriikide kodanike huvides; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et arvestades ELi piirkondade erinevat arengutaset ning suhteliselt suuri kulusid, mis kaasnevad üha tõhusamate ringlussevõtu- ja jäätmetest energia tootmise süsteemide rakendamisega, tuleks uurida, kuidas saaks kõnealuse valdkonna meetmeid ulatuslikumalt rahastada. See on kõigi liikmesriikide kodanike huvides;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi paljudes piirkondades on kõrge liigiti kogumise tase, ei ole ringlussevõtt sellega proportsionaalsel tasemel, mistõttu tuleks välja töötada konkreetsed poliitikavahendid selle vastuolu kõrvaldamiseks. Eriti oluline on luua tingimused ringlussevõetud tooraine kasutamise edendamiseks asjakohases hinnakonkurentsis esmase toorainega; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi paljudes piirkondades on kõrge liigiti kogumise tase, ei ole ringlussevõtt sellega proportsionaalsel tasemel, mistõttu tuleks välja töötada konkreetsed poliitikavahendid selle vastuolu kõrvaldamiseks. Eriti oluline on luua tingimused ringlussevõetud tooraine kasutamise edendamiseks asjakohases hinnakonkurentsis esmase toorainega;

| 13. | toetab selliste jäätmete sortimise ja ringlussevõtu mehhanismide arendamist, mis aitavad toota kvaliteetseid jäätmeid, mille saasteainete sisaldus on väike. Samuti võiks kasutada muid meetodeid, nagu fossiilkütuste asendamine fossiilkütuste jäätmetega tsemendi ja lubja tootmise rajatiste põletuskäitistes, biolagunevate jäätmete anaeroobne kääritamine või jäätmepõhiste kütuste kasutamine. Uue põletusvõimsuse loomine on siiski täiendav lahendus, mida tuleks kasutada, et vältida uute prügilate loomist piirkondades, kus on vähene jäätmete põletamise suutlikkus. Kokkuvõttes on see keskkonnale kasulikum. Kõnealuseid põletusrajatisi tuleks siiski kombineerida jäätmetest energia tootmisega; |
| --- | --- |

13.

toetab selliste jäätmete sortimise ja ringlussevõtu mehhanismide arendamist, mis aitavad toota kvaliteetseid jäätmeid, mille saasteainete sisaldus on väike. Samuti võiks kasutada muid meetodeid, nagu fossiilkütuste asendamine fossiilkütuste jäätmetega tsemendi ja lubja tootmise rajatiste põletuskäitistes, biolagunevate jäätmete anaeroobne kääritamine või jäätmepõhiste kütuste kasutamine. Uue põletusvõimsuse loomine on siiski täiendav lahendus, mida tuleks kasutada, et vältida uute prügilate loomist piirkondades, kus on vähene jäätmete põletamise suutlikkus. Kokkuvõttes on see keskkonnale kasulikum. Kõnealuseid põletusrajatisi tuleks siiski kombineerida jäätmetest energia tootmisega;

Põletusvõimsus

| 14. | tunnistab, et ringmajandusele üleminekul tuleb ringlussevõtuks sobimatute jäätmete käitlemise kavandamisel leida õige tasakaal jäätmetest energia tootmise võimsuses, et vältida võimalikku majanduslikku kahju või taristuga seotud takistuste loomist kõrgema ringlussevõtu taseme saavutamisel; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et ringmajandusele üleminekul tuleb ringlussevõtuks sobimatute jäätmete käitlemise kavandamisel leida õige tasakaal jäätmetest energia tootmise võimsuses, et vältida võimalikku majanduslikku kahju või taristuga seotud takistuste loomist kõrgema ringlussevõtu taseme saavutamisel;

| 15. | märgib, et ringmajanduse raames peab põletusvõimsuse juures kindlasti arvestama kõrvaldamiseks saadetavate jäätmete tarnimise kaugust, samuti teisi näitajaid, nagu kaugus teistest jäätmete sortimise ja käitlemise keskustest (ja nende teeninduspiirkondadest), elanike arv analüüsitud teeninduspiirkonnas, jäätmevoo ulatus ning prognoosid kõnealuste näitajate kohta, et veelgi vähendada negatiivset mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ringmajanduse raames peab põletusvõimsuse juures kindlasti arvestama kõrvaldamiseks saadetavate jäätmete tarnimise kaugust, samuti teisi näitajaid, nagu kaugus teistest jäätmete sortimise ja käitlemise keskustest (ja nende teeninduspiirkondadest), elanike arv analüüsitud teeninduspiirkonnas, jäätmevoo ulatus ning prognoosid kõnealuste näitajate kohta, et veelgi vähendada negatiivset mõju keskkonnale;

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et põletusvõimsuse hindamisel ja kavandamisel ei tuleks arvesse võtta mitte ainult olmejäätmeid, arvestades, et suur osa energia tootmiseks kasutatavatest jäätmetest saadakse ka muudest jäätmeallikatest; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et põletusvõimsuse hindamisel ja kavandamisel ei tuleks arvesse võtta mitte ainult olmejäätmeid, arvestades, et suur osa energia tootmiseks kasutatavatest jäätmetest saadakse ka muudest jäätmeallikatest;

| 17. | leiab, et komisjoni soovitustes keskendutakse kahjuks üksnes liigsele põletusvõimsusele, samas osutab jäätmete ladestamise suur osakaal Euroopa Liidu prügilates asjaolule, et käsitleda tuleb ka alavõimsuse probleemi. Jäätmekoguste vähendamiseks tuleb materjalide taaskasutamisele ja ringlussevõtule seada selged nõudmised ja ärgitada ringlussevõetud materjalide kasutamist kaupade tootmiseks, võttes siiski arvesse kahjulike ainete ringlusest kõrvaldamist; |
| --- | --- |

17.

leiab, et komisjoni soovitustes keskendutakse kahjuks üksnes liigsele põletusvõimsusele, samas osutab jäätmete ladestamise suur osakaal Euroopa Liidu prügilates asjaolule, et käsitleda tuleb ka alavõimsuse probleemi. Jäätmekoguste vähendamiseks tuleb materjalide taaskasutamisele ja ringlussevõtule seada selged nõudmised ja ärgitada ringlussevõetud materjalide kasutamist kaupade tootmiseks, võttes siiski arvesse kahjulike ainete ringlusest kõrvaldamist;

| 18. | jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et kuigi jäätmetest energia tootmisel on paljudes liikmesriikides oluline roll jäätmete ladestamise vältimisel, võib jäätmete liigne põletamisvõimsus tuua kaasa tehnoloogilise sõltuvuse, mis võib takistada jäätmevaldkonna eesmärkide elluviimist; |
| --- | --- |

18.

jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et kuigi jäätmetest energia tootmisel on paljudes liikmesriikides oluline roll jäätmete ladestamise vältimisel, võib jäätmete liigne põletamisvõimsus tuua kaasa tehnoloogilise sõltuvuse, mis võib takistada jäätmevaldkonna eesmärkide elluviimist;

| 19. | teeb ettepaneku parandada vanade ebatõhusamate jäätmepõletustehaste energiatõhususe protsenti optimaalsele tasemele, et toetada Euroopa Liidu energiasõltumatust ja vähendada fossiilsete taastumatute ressursside tarbimist. Kui selline parandamine ei ole majanduslikult ja tehniliselt võimalik, siis tuleks need lammutada ja järk-järgult kaotada kohandamata tehaste toetusmehhanismid, eeskätt liigse põletusvõimsusega liikmesriikides; |
| --- | --- |

19.

teeb ettepaneku parandada vanade ebatõhusamate jäätmepõletustehaste energiatõhususe protsenti optimaalsele tasemele, et toetada Euroopa Liidu energiasõltumatust ja vähendada fossiilsete taastumatute ressursside tarbimist. Kui selline parandamine ei ole majanduslikult ja tehniliselt võimalik, siis tuleks need lammutada ja järk-järgult kaotada kohandamata tehaste toetusmehhanismid, eeskätt liigse põletusvõimsusega liikmesriikides;

| 20. | soovitab väikese või olematu põletusvõimsusega liikmesriikidel suunata oma jõupingutused jäätmete liigiti kogumise ja ringlussevõtu arendamisse – tuleks edendada liigiti kogumist jäätmete tekkekohas, sest see on väga oluline kõrge väärtusega kvaliteetsete jäätmete ringlussevõtu tagamiseks – ning laiendada jäätmetest energia tootmist üksnes hoolika kavandamise korral, võttes arvesse asjaolu, et see on peamiselt ajutine ja üleminekulahendus, kui toimub liikumine ladestamisel rajanevalt jäätmekäitlussüsteemilt süsteemile, mille põhieesmärk on ringlussevõtt; |
| --- | --- |

20.

soovitab väikese või olematu põletusvõimsusega liikmesriikidel suunata oma jõupingutused jäätmete liigiti kogumise ja ringlussevõtu arendamisse – tuleks edendada liigiti kogumist jäätmete tekkekohas, sest see on väga oluline kõrge väärtusega kvaliteetsete jäätmete ringlussevõtu tagamiseks – ning laiendada jäätmetest energia tootmist üksnes hoolika kavandamise korral, võttes arvesse asjaolu, et see on peamiselt ajutine ja üleminekulahendus, kui toimub liikumine ladestamisel rajanevalt jäätmekäitlussüsteemilt süsteemile, mille põhieesmärk on ringlussevõtt;

| 21. | pooldab liikmesriikide- ja piirkondadevahelist jäätmete vedu energia tootmiseks eesmärgiga vältida või vähendada ladestamist, võttes arvesse ka asjaolu, et see aitab paremini kasutada olemasolevat põletusvõimsust. See täiendab riiklikke ja piirkondlikke meetmeid. Komitee peab ka vajalikuks, et jäätmete liikmesriikidevahelise veo põhjendatuse hindamisel võetaks arvesse võrdsuse ja solidaarsuse aspekte, et asjaomased riigid ja piirkonnad saaksid võrdsel määral kasutada selle tegevuse ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid eeliseid; |
| --- | --- |

21.

pooldab liikmesriikide- ja piirkondadevahelist jäätmete vedu energia tootmiseks eesmärgiga vältida või vähendada ladestamist, võttes arvesse ka asjaolu, et see aitab paremini kasutada olemasolevat põletusvõimsust. See täiendab riiklikke ja piirkondlikke meetmeid. Komitee peab ka vajalikuks, et jäätmete liikmesriikidevahelise veo põhjendatuse hindamisel võetaks arvesse võrdsuse ja solidaarsuse aspekte, et asjaomased riigid ja piirkonnad saaksid võrdsel määral kasutada selle tegevuse ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid eeliseid;

Majanduslik ja sotsiaalne mõju

| 22. | juhib tähelepanu liikmesriikide ja piirkondade suurtele erinevustele olmejäätmete koguses elaniku kohta – need võivad teatud riikide vahel olla kuni kahekordsed. Nendel erinevustel võib olla mitmeid põhjuseid, väiksemad kogused võivad mõnes kohas tuleneda vastutustundlikust tarbimisest, mujal aga vaesusest. Jäätmestrateegiates tuleb arvesse võtta kõiki neid aspekte, kuna kehtestatud eesmärkide saavutamisel võivad olla tõhusad väga erinevad poliitikavahendid ja abimehhanismid; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu liikmesriikide ja piirkondade suurtele erinevustele olmejäätmete koguses elaniku kohta – need võivad teatud riikide vahel olla kuni kahekordsed. Nendel erinevustel võib olla mitmeid põhjuseid, väiksemad kogused võivad mõnes kohas tuleneda vastutustundlikust tarbimisest, mujal aga vaesusest. Jäätmestrateegiates tuleb arvesse võtta kõiki neid aspekte, kuna kehtestatud eesmärkide saavutamisel võivad olla tõhusad väga erinevad poliitikavahendid ja abimehhanismid;

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et teatud piirkondades on suur probleem elanikepoolne jäätmete kasutamine kodustes kütteahjudes, mis on osaliselt seotud kütteostuvõimetusega ning osaliselt hooletuse ja teadmatusega sellise tegevuse negatiivsest mõjust. Selline kasutus võib vastupidiselt nõuetekohaste filtreerimissüsteemidega spetsiaalsetele põletustehastele põhjustada olulist keskkonnakahju ja kujutada suurt ohtu rahvatervisele, lisaks on see vastuolus sotsiaalse integratsiooni põhitingimustega. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles kaasama jäätmetest energia tootmisega seotud tegevustesse ka võitluse kütteostuvõimetuse vastu ning võtma vastu strateegiaid, millega soodustada teadlikkuse suurendamist jäätmete kodus põletamise negatiivsetest tagajärgedest; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu asjaolule, et teatud piirkondades on suur probleem elanikepoolne jäätmete kasutamine kodustes kütteahjudes, mis on osaliselt seotud kütteostuvõimetusega ning osaliselt hooletuse ja teadmatusega sellise tegevuse negatiivsest mõjust. Selline kasutus võib vastupidiselt nõuetekohaste filtreerimissüsteemidega spetsiaalsetele põletustehastele põhjustada olulist keskkonnakahju ja kujutada suurt ohtu rahvatervisele, lisaks on see vastuolus sotsiaalse integratsiooni põhitingimustega. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles kaasama jäätmetest energia tootmisega seotud tegevustesse ka võitluse kütteostuvõimetuse vastu ning võtma vastu strateegiaid, millega soodustada teadlikkuse suurendamist jäätmete kodus põletamise negatiivsetest tagajärgedest;

| 24. | leiab, et oluline on selgitada, kuidas jäätmekäitluse kulud kantakse ja kes need kannab, arvestades, et paljudes liikmesriikides moodustavad need kulud juba ebaproportsionaalse koormuse võrreldes kodumajapidamiste sissetulekutega. Seepärast on vaja hoolikalt jälgida majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Olukord on väga problemaatiline paljude saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks, eriti nende jaoks, mis on ülerahvastatud ja turismi surve all; |
| --- | --- |

24.

leiab, et oluline on selgitada, kuidas jäätmekäitluse kulud kantakse ja kes need kannab, arvestades, et paljudes liikmesriikides moodustavad need kulud juba ebaproportsionaalse koormuse võrreldes kodumajapidamiste sissetulekutega. Seepärast on vaja hoolikalt jälgida majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Olukord on väga problemaatiline paljude saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks, eriti nende jaoks, mis on ülerahvastatud ja turismi surve all;

Poliitika rakendamise vahendid

| 25. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll ELi ühiste eesmärkide elluviimisel jäätmekäitluse, eeskätt olmejäätmete käitluse valdkonnas, sest just nemad peavad tehtud otsused ellu viima ning suured erinevused ei võimalda rakendada ühtset lahendust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll ELi ühiste eesmärkide elluviimisel jäätmekäitluse, eeskätt olmejäätmete käitluse valdkonnas, sest just nemad peavad tehtud otsused ellu viima ning suured erinevused ei võimalda rakendada ühtset lahendust;

| 26. | rõhutab, kui tähtsad on ELi rahastamismehhanismide, nt Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kaudu tehtud investeeringud ja iseäranis nende roll erasektori investeeringute ligimeelitamisel, et saavutada jäätmekäitluses parimad ja rohkem ringmajandusele suunitletud lahendused. Komitee tunnustab samuti asjaolu, et toetatakse muu hulgas teadusuuringute ja innovatsiooni programmide abil arendatud energiatõhususe alaste arenenud tehnoloogiate turustamist; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, kui tähtsad on ELi rahastamismehhanismide, nt Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kaudu tehtud investeeringud ja iseäranis nende roll erasektori investeeringute ligimeelitamisel, et saavutada jäätmekäitluses parimad ja rohkem ringmajandusele suunitletud lahendused. Komitee tunnustab samuti asjaolu, et toetatakse muu hulgas teadusuuringute ja innovatsiooni programmide abil arendatud energiatõhususe alaste arenenud tehnoloogiate turustamist;

| 27. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et liikmesriigid kaasaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihedalt strateegia väljatöötamisse, vajalike tehniliste ja maksualaste meetmete võtmisse, finantstoetuse mehhanismide väljatöötamisse ning samuti heade tavade tutvustamisse; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et liikmesriigid kaasaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihedalt strateegia väljatöötamisse, vajalike tehniliste ja maksualaste meetmete võtmisse, finantstoetuse mehhanismide väljatöötamisse ning samuti heade tavade tutvustamisse;

| 28. | märgib, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja asjaomase elanikkonna osalemine on kodanike keskkonnaalase vastutuse edendamiseks ning õigete otsuste tegemiseks ja nende tõhusaks rakendamiseks hädavajalik. Komitee soovitab liikmesriikidel seada võimalikult selged jäätmekäitluse prioriteedid ja tagada sel viisil kõigi jäätmekäitlussüsteemis osalejate tihe koostöö. Seda silmas pidades on jäätmekäitlusprotsessides võtmeroll koostööl ja läbipaistvusel; |
| --- | --- |

28.

märgib, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja asjaomase elanikkonna osalemine on kodanike keskkonnaalase vastutuse edendamiseks ning õigete otsuste tegemiseks ja nende tõhusaks rakendamiseks hädavajalik. Komitee soovitab liikmesriikidel seada võimalikult selged jäätmekäitluse prioriteedid ja tagada sel viisil kõigi jäätmekäitlussüsteemis osalejate tihe koostöö. Seda silmas pidades on jäätmekäitlusprotsessides võtmeroll koostööl ja läbipaistvusel;

| 29. | leiab, et on äärmiselt vajalik, et kõikide tasandite finantsabi oleks kooskõlas jäätmehierarhiaga ning et see suunataks võimaluse korral ümber jäätmete tekkimise vältimisse, kodanike teavitamisse, kvaliteetsete jäätmete liigiti kogumise süsteemidesse ning jäätmete taaskasutuse ja ringlussevõtu taristu arendamisse, aga ka kõnealuse valdkonna teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Ideaaljuhul tuleks jäätmetest saadav tulu investeerida kohalike avalike teenuste arendamisse ja nende odavamaks muutmisse; |
| --- | --- |

29.

leiab, et on äärmiselt vajalik, et kõikide tasandite finantsabi oleks kooskõlas jäätmehierarhiaga ning et see suunataks võimaluse korral ümber jäätmete tekkimise vältimisse, kodanike teavitamisse, kvaliteetsete jäätmete liigiti kogumise süsteemidesse ning jäätmete taaskasutuse ja ringlussevõtu taristu arendamisse, aga ka kõnealuse valdkonna teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Ideaaljuhul tuleks jäätmetest saadav tulu investeerida kohalike avalike teenuste arendamisse ja nende odavamaks muutmisse;

| 30. | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama olemasolevaid platvorme kogemuste kogumiseks, teadmiste ülekandmiseks ja kogemuste jagamiseks jäätmetest energia tootmise valdkonnas ning seotud tehnilise ja rahalise abi andmiseks, võttes arvesse asjaolu, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on teinud mitmesuguseid algatusi, et edendada tõhusat ressursikasutust ja toetada ringmajandust, ja need võiksid olla teistele eeskujuks; |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama olemasolevaid platvorme kogemuste kogumiseks, teadmiste ülekandmiseks ja kogemuste jagamiseks jäätmetest energia tootmise valdkonnas ning seotud tehnilise ja rahalise abi andmiseks, võttes arvesse asjaolu, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on teinud mitmesuguseid algatusi, et edendada tõhusat ressursikasutust ja toetada ringmajandust, ja need võiksid olla teistele eeskujuks;

| 31. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tegema tihedat koostööd Euroopa Regioonide Komiteega eesmärgiga toetada heade tavade tutvustamist linnade ja piirkondade vahel, et leida paremaid lahendusi näiteks kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide või probleemide puhul, mis on seotud nii sorditud jäätmetega, millest jäätmetest energia tootmisega tegelevad ettevõtted keelduvad, kui ka viisiga, kuidas edendada olmejäätmete sortimist, võttes arvesse, et heade tavadega on võimalik soodustada ulatuslike jäätmekäitluse süsteemide arendamist; |
| --- | --- |

31.

kutsub Euroopa Komisjoni üles tegema tihedat koostööd Euroopa Regioonide Komiteega eesmärgiga toetada heade tavade tutvustamist linnade ja piirkondade vahel, et leida paremaid lahendusi näiteks kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide või probleemide puhul, mis on seotud nii sorditud jäätmetega, millest jäätmetest energia tootmisega tegelevad ettevõtted keelduvad, kui ka viisiga, kuidas edendada olmejäätmete sortimist, võttes arvesse, et heade tavadega on võimalik soodustada ulatuslike jäätmekäitluse süsteemide arendamist;

| 32. | juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu asjaolule, et hea seadusandluse ja otsustamise eeltingimus on tegelikku olukorda kajastavate usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kättesaadavus, mis praegu ei ole täiel määral tagatud, eelkõige muude kui olmejäätmete puhul; |
| --- | --- |

32.

juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu asjaolule, et hea seadusandluse ja otsustamise eeltingimus on tegelikku olukorda kajastavate usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kättesaadavus, mis praegu ei ole täiel määral tagatud, eelkõige muude kui olmejäätmete puhul;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on võtta selliste õigusaktide koostamisel, mille eesmärk on muuta elanike käitumist seoses jäätmete sortimisega tekkekohas, arvesse liikmesriikide ja piirkondade kultuurilisi ja majanduslikke erinevusi. Samuti tuleks märkida, et saarte ja maapiirkondade ametiasutustel on spetsiifilised geograafilised vajadused ja rakendamisprobleemid; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on võtta selliste õigusaktide koostamisel, mille eesmärk on muuta elanike käitumist seoses jäätmete sortimisega tekkekohas, arvesse liikmesriikide ja piirkondade kultuurilisi ja majanduslikke erinevusi. Samuti tuleks märkida, et saarte ja maapiirkondade ametiasutustel on spetsiifilised geograafilised vajadused ja rakendamisprobleemid;

| 34. | teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon, liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kodanikele kõige lähemal asuvad poliitilised tasandid võtaksid haridus- ja koolitusalaseid meetmeid, mis võimaldaksid oluliselt suurendada elanike ja ettevõtjate teadmisi ja teadlikkust nii seoses säästva tarbimise, jäätmete hulga vähendamise, loodus- ja keskkonnakaitse, tootjate vastutuse kui ka toodete disaini ja reklaamiga, näiteks nimetatud küsimuste koolitusprogrammidesse ja teabekampaaniatesse (sotsiaalmeedia propageerimine, külastused koolidesse, avalikud üritused, pressikampaaniad jne) hõlmamise kaudu. |
| --- | --- |

34.

teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon, liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kodanikele kõige lähemal asuvad poliitilised tasandid võtaksid haridus- ja koolitusalaseid meetmeid, mis võimaldaksid oluliselt suurendada elanike ja ettevõtjate teadmisi ja teadlikkust nii seoses säästva tarbimise, jäätmete hulga vähendamise, loodus- ja keskkonnakaitse, tootjate vastutuse kui ka toodete disaini ja reklaamiga, näiteks nimetatud küsimuste koolitusprogrammidesse ja teabekampaaniatesse (sotsiaalmeedia propageerimine, külastused koolidesse, avalikud üritused, pressikampaaniad jne) hõlmamise kaudu.

Brüssel, 30. november 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/77

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“

(2018/C 164/13)

| Raportöör: | Jerry Lundy (IE/ALDE), Sligo krahvkonna volikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“
  COM(2013) 279 final |

Raportöör:

Jerry Lundy (IE/ALDE), Sligo krahvkonna volikogu liige

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“

COM(2013) 279 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut lõpetada Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava vahekokkuvõtte tegemine enne 2017. aasta lõppu ja kiidab heaks asjaolu, et Euroopa Komisjon palus komitee arvamust vahekokkuvõtte kohta. Arvamus lisatakse üldisesse ülevaatesse, mida liikmesriigid ja piirkonnad arutama hakkavad; |
| --- | --- |

1.

toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut lõpetada Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava vahekokkuvõtte tegemine enne 2017. aasta lõppu ja kiidab heaks asjaolu, et Euroopa Komisjon palus komitee arvamust vahekokkuvõtte kohta. Arvamus lisatakse üldisesse ülevaatesse, mida liikmesriigid ja piirkonnad arutama hakkavad;

| 2. | viitab oma varasematele dokumentidele meremajanduse kohta (sealhulgas arvamused NAT-VI-018; NAT-VI-019; NAT-V-21, NAT-V-44 ja COTER-VI-022) (1); |
| --- | --- |

2.

viitab oma varasematele dokumentidele meremajanduse kohta (sealhulgas arvamused NAT-VI-018; NAT-VI-019; NAT-V-21, NAT-V-44 ja COTER-VI-022) (1);

| 3. | nendib, et Atlandi ookeani piirkondadele ja rahvastele osaks saavate probleemidega on võimalik tõhusamalt tegeleda ja paremaid tulemusi saavutada tegevuskava raames ning et liikmesriigid ja piirkonnad võivad saada paremaid tulemusi, tehes tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

3.

nendib, et Atlandi ookeani piirkondadele ja rahvastele osaks saavate probleemidega on võimalik tõhusamalt tegeleda ja paremaid tulemusi saavutada tegevuskava raames ning et liikmesriigid ja piirkonnad võivad saada paremaid tulemusi, tehes tihedamat koostööd;

| 4. | tunnistab, et tegevuskava võib aidata tagada erinevate ELi poliitikameetmete ja rahastamisvahendite suurema mõju, tingimusel et neid rakendatakse kooskõlastatumalt, kuid märgib, et kui ELi rahastamisvahendeid kasutatakse riiklike vahendite ja/või piirkondlike programmide kaudu, on riiklikel ja piirkondlikel otsustajatel keskne osa; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et tegevuskava võib aidata tagada erinevate ELi poliitikameetmete ja rahastamisvahendite suurema mõju, tingimusel et neid rakendatakse kooskõlastatumalt, kuid märgib, et kui ELi rahastamisvahendeid kasutatakse riiklike vahendite ja/või piirkondlike programmide kaudu, on riiklikel ja piirkondlikel otsustajatel keskne osa;

| 5. | nendib, et paljud rannikuäärsed kogukonnad Atlandi ookeani piirkonnas on väga haavatavad ja seetõttu on vaja teha rohkem jõupingutusi, et meelitada piirkonda investeeringuid ja elavdada eelkõige meremajanduse erasektori tegevust, tagamaks kestliku arengu neis piirkondades; |
| --- | --- |

5.

nendib, et paljud rannikuäärsed kogukonnad Atlandi ookeani piirkonnas on väga haavatavad ja seetõttu on vaja teha rohkem jõupingutusi, et meelitada piirkonda investeeringuid ja elavdada eelkõige meremajanduse erasektori tegevust, tagamaks kestliku arengu neis piirkondades;

| 6. | on seisukohal, et ELi struktuuri- ja investeerimisfondide tõhus kasutamine on olulise tähtsusega strateegia eesmärkide saavutamisel, aga tõdeb murelikult, et hetkel ei ole olemas korralikku mehhanismi, mille abil mõõta meremajanduse mõju neil aladel (2); |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et ELi struktuuri- ja investeerimisfondide tõhus kasutamine on olulise tähtsusega strateegia eesmärkide saavutamisel, aga tõdeb murelikult, et hetkel ei ole olemas korralikku mehhanismi, mille abil mõõta meremajanduse mõju neil aladel (2);

| 7. | tunnustab seda, et ökosüsteemidel põhineva lähenemise ja merealade ruumilise planeerimise direktiivi vastuvõtmine kohustab nüüd merealade kasutusele võtmisel ametiasutusi kõiki tegevusi omavahel kooskõlastama, kuid märgib, et asjaomased plaanid võidakse täielikult vastu võtta alles 2021. aasta märtsiks. Suurim kasu, mis selle nõudega on tänaseks kaasnenud, on avamere tuuleenergia tootmise hõlbustamine; lisaks sellele tunnustab komitee ka erinevate Interregi koostööprogrammide panust protsessi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) toetust piiriülestele projektidele ajavahemikul 2014–2016 merealade ruumilise planeerimise protsessile kaasa aitamiseks; |
| --- | --- |

7.

tunnustab seda, et ökosüsteemidel põhineva lähenemise ja merealade ruumilise planeerimise direktiivi vastuvõtmine kohustab nüüd merealade kasutusele võtmisel ametiasutusi kõiki tegevusi omavahel kooskõlastama, kuid märgib, et asjaomased plaanid võidakse täielikult vastu võtta alles 2021. aasta märtsiks. Suurim kasu, mis selle nõudega on tänaseks kaasnenud, on avamere tuuleenergia tootmise hõlbustamine; lisaks sellele tunnustab komitee ka erinevate Interregi koostööprogrammide panust protsessi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) toetust piiriülestele projektidele ajavahemikul 2014–2016 merealade ruumilise planeerimise protsessile kaasa aitamiseks;

| 8. | märgib, et Euroopa Komisjoni algatuse „Leadership 2020“ raames võetud meetmed eesmärgiga kooskõlastada olemasolevad oskused tööturu nõudlusega, eriti laevaehituse, avamere taastuvenergia ja uuendusliku olemusega merendustegevuse valdkonnas, hakkavad tulemusi andma; märgib lisaks, et innovatsiooni ja partnerluse küsimused on hõlmatud programmiga „Horisont 2020“, aga toetab Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsi üleskutset suurendada Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi projektikonkursi „Blue Careers in Europe“ (sinised töökohad Euroopas) eelarvet, milles arvestatakse ka koolitusvajadusega kõikides Euroopa merepiirkondades, iseäranis merekalandussektoriga seotud kutsealade osas, kus seistakse silmitsi põlvkondade vahetusest tulenevate tõsiste probleemidega; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Euroopa Komisjoni algatuse „Leadership 2020“ raames võetud meetmed eesmärgiga kooskõlastada olemasolevad oskused tööturu nõudlusega, eriti laevaehituse, avamere taastuvenergia ja uuendusliku olemusega merendustegevuse valdkonnas, hakkavad tulemusi andma; märgib lisaks, et innovatsiooni ja partnerluse küsimused on hõlmatud programmiga „Horisont 2020“, aga toetab Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsi üleskutset suurendada Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi projektikonkursi „Blue Careers in Europe“ (sinised töökohad Euroopas) eelarvet, milles arvestatakse ka koolitusvajadusega kõikides Euroopa merepiirkondades, iseäranis merekalandussektoriga seotud kutsealade osas, kus seistakse silmitsi põlvkondade vahetusest tulenevate tõsiste probleemidega;

| 9. | nõustub komisjoni arvamusega, mis on esitatud dokumendis „Report of the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy“ (Meremajanduse strateegia ja liikumine jätkusuutlikuma majanduskasvu ja töökohtade poole meremajanduses), SWD(2017) 128 final, et teadmis- ja innovaatikakogukondadel on suutlikkus võimaldada innovaatiliste toodete ja teenuste arendamist, kuid tõdeb, et praegu ei tegele ükski teadmis- ja innovaatikakogukond mere- ja merendusküsimustega. Seepärast kordab komitee oma üleskutset luua lisameetmena oskuste arendamiseks ning ideede vahendamiseks mereuuringute valdkonnast erasektorile meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna (3); |
| --- | --- |

9.

nõustub komisjoni arvamusega, mis on esitatud dokumendis „Report of the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy“ (Meremajanduse strateegia ja liikumine jätkusuutlikuma majanduskasvu ja töökohtade poole meremajanduses), SWD(2017) 128 final, et teadmis- ja innovaatikakogukondadel on suutlikkus võimaldada innovaatiliste toodete ja teenuste arendamist, kuid tõdeb, et praegu ei tegele ükski teadmis- ja innovaatikakogukond mere- ja merendusküsimustega. Seepärast kordab komitee oma üleskutset luua lisameetmena oskuste arendamiseks ning ideede vahendamiseks mereuuringute valdkonnast erasektorile meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna (3);

| 10. | tõstab esile meretehnoloogia potentsiaali luua uusi töökohti ja tuluvooge ning suutlikkust aidata kaasa sektori kasvule sellistes valdkondades nagu taastuvenergia ja merendustehnoloogiate esitlemine, aga tunnistab samas sellist liiki investeeringutega kaasnevat võimalikku riski ja tõsiasja, et teadmiste ja oluliste andmete puudumine teevad sellesse sektorisse sisenemise raskemaks; komitee toetab programmi „Horisont 2020“ raames otseselt meremajanduse kasvule suunatud projektide eelistamist, aga tõdeb, et on vaja teha suuremaid jõupingutusi, et tagada innovaatilistele ettevõtetele ja algatustele juurdepääs investeeringutele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

tõstab esile meretehnoloogia potentsiaali luua uusi töökohti ja tuluvooge ning suutlikkust aidata kaasa sektori kasvule sellistes valdkondades nagu taastuvenergia ja merendustehnoloogiate esitlemine, aga tunnistab samas sellist liiki investeeringutega kaasnevat võimalikku riski ja tõsiasja, et teadmiste ja oluliste andmete puudumine teevad sellesse sektorisse sisenemise raskemaks; komitee toetab programmi „Horisont 2020“ raames otseselt meremajanduse kasvule suunatud projektide eelistamist, aga tõdeb, et on vaja teha suuremaid jõupingutusi, et tagada innovaatilistele ettevõtetele ja algatustele juurdepääs investeeringutele selles valdkonnas;

| 11. | märgib, et oluline on tunnistada Atlandi ookeani piirkonnas toimuva merekalapüügi osa Euroopa sotsiaalse ja majandusliku potentsiaali säilitamisel, selle olulisust ja püügitegevuse järkjärgulist kohandamist keskkonnasäästlikumaks. Samuti rõhutab komitee selle võimet aidata rikkust ümber jagada ja sotsiaalset ühtekuuluvust luua ning kalandustoodete töötlemise ja turustamise tööstuse potentsiaali luua lisaväärtust ning säilitada oma olulist rolli kvaliteetsete toiduainete pakkumisel; |
| --- | --- |

11.

märgib, et oluline on tunnistada Atlandi ookeani piirkonnas toimuva merekalapüügi osa Euroopa sotsiaalse ja majandusliku potentsiaali säilitamisel, selle olulisust ja püügitegevuse järkjärgulist kohandamist keskkonnasäästlikumaks. Samuti rõhutab komitee selle võimet aidata rikkust ümber jagada ja sotsiaalset ühtekuuluvust luua ning kalandustoodete töötlemise ja turustamise tööstuse potentsiaali luua lisaväärtust ning säilitada oma olulist rolli kvaliteetsete toiduainete pakkumisel;

| 12. | väljendab muret selle pärast, et ELi majandamismeetmed, mis on võetud selleks, et säilitada haavatavaid ökosüsteeme, eriti süvamerekalapüügi korraldamisel, on tänaseks andnud erinevaid tulemusi ja et heast keskkonnaseisundist teatamise tähtaeg merestrateegia raamdirektiivi raames on lähenemas; |
| --- | --- |

12.

väljendab muret selle pärast, et ELi majandamismeetmed, mis on võetud selleks, et säilitada haavatavaid ökosüsteeme, eriti süvamerekalapüügi korraldamisel, on tänaseks andnud erinevaid tulemusi ja et heast keskkonnaseisundist teatamise tähtaeg merestrateegia raamdirektiivi raames on lähenemas;

| 13. | tunnustab edusamme, mida on tehtud ohtudele ja hädaolukordadele reageerimises, eriti Copernicuse programmi vastuvõtmist 2014. aastal, mis on taganud stabiilsemad andmed ookeanipinna temperatuuri mõõtmiseks, ja ka palju tõhusamalt toimivat ookeaniprognooside koostamise teenust. Lisaks on merepõhja kaardistamine tänaseni üks konkreetseim tulemus, mis on sündinud ELi, Kanada ja Ameerika Ühendriikide Atlandi ookeani alaste teadusuuringute liidu 2013. aastal Galways avaldatud tegevuskava raames tehtava koostööna; |
| --- | --- |

13.

tunnustab edusamme, mida on tehtud ohtudele ja hädaolukordadele reageerimises, eriti Copernicuse programmi vastuvõtmist 2014. aastal, mis on taganud stabiilsemad andmed ookeanipinna temperatuuri mõõtmiseks, ja ka palju tõhusamalt toimivat ookeaniprognooside koostamise teenust. Lisaks on merepõhja kaardistamine tänaseni üks konkreetseim tulemus, mis on sündinud ELi, Kanada ja Ameerika Ühendriikide Atlandi ookeani alaste teadusuuringute liidu 2013. aastal Galways avaldatud tegevuskava raames tehtava koostööna;

Andmete olulisus meremajanduse metoodika arendamiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil

| 14. | märgib, et meremajanduse mõju piirkondlikul ja kohalikul tasandil pole siiani täielikult mõõdetud, sest usaldusväärsetel andmetel põhinev näitajate süsteem, mis mõõdaks täpselt otseselt või kaudselt merega seotud tegevuste mõju, on vaja alles välja arendada; see nõuab Euroopa Komisjoni ja erinevate liikmesriikide vahel ulatuslikku koostööd (4). Seda arvestades tunnustab komitee territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika ja ELi eelarve komisjoni (COTERi komisjon) tööd seoses NUTSi määruse kavandatavate muudatustega, eriti aga nõudmist lisada tulevikus määrusesse sellised üksused nagu ranniku- ja saarealad. See aitaks kaasa sobilike näitajate väljatöötamisele (lisaks SKP-le) meremajandustegevuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

14.

märgib, et meremajanduse mõju piirkondlikul ja kohalikul tasandil pole siiani täielikult mõõdetud, sest usaldusväärsetel andmetel põhinev näitajate süsteem, mis mõõdaks täpselt otseselt või kaudselt merega seotud tegevuste mõju, on vaja alles välja arendada; see nõuab Euroopa Komisjoni ja erinevate liikmesriikide vahel ulatuslikku koostööd (4). Seda arvestades tunnustab komitee territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika ja ELi eelarve komisjoni (COTERi komisjon) tööd seoses NUTSi määruse kavandatavate muudatustega, eriti aga nõudmist lisada tulevikus määrusesse sellised üksused nagu ranniku- ja saarealad. See aitaks kaasa sobilike näitajate väljatöötamisele (lisaks SKP-le) meremajandustegevuse mõõtmiseks;

| 15. | soovitab kohalikul ja piirkondlikul tasandil meremajanduse metodoloogiliseks arendamiseks vajaminevate vahendite ulatuslikkuse ja keerukuse tõttu, et olemasolevaid aruka spetsialiseerumise piirkondlikke strateegiaid tuleks kasutada alusena edasiste võimaluste väljaselgitamiseks meremajanduse valdkondades. Koos sihipäraste mõju-uuringutega aitavad sellised strateegiad piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel välja selgitada kõige sobivamad sektorid edasiarendamiseks; |
| --- | --- |

15.

soovitab kohalikul ja piirkondlikul tasandil meremajanduse metodoloogiliseks arendamiseks vajaminevate vahendite ulatuslikkuse ja keerukuse tõttu, et olemasolevaid aruka spetsialiseerumise piirkondlikke strateegiaid tuleks kasutada alusena edasiste võimaluste väljaselgitamiseks meremajanduse valdkondades. Koos sihipäraste mõju-uuringutega aitavad sellised strateegiad piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel välja selgitada kõige sobivamad sektorid edasiarendamiseks;

Rahastamisvahendite arukam kasutamine

| 16. | kutsub liikmesriike üles jätkama aastaste tegevusprogrammide eesmärkide sidumist vastavate Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) tegevuskavadega; Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia edu ja tegevuskava sõltuvad täielikult sellest, kuidas Atlandi ookeani äärsed liikmesriigid suudavad koordineerida oma jõupingutusi tegevuskavas määratletud koostöövaldkondades; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles jätkama aastaste tegevusprogrammide eesmärkide sidumist vastavate Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) tegevuskavadega; Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia edu ja tegevuskava sõltuvad täielikult sellest, kuidas Atlandi ookeani äärsed liikmesriigid suudavad koordineerida oma jõupingutusi tegevuskavas määratletud koostöövaldkondades;

| 17. | nõustub komisjoni talituste töödokumendi „Report on the Blue Growth Strategy Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy“, SWD(2017) 128 final, järgmise järeldusega:
  „Üldiselt näib, et fondide erinevate rakenduskavade raames on suhteliselt vähe vahendeid ette nähtud spetsiaalselt Atlandi ookeani piirkonna strateegia prioriteetidele, samas kui tegevused ja eelistused, mis ei ole konkreetselt seotud merendussektoriga, võivad saada märkimisväärset rahastust. See ongi riiklike ja piirkondlike korraldusasutuste peamine probleem. Seevastu Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahendid on suunatud Atlandi ookeani piirkonna strateegia eesmärkide saavutamisele“; |
| --- | --- |

17.

nõustub komisjoni talituste töödokumendi „Report on the Blue Growth Strategy Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy“, SWD(2017) 128 final, järgmise järeldusega:

„Üldiselt näib, et fondide erinevate rakenduskavade raames on suhteliselt vähe vahendeid ette nähtud spetsiaalselt Atlandi ookeani piirkonna strateegia prioriteetidele, samas kui tegevused ja eelistused, mis ei ole konkreetselt seotud merendussektoriga, võivad saada märkimisväärset rahastust. See ongi riiklike ja piirkondlike korraldusasutuste peamine probleem. Seevastu Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahendid on suunatud Atlandi ookeani piirkonna strateegia eesmärkide saavutamisele“;

| 18. | väidab, et Euroopa Atlandi ookeani ja Atlandi ookeani äärsete alade ühine arengustrateegia vajab usaldusväärsuse tagamiseks sihtotstarbelist rahastamisvahendit; arutelu mitmeaastase finantsraamistiku üle peaks hõlmama asjakohase fondi loomist tegevuskava rakendamiseks, mis oleks ELi eesmärkide elluviimise aluseks pärast 2020. aastat; Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava eesmärkide ja mitmeaastase finantsraamistiku strateegia kooskõlastamine on väga oluline, arvestades Ühendkuningriigi otsust lahkuda Euroopa Liidust ja sellega kaasnevat negatiivset mõju kogu ELi eelarvele; |
| --- | --- |

18.

väidab, et Euroopa Atlandi ookeani ja Atlandi ookeani äärsete alade ühine arengustrateegia vajab usaldusväärsuse tagamiseks sihtotstarbelist rahastamisvahendit; arutelu mitmeaastase finantsraamistiku üle peaks hõlmama asjakohase fondi loomist tegevuskava rakendamiseks, mis oleks ELi eesmärkide elluviimise aluseks pärast 2020. aastat; Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava eesmärkide ja mitmeaastase finantsraamistiku strateegia kooskõlastamine on väga oluline, arvestades Ühendkuningriigi otsust lahkuda Euroopa Liidust ja sellega kaasnevat negatiivset mõju kogu ELi eelarvele;

| 19. | selles kontekstis väljendab komitee arvamust 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika kohta ja märgib, et makropiirkondlikud ja merendusstrateegiad kujutavad endast osalevatele piirkondadele ja nende elanikele olulist lisaväärtust, eeldades, et olemasolevaid ja tulevasi rahastamisvahendeid on võimalik kooskõlastatult kasutada strateegiate rakendamisel; |
| --- | --- |

19.

selles kontekstis väljendab komitee arvamust 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika kohta ja märgib, et makropiirkondlikud ja merendusstrateegiad kujutavad endast osalevatele piirkondadele ja nende elanikele olulist lisaväärtust, eeldades, et olemasolevaid ja tulevasi rahastamisvahendeid on võimalik kooskõlastatult kasutada strateegiate rakendamisel;

| 20. | kordab arvamuses NAT-VI/019 esitatud ettepanekut luua piirkondlikud või piirkondadevahelised meremajanduse platvormid. Komitee rõhutab, et mitmed Atlandi ookeani äärsed piirkonnad võiksid olla head kandidaadid selliste platvormide loomiseks, mis aitaksid projekte leida, nende elluviimist toetada ning kohalikke, riiklikke ja ELi rahastamisvahendeid rakendada. Platvorme juhiksid piirkonnad ja platvormide välja valitud projekte rahastataks Junckeri teise kava raames; |
| --- | --- |

20.

kordab arvamuses NAT-VI/019 esitatud ettepanekut luua piirkondlikud või piirkondadevahelised meremajanduse platvormid. Komitee rõhutab, et mitmed Atlandi ookeani äärsed piirkonnad võiksid olla head kandidaadid selliste platvormide loomiseks, mis aitaksid projekte leida, nende elluviimist toetada ning kohalikke, riiklikke ja ELi rahastamisvahendeid rakendada. Platvorme juhiksid piirkonnad ja platvormide välja valitud projekte rahastataks Junckeri teise kava raames;

| 21. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles edendama kooskõlastamistegevust, projektide toetamist ja järelevalvet ning parimate tavade vahetamist, võttes arvesse Atlandi ookeani piirkonna strateegia rakendamisel seni saavutatud edukaid näiteid; |
| --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles edendama kooskõlastamistegevust, projektide toetamist ja järelevalvet ning parimate tavade vahetamist, võttes arvesse Atlandi ookeani piirkonna strateegia rakendamisel seni saavutatud edukaid näiteid;

| 22. | kordab, et Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) abil elluviidav ühtekuuluvuspoliitika on olnud käesoleval ELi programmitöö perioodil kõige olulisem investeerimisvahend ning et Atlandi ookeani piirkonna strateegia raames rakendatavate projektide edasise edu jaoks on väga oluline nende vahendite maksimaalne kasutamine koos olemasolevate rahastamisvõimalustega Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD); Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimise ja haldamise edasine lihtsustamine suurendab veelgi kohalike kogukondade võimet kasutada raha kohalike projektide tarbeks; |
| --- | --- |

22.

kordab, et Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) abil elluviidav ühtekuuluvuspoliitika on olnud käesoleval ELi programmitöö perioodil kõige olulisem investeerimisvahend ning et Atlandi ookeani piirkonna strateegia raames rakendatavate projektide edasise edu jaoks on väga oluline nende vahendite maksimaalne kasutamine koos olemasolevate rahastamisvõimalustega Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD); Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimise ja haldamise edasine lihtsustamine suurendab veelgi kohalike kogukondade võimet kasutada raha kohalike projektide tarbeks;

| 23. | nendib, et käesoleval programmitöö perioodil on paljude sarnaste rakendamiskavade käivitamisega märgatavalt hiljaks jäädud; komitee kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles kujundama oma ettepanekuid 2020. aasta järgse osas nii vara kui võimalik, et oleks võimalik sujuvalt üle minna ühelt programmitöö perioodilt järgmisele; |
| --- | --- |

23.

nendib, et käesoleval programmitöö perioodil on paljude sarnaste rakendamiskavade käivitamisega märgatavalt hiljaks jäädud; komitee kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles kujundama oma ettepanekuid 2020. aasta järgse osas nii vara kui võimalik, et oleks võimalik sujuvalt üle minna ühelt programmitöö perioodilt järgmisele;

| 24. | nõuab, et piirkondadevahelisi, riiklikke ja riikidevahelisi projekte, mis on kooskõlas merealade strateegiate ja aruka spetsialiseerumise strateegiatega, saaks rahastada piirkondlike, riiklike ja ELi vahendite koondamise abil ühte lihtsustatud raamistikku, ning et nad saaksid ühenduse abi, ilma et peaksid uuesti projektikonkurssi läbima; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et piirkondadevahelisi, riiklikke ja riikidevahelisi projekte, mis on kooskõlas merealade strateegiate ja aruka spetsialiseerumise strateegiatega, saaks rahastada piirkondlike, riiklike ja ELi vahendite koondamise abil ühte lihtsustatud raamistikku, ning et nad saaksid ühenduse abi, ilma et peaksid uuesti projektikonkurssi läbima;

| 25. | kutsub aruka piirkondliku spetsialiseerumise eesmärgil Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles arendama ja rakendama asjakohaseid asukohapõhiseid alt üles suunatud strateegiaid, eriti piirkondades, kus need puuduvad; sellised strateegiad peaksid looma eelduse tulevasteks investeeringuteks ning keskenduma iga piirkonna tugevatele külgedele ja eripäradele; arukas piirkondliku spetsialiseerumise strateegiate rakendamine, mis arvestaks kohapealsete majandusoludega, aitaks kaasa olemasolevate rahaliste toetuste kasutamise kasvamisele piirkondades; |
| --- | --- |

25.

kutsub aruka piirkondliku spetsialiseerumise eesmärgil Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles arendama ja rakendama asjakohaseid asukohapõhiseid alt üles suunatud strateegiaid, eriti piirkondades, kus need puuduvad; sellised strateegiad peaksid looma eelduse tulevasteks investeeringuteks ning keskenduma iga piirkonna tugevatele külgedele ja eripäradele; arukas piirkondliku spetsialiseerumise strateegiate rakendamine, mis arvestaks kohapealsete majandusoludega, aitaks kaasa olemasolevate rahaliste toetuste kasutamise kasvamisele piirkondades;

| 26. | pidades silmas asjaolu, et nii riiklik kui ka Euroopa rahastus on avaliku sektori kulu, kutsub liikmesriike ja komisjoni üles üksmeelselt parandama tegevuskava raames ellu viidavate projektide aruandluse ja tagasiside kvaliteeti, ning looma toetusmehhanismi kui töövahendi edukatest algatustest ja olemasolevatest rahastamisvõimalustest läbipaistva ülevaate saamiseks; |
| --- | --- |

26.

pidades silmas asjaolu, et nii riiklik kui ka Euroopa rahastus on avaliku sektori kulu, kutsub liikmesriike ja komisjoni üles üksmeelselt parandama tegevuskava raames ellu viidavate projektide aruandluse ja tagasiside kvaliteeti, ning looma toetusmehhanismi kui töövahendi edukatest algatustest ja olemasolevatest rahastamisvõimalustest läbipaistva ülevaate saamiseks;

| 27. | seoses piirkondliku aruka spetsialiseerumisega kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama veelgi rakendatavate meetmete temaatilist osa (pigem kui geograafilist osa) ühiste Euroopa väärtuste ja sihtide tugevdamise eesmärgil; |
| --- | --- |

27.

seoses piirkondliku aruka spetsialiseerumisega kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama veelgi rakendatavate meetmete temaatilist osa (pigem kui geograafilist osa) ühiste Euroopa väärtuste ja sihtide tugevdamise eesmärgil;

Kogukonna juhitud kohalik areng

| 28. | rõhutab kogukonna juhitud kohaliku arengu lähenemisviisi säilitamise ja laiendamise olulisust, sest see Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahend on üks edukamatest viisidest, kuidas kogukonnad saavad oma kohalike projektide tarbeks ELi rahastust. Kogukonna juhitud kohaliku arengu toetamine on eriti oluline kõrvalistes ja äärepoolsetes piirkondades, aga ka väikestes rannikuäärsetes kogukondades ja piirkondades ning saartel, kus muude rahastamisvõimaluste kättesaadavus on piiratud; |
| --- | --- |

28.

rõhutab kogukonna juhitud kohaliku arengu lähenemisviisi säilitamise ja laiendamise olulisust, sest see Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahend on üks edukamatest viisidest, kuidas kogukonnad saavad oma kohalike projektide tarbeks ELi rahastust. Kogukonna juhitud kohaliku arengu toetamine on eriti oluline kõrvalistes ja äärepoolsetes piirkondades, aga ka väikestes rannikuäärsetes kogukondades ja piirkondades ning saartel, kus muude rahastamisvõimaluste kättesaadavus on piiratud;

| 29. | soovib, et saarte ja rannikualade kohalikud kogukonnad saaksid kasutada kõiki ELi vahendeid, sh Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, et rahastada ühtses raamistikus oma merendusalaseid arengustrateegiaid, lähtudes programmi Leader mudelist; |
| --- | --- |

29.

soovib, et saarte ja rannikualade kohalikud kogukonnad saaksid kasutada kõiki ELi vahendeid, sh Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, et rahastada ühtses raamistikus oma merendusalaseid arengustrateegiaid, lähtudes programmi Leader mudelist;

| 30. | pöördub eelarvepädeva institutsiooni poole palvega kasutada ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamise paindlikkust ja suurendada järk-järgult kogukonna juhitud kohaliku arengu toetusvahendeid Euroopa Merendus- ja Kalandusfondis (EMKF), et toetada Euroopa rannikuäärseid kogukondi; |
| --- | --- |

30.

pöördub eelarvepädeva institutsiooni poole palvega kasutada ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamise paindlikkust ja suurendada järk-järgult kogukonna juhitud kohaliku arengu toetusvahendeid Euroopa Merendus- ja Kalandusfondis (EMKF), et toetada Euroopa rannikuäärseid kogukondi;

Toetusmehhanism Atlandi ookeani piirkonna strateegia ja tegevuskava jaoks

| 31. | märgib, et toetusmehhanismi (5) struktuur riiklike üksuste ja Brüsselis asuva peakorteriga on hästi kohandatud Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava teabevahetusega seotud vajadustele, ent on vaja tõhustada mehhanismi rolli tegevuskava levitaja ja tutvustajana ning selle toimimist nõuande-, koordineerimis- ja abistamisvahendina; |
| --- | --- |

31.

märgib, et toetusmehhanismi (5) struktuur riiklike üksuste ja Brüsselis asuva peakorteriga on hästi kohandatud Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava teabevahetusega seotud vajadustele, ent on vaja tõhustada mehhanismi rolli tegevuskava levitaja ja tutvustajana ning selle toimimist nõuande-, koordineerimis- ja abistamisvahendina;

| 32. | toetab Atlandi ookeani piirkonna strateegia toetusmehhanismi jätkamist, sest see on hetkel ainuke konkreetne eelarverida, mis on mõeldud Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava rakendamiseks ja järelevalveks; |
| --- | --- |

32.

toetab Atlandi ookeani piirkonna strateegia toetusmehhanismi jätkamist, sest see on hetkel ainuke konkreetne eelarverida, mis on mõeldud Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava rakendamiseks ja järelevalveks;

| 33. | palub Euroopa Komisjonil tagada toetusmehhanismile pikaajalisem lahendus, et võimaldada järjepidevat toimimist; |
| --- | --- |

33.

palub Euroopa Komisjonil tagada toetusmehhanismile pikaajalisem lahendus, et võimaldada järjepidevat toimimist;

| 34. | julgustab riiklikke üksusi tegema koostööd riikide ja piirkondlike korraldusasutustega, et tagada erinevate rahastamisallikate võimaluste arusaadav selgitamine võimalikele toetusesaajatele; |
| --- | --- |

34.

julgustab riiklikke üksusi tegema koostööd riikide ja piirkondlike korraldusasutustega, et tagada erinevate rahastamisallikate võimaluste arusaadav selgitamine võimalikele toetusesaajatele;

23. juunil 2016 toimunud referendumi tulemusena Ühendkuningriigis tehtud otsuse (algatada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt menetlus ja lahkuda EList) mõju ELi rahastamisvõimalustele ja mitmeaastasele finantsraamistikule pärast 2020. aastat

| 35. | toob välja, et olenemata Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste tulemustest kaotab EL ühe oma viiest Atlandi ookeani äärsest liikmesriigist, mis on suur mereriik ja kõige rohkem meremajandusse ja -uuringutesse investeeriv riik; lisaks on Ühendkuningriik ELi üks juhtiv mereandide eksportija; |
| --- | --- |

35.

toob välja, et olenemata Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste tulemustest kaotab EL ühe oma viiest Atlandi ookeani äärsest liikmesriigist, mis on suur mereriik ja kõige rohkem meremajandusse ja -uuringutesse investeeriv riik; lisaks on Ühendkuningriik ELi üks juhtiv mereandide eksportija;

| 36. | märgib, et Ühendkuningriik on üks peamisi netopanustajaid ELi eelarvesse ning et riigi lahkumine ELi bilansist nõuab ühtekuuluvuspoliitika edasiseks rahastamiseks kõikide olemasolevate võimaluste üksikasjalikku läbivaatamist; |
| --- | --- |

36.

märgib, et Ühendkuningriik on üks peamisi netopanustajaid ELi eelarvesse ning et riigi lahkumine ELi bilansist nõuab ühtekuuluvuspoliitika edasiseks rahastamiseks kõikide olemasolevate võimaluste üksikasjalikku läbivaatamist;

| 37. | rõhutab, et Brexiti tegelik mõju võib avalduda alates 2021. aastast koos uue mitmeaastase finantsraamistikuga, ja palub eelarvepädevatel institutsioonidel kaaluda vajalike rahaliste vahendite eraldamist sellisteks meetmeteks nagu meremajanduse edendamine, mida ei peeta praegu esmatähtsaks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et Brexiti tegelik mõju võib avalduda alates 2021. aastast koos uue mitmeaastase finantsraamistikuga, ja palub eelarvepädevatel institutsioonidel kaaluda vajalike rahaliste vahendite eraldamist sellisteks meetmeteks nagu meremajanduse edendamine, mida ei peeta praegu esmatähtsaks;

| 38. | kordab oma üleskutset Ühendkuningriigile ja ELile (mille komitee esitas arvamuses „Ühtekuuluvuspoliitika tulevik pärast 2020. aastat“) kokku leppida selles, et Ühendkuningriigi piirkonnad ja kohalikud omavalitsused tohivad jätkata osalemist Euroopa territoriaalses koostöös ja teistes Euroopa Liidu ülestes programmides sarnaselt ELi mittekuuluvate riikidega, nagu Norra või Island; |
| --- | --- |

38.

kordab oma üleskutset Ühendkuningriigile ja ELile (mille komitee esitas arvamuses „Ühtekuuluvuspoliitika tulevik pärast 2020. aastat“) kokku leppida selles, et Ühendkuningriigi piirkonnad ja kohalikud omavalitsused tohivad jätkata osalemist Euroopa territoriaalses koostöös ja teistes Euroopa Liidu ülestes programmides sarnaselt ELi mittekuuluvate riikidega, nagu Norra või Island;

| 39. | leiab, et on vaja arvestada Brexiti läbirääkimiste tulemustega ja neid käsitleda seoses nende võimaliku mõjuga Atlandi ookeani piirkonna merestrateegiale ja selle tegevuskavale. rõhutab, et seoses Brexitiga muutub Atlandi ookeani äärsetele ELi jäänud liikmesriikidele palju olulisemaks tihedam koostöö ja tegevuse kooskõlastamine merenduses, et täita sellest tulenevat lünka teadusuuringute ja innovatsiooni, järelevalve, kaitse, ookeanienergia ning merenduses tehtavate investeeringute valdkonnas laiemalt, mida Ühendkuningriigi lahkumine Brexiti tõttu endaga kaasa võib tuua; |
| --- | --- |

39.

leiab, et on vaja arvestada Brexiti läbirääkimiste tulemustega ja neid käsitleda seoses nende võimaliku mõjuga Atlandi ookeani piirkonna merestrateegiale ja selle tegevuskavale. rõhutab, et seoses Brexitiga muutub Atlandi ookeani äärsetele ELi jäänud liikmesriikidele palju olulisemaks tihedam koostöö ja tegevuse kooskõlastamine merenduses, et täita sellest tulenevat lünka teadusuuringute ja innovatsiooni, järelevalve, kaitse, ookeanienergia ning merenduses tehtavate investeeringute valdkonnas laiemalt, mida Ühendkuningriigi lahkumine Brexiti tõttu endaga kaasa võib tuua;

| 40. | on mures Ühendkuningriigi lahkumisega kaasneda võivate võimalike tagajärgede pärast ühisele kalanduspoliitikale, eriti seoses Ühendkuningriigi vetesse sisenemisega, mis mõjutaks naaberriikide kalandussektorit oluliselt. See võib viia püügi vähenemiseni ja sellest tulenevalt tööhõive languseni juba niigi ebakindlas sektoris, lisaks võib mõjutada olukorda moonutatud konkurents valdkondades nagu kvoodid, tagasiheite keeld, merepäevade maksimaalne arv, sektorile kehtestatud riigiabi eeskirjad ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine (6); |
| --- | --- |

40.

on mures Ühendkuningriigi lahkumisega kaasneda võivate võimalike tagajärgede pärast ühisele kalanduspoliitikale, eriti seoses Ühendkuningriigi vetesse sisenemisega, mis mõjutaks naaberriikide kalandussektorit oluliselt. See võib viia püügi vähenemiseni ja sellest tulenevalt tööhõive languseni juba niigi ebakindlas sektoris, lisaks võib mõjutada olukorda moonutatud konkurents valdkondades nagu kvoodid, tagasiheite keeld, merepäevade maksimaalne arv, sektorile kehtestatud riigiabi eeskirjad ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine (6);

Territoriaalse koostöö programmid

| 41. | tõstab esile piirkondlike koostööprogrammide võimalikku olulist rolli Atlandi ookeani piirkonna strateegia eesmärkide edendamisel, mis hõlmab piirkondadevahelisele koostööle keskendumist, et edendada Atlandi ookeani piirkonda kooskõlas strateegia tingimustega; |
| --- | --- |

41.

tõstab esile piirkondlike koostööprogrammide võimalikku olulist rolli Atlandi ookeani piirkonna strateegia eesmärkide edendamisel, mis hõlmab piirkondadevahelisele koostööle keskendumist, et edendada Atlandi ookeani piirkonda kooskõlas strateegia tingimustega;

| 42. | nendib, et loodusvarade komisjoni arvamuses NAT-V/-021 (2012) esitatud punktid 27–30 on endiselt asjakohased. Eriti asjakohane on kümne programmi võimalik roll funktsionaalses piirkonnas; |
| --- | --- |

42.

nendib, et loodusvarade komisjoni arvamuses NAT-V/-021 (2012) esitatud punktid 27–30 on endiselt asjakohased. Eriti asjakohane on kümne programmi võimalik roll funktsionaalses piirkonnas;

| 43. | märgib eelkõige Atlandi ookeani piirkonna koostöö programmi võimalikku olulist rolli, arvestades, et see programm keskendub merendusega seotud küsimustele ja hõlmab kogu Atlandi ookeani geograafilist piirkonda; |
| --- | --- |

43.

märgib eelkõige Atlandi ookeani piirkonna koostöö programmi võimalikku olulist rolli, arvestades, et see programm keskendub merendusega seotud küsimustele ja hõlmab kogu Atlandi ookeani geograafilist piirkonda;

| 44. | on nõus Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsi Atlandi kaare komisjoni 2017. aastal Les Sables d’Olonne’is (3. märtsil 2017) toimunud peaassamblee lõppdeklaratsioonis tõstatatud teemadega, eriti lihtsustamismeetmetega vahekokkuvõtte ühe osana, ja paindlikumate rahastamismääradega (5 % boonus), et julgustada projekte, mis on suunatud Atlandi ookeani piirkonna strateegia olulistele teemadele; |
| --- | --- |

44.

on nõus Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsi Atlandi kaare komisjoni 2017. aastal Les Sables d’Olonne’is (3. märtsil 2017) toimunud peaassamblee lõppdeklaratsioonis tõstatatud teemadega, eriti lihtsustamismeetmetega vahekokkuvõtte ühe osana, ja paindlikumate rahastamismääradega (5 % boonus), et julgustada projekte, mis on suunatud Atlandi ookeani piirkonna strateegia olulistele teemadele;

Brüssel, 1. detsember 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komitee eelnevad arvamused:

1

CDR 6621/2016, arvamus NAT-VI-018 „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“;

CDR 6622/2016, arvamus NAT-VI-019 „Euroopa meremajanduse kasvu poliitika uus etapp“;

ELT C 391, 18.12.2012, lk 1, arvamus NAT-V-21 „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine“;

ELT C 19, 21.1.2015, lk 24, arvamus NAT-V-44 „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“;

CDR 0019/2017, arvamus COTER-VI-22 „Ettevõtlus saartel: panus territoriaalsesse ühtekuuluvusse“.

(2)  Atlandi ookeani piirkonna Interregi programmist 2007–2014 rahastatud Marneti projektiga töötati välja kogum merendusega seotud võrreldavaid sotsiaal-majanduslikke näitajaid, et mõõta rannikuäärsete/merendusega seotud tegevuste mõju viies liikmesriigis.

2

(3)  NAT-V-44.

3

(4)  Marneti projekti raames loodud kogum merendusega seotud sotsiaal-majanduslikke kogu Atlandi ookeani piirkonda hõlmavaid näitajaid võib sellele protsessile kasuks tulla.

4

(5)  Teenusepakkujale eraldatud vahendid andmaks suuniseid avalik-õiguslikele ja eraorganisatsioonidele, uurimisinstituutidele ja ülikoolidele, institutsionaalsetele ja erainvestoritele, aga ka projektide eestvedajatele ja teistele sidusrühmadele, kes soovivad edendada ja arendada projekte Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava rakendamiseks.

5

(6)  Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsi tehniline märkus Atlandi kaare piirkonnale, veebruar 2017.

6

---

| 8.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/82

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Õigusaktid, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist“

(2018/C 164/14)

| Raportöör: | François Decoster (FR/ALDE), Nord–Pas-de-Calais’ piirkonnanõukogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist
  COM(2016) 799 final – 2016/0400/COD |

Raportöör:

François Decoster (FR/ALDE), Nord–Pas-de-Calais’ piirkonnanõukogu liige

Viitedokument:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist

COM(2016) 799 final – 2016/0400/COD

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | on seisukohal, et Euroopa Liidule tuleb anda rakendamisvolitused, et toetada seadusandjat tema ülesannete pigem tehnilise iseloomuga aspektides ning võimaldada ühtlasi Euroopa õigusaktide ühetaoline ja kiire kohaldamine liidu piires; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Euroopa Liidule tuleb anda rakendamisvolitused, et toetada seadusandjat tema ülesannete pigem tehnilise iseloomuga aspektides ning võimaldada ühtlasi Euroopa õigusaktide ühetaoline ja kiire kohaldamine liidu piires;

| 2. | rõhutab selles kontekstis, et on väga oluline, et kõnealune rakendamine puudutaks üksnes õigusaktide mitteolemuslikke aspekte ja toimuks nii läbipaistvalt kui võimalik seadusandja – Euroopa Parlamendi ja nõukogu –, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontrolli all; |
| --- | --- |

2.

rõhutab selles kontekstis, et on väga oluline, et kõnealune rakendamine puudutaks üksnes õigusaktide mitteolemuslikke aspekte ja toimuks nii läbipaistvalt kui võimalik seadusandja – Euroopa Parlamendi ja nõukogu –, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontrolli all;

| 3. | meenutab, et ELi õigusaktide rakendamise eest on vastutavad liikmesriigid, et see leiab väga tihti aset kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning et nende tasandite osalemine ELi õigusaktide rakendamisel on seepärast hädavajalik nii demokraatia kui praktika seisukohast; |
| --- | --- |

3.

meenutab, et ELi õigusaktide rakendamise eest on vastutavad liikmesriigid, et see leiab väga tihti aset kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning et nende tasandite osalemine ELi õigusaktide rakendamisel on seepärast hädavajalik nii demokraatia kui praktika seisukohast;

| 4. | kordab oma toetust Lissaboni lepinguga läbi viidud komiteemenetluse süsteemi reformile ning kahe – delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide – menetluse loomisele, mis on reguleeritud ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Delegeeritud õigusaktid asendavad seejuures endist kontrolliga regulatiivmenetlust, mida rakendati poliitiliselt kõige tundlikumate valdkondade suhtes nagu keskkond, põllumajandus, finantsteenused ja tervishoid; |
| --- | --- |

4.

kordab oma toetust Lissaboni lepinguga läbi viidud komiteemenetluse süsteemi reformile ning kahe – delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide – menetluse loomisele, mis on reguleeritud ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Delegeeritud õigusaktid asendavad seejuures endist kontrolliga regulatiivmenetlust, mida rakendati poliitiliselt kõige tundlikumate valdkondade suhtes nagu keskkond, põllumajandus, finantsteenused ja tervishoid;

| 5. | toetab kõnealuse ettepanekuga kavandatavat praeguste alusaktide muutmist, millega asendatakse neis sisalduvad viited kontrolliga regulatiivmenetlusele viidetega ELi toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291; |
| --- | --- |

5.

toetab kõnealuse ettepanekuga kavandatavat praeguste alusaktide muutmist, millega asendatakse neis sisalduvad viited kontrolliga regulatiivmenetlusele viidetega ELi toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291;

| 6. | toetab komisjoni lähenemisviisi muutmist võrreldes selle 2013. aasta ettepanekuga. Komisjon ei soovi enam sätestada üldist lähenemisviisi, mille kohaselt alusaktides sisalduvaid viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele käsitataks kui viiteid artiklile 290 või artiklile 291. Selle lähenemisviisi kohaselt tulnuks iga üksikut alusakti alati lugeda koos asjaomase määrusega, kui see oleks vastu võetud. Eelistada tuleks iga asjaomase alusakti muutmist; |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni lähenemisviisi muutmist võrreldes selle 2013. aasta ettepanekuga. Komisjon ei soovi enam sätestada üldist lähenemisviisi, mille kohaselt alusaktides sisalduvaid viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele käsitataks kui viiteid artiklile 290 või artiklile 291. Selle lähenemisviisi kohaselt tulnuks iga üksikut alusakti alati lugeda koos asjaomase määrusega, kui see oleks vastu võetud. Eelistada tuleks iga asjaomase alusakti muutmist;

| 7. | toetab volituste kehtivusaja osas komisjoni seisukohta, et tähtajatu volitus on õigustatud, kuna seadusandjal on võimalus mis tahes juhul ja mis tahes ajal volitus tagasi võtta. Viieaastase kehtivusaja kehtestamine ja nõue esitada aruanne enne automaatset pikendamist tähendaks seda, et komisjon peab iga õigusakti kohta esitama aruanded viis aastat pärast siin vaadeldava ettepaneku vastuvõtmist, mis tingiks väga suure halduskoormuse; |
| --- | --- |

7.

toetab volituste kehtivusaja osas komisjoni seisukohta, et tähtajatu volitus on õigustatud, kuna seadusandjal on võimalus mis tahes juhul ja mis tahes ajal volitus tagasi võtta. Viieaastase kehtivusaja kehtestamine ja nõue esitada aruanne enne automaatset pikendamist tähendaks seda, et komisjon peab iga õigusakti kohta esitama aruanded viis aastat pärast siin vaadeldava ettepaneku vastuvõtmist, mis tingiks väga suure halduskoormuse;

Ühisseisukoht delegeeritud õigusaktide kohta

| 8. | väljendab heameelt institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele (1) lisatud delegeeritud õigusakte käsitleva ühisseisukoha allkirjastamise üle Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt, millega kehtestatakse raamistik eesmärkide, reguleerimisala, kestvuse ja delegeerimise tingimuste määratlemisele; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele (1) lisatud delegeeritud õigusakte käsitleva ühisseisukoha allkirjastamise üle Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt, millega kehtestatakse raamistik eesmärkide, reguleerimisala, kestvuse ja delegeerimise tingimuste määratlemisele;

| 9. | tuletab meelde, et delegeeritud aktide vastuvõtmise menetlus peab olema väga selgelt määratletud ja korrektselt piiritletud, et mitte kitsendada seadusandja rolli; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et delegeeritud aktide vastuvõtmise menetlus peab olema väga selgelt määratletud ja korrektselt piiritletud, et mitte kitsendada seadusandja rolli;

| 10. | nõuab seepärast, et kui peaks tekkima kahtlus selles, kas delegeeritud õigusakti eelnõu puudutab olemuslikke või mitteolemuslikke aspekte, siis komisjon loobub delegeeritud õigusakti menetlusest ja õigusakt võetakse vastu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele; |
| --- | --- |

10.

nõuab seepärast, et kui peaks tekkima kahtlus selles, kas delegeeritud õigusakti eelnõu puudutab olemuslikke või mitteolemuslikke aspekte, siis komisjon loobub delegeeritud õigusakti menetlusest ja õigusakt võetakse vastu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele;

| 11. | tervitab selget kohustust konsulteerida delegeeritud aktide ettevalmistamisel ja koostamisel süstemaatiliselt liikmesriikide ekspertidega, aga ei ole samas kindel, kas asjaomane konsulteerimine on piisavalt määratletud, läbipaistev ja siduv; |
| --- | --- |

11.

tervitab selget kohustust konsulteerida delegeeritud aktide ettevalmistamisel ja koostamisel süstemaatiliselt liikmesriikide ekspertidega, aga ei ole samas kindel, kas asjaomane konsulteerimine on piisavalt määratletud, läbipaistev ja siduv;

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et tugevdatakse Euroopa Parlamendi kontrolli delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt selle üle, et tugevdatakse Euroopa Parlamendi kontrolli delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel;

| 13. | avaldab siiski kahetsust selle üle, et ei nähta ette konsulteerimist kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, seda vaatamata asjaolule, et just nemad on suurel määral kaasatud delegeeritud õigusaktide rakendamisse; |
| --- | --- |

13.

avaldab siiski kahetsust selle üle, et ei nähta ette konsulteerimist kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, seda vaatamata asjaolule, et just nemad on suurel määral kaasatud delegeeritud õigusaktide rakendamisse;

| 14. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine selles kontrollis on ülimalt oluline, kuna nende näol on tegu valitsemistasandiga, millel rakendatakse kõige suurem osa liidu õigusaktidest; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine selles kontrollis on ülimalt oluline, kuna nende näol on tegu valitsemistasandiga, millel rakendatakse kõige suurem osa liidu õigusaktidest;

| 15. | nõuab, et Euroopa Regioonide Komiteele edastataks kõik dokumendid, sealhulgas delegeeritud õigusaktide eelnõud, liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning komitee liikmetele võimaldataks süstemaatiliselt ja lihtsustatud korras juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel valmistatakse ette delegeeritud õigusakte; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et Euroopa Regioonide Komiteele edastataks kõik dokumendid, sealhulgas delegeeritud õigusaktide eelnõud, liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning komitee liikmetele võimaldataks süstemaatiliselt ja lihtsustatud korras juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel valmistatakse ette delegeeritud õigusakte;

| 16. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu loovad hiljemalt 2017. aasta lõpuks delegeeritud õigusaktide ühise registri, mis võimaldab suurendada kontrolli komisjonile delegeeritud volituste rakendamise ja selle protsessi läbipaistvuse üle, lihtsustada kavandamist ja jälgida delegeeritud õigusakti eluringi kõiki etappe; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu loovad hiljemalt 2017. aasta lõpuks delegeeritud õigusaktide ühise registri, mis võimaldab suurendada kontrolli komisjonile delegeeritud volituste rakendamise ja selle protsessi läbipaistvuse üle, lihtsustada kavandamist ja jälgida delegeeritud õigusakti eluringi kõiki etappe;

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse analüüs

| 17. | on seisukohal, et määruse eelnõu ei kujuta endast probleemi subsidiaarsusele, kuna küsimus puudutab volituste delegeerimist Euroopa Liidu eri institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et määruse eelnõu ei kujuta endast probleemi subsidiaarsusele, kuna küsimus puudutab volituste delegeerimist Euroopa Liidu eri institutsioonide vahel;

| 18. | on samal põhjusel arvamusel, et määruse eelnõu ei ole vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see on asjakohane määruse eesmärgi saavutamiseks ja teatud hulga alusaktide kohandamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291 ning ei lähe kaugemale sellest, mis vajalik; |
| --- | --- |

18.

on samal põhjusel arvamusel, et määruse eelnõu ei ole vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see on asjakohane määruse eesmärgi saavutamiseks ja teatud hulga alusaktide kohandamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291 ning ei lähe kaugemale sellest, mis vajalik;

| 19. | tuletab siiski meelde subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte tähtsust ning rõhutab, et kõnealuste põhimõtetega ei pea arvestama üksnes Euroopa õigusaktide koostamisel ja vastuvõtmisel, vaid ka nende rakendamisel; |
| --- | --- |

19.

tuletab siiski meelde subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte tähtsust ning rõhutab, et kõnealuste põhimõtetega ei pea arvestama üksnes Euroopa õigusaktide koostamisel ja vastuvõtmisel, vaid ka nende rakendamisel;

| 20. | on seisukohal, et volituste delegeerimine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel, millega liidu kui seadusandja volitused kantakse üle komisjonile, kujutab endast põhimõtteliselt probleemi proportsionaalsusele, kuna tegu on õigusakti normatiivse ulatuse kaalumise tulemusega, aga see ei muuda liidu ja liikmesriikide vahelist pädevuste jaotust; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et volituste delegeerimine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel, millega liidu kui seadusandja volitused kantakse üle komisjonile, kujutab endast põhimõtteliselt probleemi proportsionaalsusele, kuna tegu on õigusakti normatiivse ulatuse kaalumise tulemusega, aga see ei muuda liidu ja liikmesriikide vahelist pädevuste jaotust;

| 21. | leiab samas, et ELi toimimise lepingu artikli 291 rakendamine kujutab endast liidu institutsioonide poolt volituste rakendamist, mis on põhimõtteliselt liikmesriikide kanda, ja seega on tegu pigem subsidiaarsuse probleemiga; |
| --- | --- |

21.

leiab samas, et ELi toimimise lepingu artikli 291 rakendamine kujutab endast liidu institutsioonide poolt volituste rakendamist, mis on põhimõtteliselt liikmesriikide kanda, ja seega on tegu pigem subsidiaarsuse probleemiga;

| 22. | leiab seepärast, et komisjon peab oma tegevuses alati austama kõnealuseid põhimõtteid ja seda eelkõige rakendusmeetmete vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

22.

leiab seepärast, et komisjon peab oma tegevuses alati austama kõnealuseid põhimõtteid ja seda eelkõige rakendusmeetmete vastuvõtmisel.

Brüssel, 1. detsember 2017

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

1

---