# Europeiska unionens C 148/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 148 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången27 april 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 148

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången27 april 2018

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 148/01 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 11.5 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Monaco | 1 |
| 2018/C 148/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8735 – Geely/Saxo Bank) (
  1
  ) | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 148/01

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 11.5 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Monaco

1

2018/C 148/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8735 – Geely/Saxo Bank) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 148/03 | Eurons växelkurs | 5 |
| 2018/C 148/04 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågorvid dess möte den 23 november 2017 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler – Föredragande: Nederländerna | 6 |
| 2018/C 148/05 | Förhörsombudets slutrapport – Ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler | 7 |
| 2018/C 148/06 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 8 december 2017 om ett förfarande enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 53 i EES-avtalet (Ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler) [delgivet med nr C(2017) 8240] | 9 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2018/C 148/07 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 13 |
| 2018/C 148/08 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 13 |
| 2018/C 148/09 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 14 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 148/03

Eurons växelkurs

5

2018/C 148/04

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågorvid dess möte den 23 november 2017 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler – Föredragande: Nederländerna

6

2018/C 148/05

Förhörsombudets slutrapport – Ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler

7

2018/C 148/06

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 8 december 2017 om ett förfarande enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 53 i EES-avtalet (Ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler) [delgivet med nr C(2017) 8240]

[delgivet med nr C(2017) 8240]

9

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2018/C 148/07

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

13

2018/C 148/08

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

13

2018/C 148/09

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

14

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 148/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8878 – SEB/ALI) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 15 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2018/C 148/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8878 – SEB/ALI) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/1

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 11.5 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Monaco

(2018/C 148/01)

Den gemensamma kommittén, som består av företrädare för Furstendömet Monaco och Europeiska unionen, har ändrat förteckningen i bilaga B till det monetära avtalet i enlighet med artikel 11.5 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Monaco (1).

---

(1)  EUT C 23, 28.1.2012, s. 13.

---

BILAGA

BILAGA B

| | Lagstiftning som ska genomföras | Tidsfrist för genomförande |
| --- | --- | --- |
| Förebyggande av penningtvätt |
| 1 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L 309, 25.11.2005, s. 15), | |
| | ändrat genom | |
| 2 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG, beträffande bestämmelserna i avdelningarna I och II i direktiv 2007/64/EG (EUT L 319, 5.12.2007, s. 1), | |
| 3 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/20/EG av den 11 mars 2008 om ändring av direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter (EUT L 76, 19.3.2008, s. 46), | |
| 4 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7), | |
| 5 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/78/EU av den 24 november 2010 om ändring av direktiven 98/26/EG, 2002/87/EG, 2003/6/EG, 2003/41/EG, 2003/71/EG, 2004/39/EG, 2004/109/EG, 2005/60/EG, 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2009/65/EG, vad gäller befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (EUT L 331, 15.12.2010, s. 120), | |
| | kompletterat och genomfört genom | |
| 6 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2005 av den 26 oktober 2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (EUT L 309, 25.11.2005, s. 9), | |
| 7 | Kommissionens direktiv 2006/70/EG av den 1 augusti 2006 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG med avseende på definitionen av ”person i politiskt utsatt ställning”, samt tekniska kriterier för att kunna tillämpa lägre krav på kundkontroll och göra undantag på grund av finansiell verksamhet som drivs tillfälligt eller i mycket begränsad omfattning (EUT L 214, 4.8.2006, s. 29), | |
| 8 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (EUT L 345, 8.12.2006, s. 1). | |
| 9 | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 av den 20 maj 2015 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006, (EUT L 141, 5.6.2015, s. 1). | 30 juni 2017 (2) |
| 10 | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73), | 30 juni 2017 (2) |
| | kompletterat och genomfört genom | |
| 11 | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister (EUT L 254, 20.9.2016, s. 1). | 1 december 2017 (3) |
| Förhindrande av bedrägeri och förfalskningar |
| 12 | Rådets rambeslut 2001/413/RIF av den 28 maj 2001 om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter (EGT L 149, 2.6.2001, s. 1). | |
| 13 | Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (EGT L 181, 4.7.2001, s. 6), | |
| | ändrad genom: |
| 14 | Rådets förordning (EG) nr 44/2009 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1338/2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (EUT L 17, 22.1.2009, s. 1). |
| 15 | Rådets beslut 2001/887/RIF av den 6 december 2001 om skydd av euron mot förfalskning (EGT L 329, 14.12.2001, s. 1). | |
| 16 | Rådets förordning (EG) nr 2182/2004 av den 6 december 2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (EUT L 373, 21.12.2004, s. 1), | |
| | ändrad genom |
| 17 | Rådets förordning (EG) nr 46/2009 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 2182/2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (EUT L 17, 22.1.2009, s. 5). |
| 18 | Rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (EUT L 121, 15.5.2009, s. 37). | |
| 19 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/62/EU av den 15 maj 2014 om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot penningförfalskning och om ersättande av rådets rambeslut 2000/383/RIF (EUT L 151, 21.5.2014, s. 1). | 30 juni 2016 (1) |
| Bank- och finanslagstiftning |
| 20 | Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG av den 3 mars 1997 om system för ersättning till investerare (EGT L 84, 26.3.1997, s. 22). | |

Lagstiftning som ska genomföras

Tidsfrist för genomförande

Förebyggande av penningtvätt

1

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L 309, 25.11.2005, s. 15),

ändrat genom

2

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG, beträffande bestämmelserna i avdelningarna I och II i direktiv 2007/64/EG (EUT L 319, 5.12.2007, s. 1),

3

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/20/EG av den 11 mars 2008 om ändring av direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter (EUT L 76, 19.3.2008, s. 46),

4

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7),

5

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/78/EU av den 24 november 2010 om ändring av direktiven 98/26/EG, 2002/87/EG, 2003/6/EG, 2003/41/EG, 2003/71/EG, 2004/39/EG, 2004/109/EG, 2005/60/EG, 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2009/65/EG, vad gäller befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (EUT L 331, 15.12.2010, s. 120),

kompletterat och genomfört genom

6

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2005 av den 26 oktober 2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (EUT L 309, 25.11.2005, s. 9),

7

Kommissionens direktiv 2006/70/EG av den 1 augusti 2006 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG med avseende på definitionen av ”person i politiskt utsatt ställning”, samt tekniska kriterier för att kunna tillämpa lägre krav på kundkontroll och göra undantag på grund av finansiell verksamhet som drivs tillfälligt eller i mycket begränsad omfattning (EUT L 214, 4.8.2006, s. 29),

8

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (EUT L 345, 8.12.2006, s. 1).

9

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 av den 20 maj 2015 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006, (EUT L 141, 5.6.2015, s. 1).

30 juni 2017 (2)

10

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73),

30 juni 2017 (2)

kompletterat och genomfört genom

11

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister (EUT L 254, 20.9.2016, s. 1).

1 december 2017 (3)

Förhindrande av bedrägeri och förfalskningar

12

Rådets rambeslut 2001/413/RIF av den 28 maj 2001 om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter (EGT L 149, 2.6.2001, s. 1).

13

Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (EGT L 181, 4.7.2001, s. 6),

ändrad genom:

14

Rådets förordning (EG) nr 44/2009 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1338/2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (EUT L 17, 22.1.2009, s. 1).

15

Rådets beslut 2001/887/RIF av den 6 december 2001 om skydd av euron mot förfalskning (EGT L 329, 14.12.2001, s. 1).

16

Rådets förordning (EG) nr 2182/2004 av den 6 december 2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (EUT L 373, 21.12.2004, s. 1),

ändrad genom

17

Rådets förordning (EG) nr 46/2009 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 2182/2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (EUT L 17, 22.1.2009, s. 5).

18

Rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (EUT L 121, 15.5.2009, s. 37).

19

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/62/EU av den 15 maj 2014 om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot penningförfalskning och om ersättande av rådets rambeslut 2000/383/RIF (EUT L 151, 21.5.2014, s. 1).

30 juni 2016 (1)

Bank- och finanslagstiftning

20

Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG av den 3 mars 1997 om system för ersättning till investerare (EGT L 84, 26.3.1997, s. 22).

---

(1)  Den gemensamma kommittén enades 2014 om denna tidsfrist i enlighet med artikel 11.5 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Monaco.

1

(2)  Den gemensamma kommittén enades 2015 om denna tidsfrist i enlighet med artikel 11.5 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Monaco.

2

(3)  Den gemensamma kommittén enades 2017 om denna tidsfrist i enlighet med artikel 11.5 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Monaco.

3

---

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8735 – Geely/Saxo Bank)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 148/02)

Kommissionen beslutade den 24 april 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8735. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8735. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/5

---

Eurons växelkurs (1)

26 april 2018

(2018/C 148/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2168 |
| JPY | japansk yen | 132,87 |
| DKK | dansk krona | 7,4509 |
| GBP | pund sterling | 0,87100 |
| SEK | svensk krona | 10,4478 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1976 |
| ISK | isländsk krona | 123,00 |
| NOK | norsk krona | 9,6735 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,472 |
| HUF | ungersk forint | 312,80 |
| PLN | polsk zloty | 4,2360 |
| RON | rumänsk leu | 4,6538 |
| TRY | turkisk lira | 4,9531 |
| AUD | australisk dollar | 1,6070 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5618 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,5493 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7194 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6141 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 310,55 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,0737 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6962 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4226 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 886,75 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7652 |
| PHP | filippinsk peso | 63,269 |
| RUB | rysk rubel | 76,5029 |
| THB | thailändsk baht | 38,396 |
| BRL | brasiliansk real | 4,2322 |
| MXN | mexikansk peso | 22,8454 |
| INR | indisk rupie | 81,2240 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2168

JPY

japansk yen

132,87

DKK

dansk krona

7,4509

GBP

pund sterling

0,87100

SEK

svensk krona

10,4478

CHF

schweizisk franc

1,1976

ISK

isländsk krona

123,00

NOK

norsk krona

9,6735

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,472

HUF

ungersk forint

312,80

PLN

polsk zloty

4,2360

RON

rumänsk leu

4,6538

TRY

turkisk lira

4,9531

AUD

australisk dollar

1,6070

CAD

kanadensisk dollar

1,5618

HKD

Hongkongdollar

9,5493

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7194

SGD

singaporiansk dollar

1,6141

KRW

sydkoreansk won

1 310,55

ZAR

sydafrikansk rand

15,0737

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6962

HRK

kroatisk kuna

7,4226

IDR

indonesisk rupiah

16 886,75

MYR

malaysisk ringgit

4,7652

PHP

filippinsk peso

63,269

RUB

rysk rubel

76,5029

THB

thailändsk baht

38,396

BRL

brasiliansk real

4,2322

MXN

mexikansk peso

22,8454

INR

indisk rupie

81,2240

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/6

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågorvid dess möte den 23 november 2017 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler

Föredragande: Nederländerna

(2018/C 148/04)

| (1) | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning av de relevanta produktmarknaderna och geografiska marknaderna. |
| --- | --- |

(1)

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning av de relevanta produktmarknaderna och geografiska marknaderna.

| (2) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut faller inom tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet, eftersom det inte uppfyller de kriterier som domstolen fastslagit i det så kallade Meca-Medina-testet. |
| --- | --- |

(2)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut faller inom tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet, eftersom det inte uppfyller de kriterier som domstolen fastslagit i det så kallade Meca-Medina-testet.

| (3) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut utgör ett beslut av en företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut utgör ett beslut av en företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet.

| (4) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut utgör en konkurrensbegränsning genom syfte i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut utgör en konkurrensbegränsning genom syfte i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet.

| (5) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut utgör en konkurrensbegränsning genom resultat i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut utgör en konkurrensbegränsning genom resultat i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet.

| (6) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut inte omfattas av undantagen enligt artikel 101.3 i EUF-fördraget och artikel 53.3 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(6)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut inte omfattas av undantagen enligt artikel 101.3 i EUF-fördraget och artikel 53.3 i EES-avtalet.

| (7) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut påverkar handeln mellan EU:s medlemsstater och mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet på ett märkbart sätt. |
| --- | --- |

(7)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut påverkar handeln mellan EU:s medlemsstater och mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet på ett märkbart sätt.

| (8) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att ISU:s regler för överklagande och skiljedom förstärker det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(8)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att ISU:s regler för överklagande och skiljedom förstärker det konkurrensbegränsande beteende som omfattas av utkastet till beslut.

| (9) | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning av överträdelsens varaktighet. |
| --- | --- |

(9)

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning av överträdelsens varaktighet.

| (10) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionens bedömning i utkastet till beslut vad gäller mottagaren av beslutet. |
| --- | --- |

(10)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionens bedömning i utkastet till beslut vad gäller mottagaren av beslutet.

| (11) | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att mottagaren av utkastet till beslut inte bör åläggas böter. |
| --- | --- |

(11)

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att mottagaren av utkastet till beslut inte bör åläggas böter.

| (12) | Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(12)

Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/7

---

Förhörsombudets slutrapport (1)

Ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler

(2018/C 148/05)

| 1. | Utkastet till beslut rör vissa regler som har antagits av Internationella skridskoförbundet (International Skating Union, nedan kallat ISU) (2), som medför att skridskoåkare som deltar i evenemang för hastighetsåkning på skridskor som inte är godkända av ISU åläggs sanktioner (nedan kallade behörighetsreglerna) (3). Enligt utkastet till beslut utgör behörighetsreglerna en förbjuden begränsning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet, eftersom de begränsar skridskoåkarnas kommersiella frihet att delta i icke godkända evenemang, vilket även utestänger potentiella konkurrenter som vill arrangera och kommersiellt utnyttja internationella evenemang i hastighetsåkning på skridskor. I utkastet till beslut anser kommissionen också att ISU:s regler för överklagande och skiljedom (4) förstärker den konkurrensbegränsning som orsakas av behörighetsreglerna. |
| --- | --- |

1.

Utkastet till beslut rör vissa regler som har antagits av Internationella skridskoförbundet (International Skating Union, nedan kallat ISU) (2), som medför att skridskoåkare som deltar i evenemang för hastighetsåkning på skridskor som inte är godkända av ISU åläggs sanktioner (nedan kallade behörighetsreglerna) (3). Enligt utkastet till beslut utgör behörighetsreglerna en förbjuden begränsning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet, eftersom de begränsar skridskoåkarnas kommersiella frihet att delta i icke godkända evenemang, vilket även utestänger potentiella konkurrenter som vill arrangera och kommersiellt utnyttja internationella evenemang i hastighetsåkning på skridskor. I utkastet till beslut anser kommissionen också att ISU:s regler för överklagande och skiljedom (4) förstärker den konkurrensbegränsning som orsakas av behörighetsreglerna.

| 2. | Kommissionen inledde sin undersökning till följd av ett klagomål om behörighetsreglerna som ingavs den 23 juni 2014 av två nederländska hastighetsskridskoåkare. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen inledde sin undersökning till följd av ett klagomål om behörighetsreglerna som ingavs den 23 juni 2014 av två nederländska hastighetsskridskoåkare.

| 3. | Den 5 oktober 2015 inledde kommissionen ett förfarande i den mening som avses i artikel 11.6 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (5) och artikel 2.1 i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 (6) (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

3.

Den 5 oktober 2015 inledde kommissionen ett förfarande i den mening som avses i artikel 11.6 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (5) och artikel 2.1 i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 (6) (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet).

| 4. | Den 29 september 2016 delgav kommissionen ISU ett meddelande om invändningar, med sin preliminära uppfattning att behörighetsreglerna utgör en förbjuden konkurrensbegränsning i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet, och att reglerna för överklagande och skiljedom förstärker konkurrensbegränsningen. |
| --- | --- |

4.

Den 29 september 2016 delgav kommissionen ISU ett meddelande om invändningar, med sin preliminära uppfattning att behörighetsreglerna utgör en förbjuden konkurrensbegränsning i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet, och att reglerna för överklagande och skiljedom förstärker konkurrensbegränsningen.

| 5. | Den 11 oktober 2016 fick ISU inledningsvis tillgång till ärendeakten på en cd-rom. Till följd av ISU:s begäran om ytterligare handlingar av den 9 november 2016 gav GD Konkurrens den 14 november 2016 ISU tillgång till två ytterligare handlingar, särskilt anteckningar från möten mellan ISU och kommissionen den 16 oktober 2014 respektive den 16 december 2015. Jag har inte uppmärksammats på några problem gällande tillgång till ärendeakten. |
| --- | --- |

5.

Den 11 oktober 2016 fick ISU inledningsvis tillgång till ärendeakten på en cd-rom. Till följd av ISU:s begäran om ytterligare handlingar av den 9 november 2016 gav GD Konkurrens den 14 november 2016 ISU tillgång till två ytterligare handlingar, särskilt anteckningar från möten mellan ISU och kommissionen den 16 oktober 2014 respektive den 16 december 2015. Jag har inte uppmärksammats på några problem gällande tillgång till ärendeakten.

| 6. | På deras begäran tillät jag European Athletes Association (nedan kallad EU Athletes) och Internationella olympiska kommittén (nedan kallad IOC) att höras som berörda tredje parter i förfarandet. Jag avslog en begäran från en annan organisation som inte föreföll vara direkt påverkad av det beteende som är föremål för förfarandet, och som därför inte påvisade ett tillräckligt intresse i saken i den mening som avses i artikel 27.3 i förordning nr 1/2003, artikel 13.1 i förordning nr 773/2004 och artikel 5.2 i beslut 2011/695/EU (7). |
| --- | --- |

6.

På deras begäran tillät jag European Athletes Association (nedan kallad EU Athletes) och Internationella olympiska kommittén (nedan kallad IOC) att höras som berörda tredje parter i förfarandet. Jag avslog en begäran från en annan organisation som inte föreföll vara direkt påverkad av det beteende som är föremål för förfarandet, och som därför inte påvisade ett tillräckligt intresse i saken i den mening som avses i artikel 27.3 i förordning nr 1/2003, artikel 13.1 i förordning nr 773/2004 och artikel 5.2 i beslut 2011/695/EU (7).

| 7. | ISU besvarade meddelandet om invändningar den 16 januari 2017 och deltog i ett muntligt hörande den 1 februari 2017 tillsammans med klagandena, EU Athletes och IOC. |
| --- | --- |

7.

ISU besvarade meddelandet om invändningar den 16 januari 2017 och deltog i ett muntligt hörande den 1 februari 2017 tillsammans med klagandena, EU Athletes och IOC.

| 8. | I sitt svar på meddelandet om invändningar och under det muntliga hörandet tog ISU upp två procedurfrågor. För det första hävdade ISU att dess rätt till försvar hade kränkts eftersom påståendena i meddelandet om invändningar angående ISU:s regler för överklagande och skiljedom inte ingick i beslutet att inleda förfarandet. För det andra hävdade ISU att kommissionen, före beslutet att inleda förfarandet, hade skapat det vilseledande intrycket av att det aktuella ärendet ”inte var en prioritet”, och att ärendet skulle avslutas efter det att ISU vidtagit åtgärder för att undanröja de farhågor som kommissionen hade gett uttryck för fram till dess. Genom att inleda ett formellt undersökningsförfarande den 5 oktober 2015 utan att ha gett ISU möjlighet att åtgärda nya eller ytterligare farhågor, menade ISU att kommissionen hade överträtt dess processuella rättigheter, särskilt rätten att bli hörd. |
| --- | --- |

8.

I sitt svar på meddelandet om invändningar och under det muntliga hörandet tog ISU upp två procedurfrågor. För det första hävdade ISU att dess rätt till försvar hade kränkts eftersom påståendena i meddelandet om invändningar angående ISU:s regler för överklagande och skiljedom inte ingick i beslutet att inleda förfarandet. För det andra hävdade ISU att kommissionen, före beslutet att inleda förfarandet, hade skapat det vilseledande intrycket av att det aktuella ärendet ”inte var en prioritet”, och att ärendet skulle avslutas efter det att ISU vidtagit åtgärder för att undanröja de farhågor som kommissionen hade gett uttryck för fram till dess. Genom att inleda ett formellt undersökningsförfarande den 5 oktober 2015 utan att ha gett ISU möjlighet att åtgärda nya eller ytterligare farhågor, menade ISU att kommissionen hade överträtt dess processuella rättigheter, särskilt rätten att bli hörd.

| 9. | Jag anser inte att ovanstående påståenden utgör en överträdelse av ISU:s processuella rättigheter. Vad gäller det första processuella påståendet bör det noteras att ordalydelsen i beslutet att inleda förfarandet lämnar utrymme för en undersökning, vilket även omfattar ISU:s regler för överklagande och skiljedom. Ett beslut om att inleda ett förfarande föregriper inte resultatet av undersökningen (8), och har därför i sig ingen avgörande betydelse för de berörda företagens eventuella ansvar så att deras rätt till försvar undergrävs på ett oåterkalleligt sätt (9). Vad gäller den andra processuella frågan, som anges i punkt 8, avvisas i utkastet till beslut på grundval av tillgängliga bevis påståendet att kommissionen någonsin skulle ha gett några försäkringar om att ärendet inte var prioriterat. I alla händelser utgör beslut om ärendens prioritetsstatus interna beslut, som kommissionen kan ändra utan att ge de berörda företagen möjlighet att lämna sina synpunkter på skälen till en sådan ändring. Det är först efter det att meddelandet om invändningar har delgetts som företag bör höras om de frågor som kommissionen har invändningar mot (10). |
| --- | --- |

9.

Jag anser inte att ovanstående påståenden utgör en överträdelse av ISU:s processuella rättigheter. Vad gäller det första processuella påståendet bör det noteras att ordalydelsen i beslutet att inleda förfarandet lämnar utrymme för en undersökning, vilket även omfattar ISU:s regler för överklagande och skiljedom. Ett beslut om att inleda ett förfarande föregriper inte resultatet av undersökningen (8), och har därför i sig ingen avgörande betydelse för de berörda företagens eventuella ansvar så att deras rätt till försvar undergrävs på ett oåterkalleligt sätt (9). Vad gäller den andra processuella frågan, som anges i punkt 8, avvisas i utkastet till beslut på grundval av tillgängliga bevis påståendet att kommissionen någonsin skulle ha gett några försäkringar om att ärendet inte var prioriterat. I alla händelser utgör beslut om ärendens prioritetsstatus interna beslut, som kommissionen kan ändra utan att ge de berörda företagen möjlighet att lämna sina synpunkter på skälen till en sådan ändring. Det är först efter det att meddelandet om invändningar har delgetts som företag bör höras om de frågor som kommissionen har invändningar mot (10).

| 10. | Den 6 oktober 2017 skickade kommissionen en faktaskrivelse till ISU med bifogad ytterligare bevisning som kommissionen avsåg att förlita sig på. Den 9 oktober 2017 gavs ISU genom en dvd-skiva ytterligare tillgång till ärendeakten med anledning av de bevis som lagts till akten sedan den 29 september 2016. Den 25 oktober 2017 lämnade ISU in sitt svar på faktaskrivelsen. |
| --- | --- |

10.

Den 6 oktober 2017 skickade kommissionen en faktaskrivelse till ISU med bifogad ytterligare bevisning som kommissionen avsåg att förlita sig på. Den 9 oktober 2017 gavs ISU genom en dvd-skiva ytterligare tillgång till ärendeakten med anledning av de bevis som lagts till akten sedan den 29 september 2016. Den 25 oktober 2017 lämnade ISU in sitt svar på faktaskrivelsen.

| 11. | I en skrivelse adresserad till mig hävdade ISU att faktaskrivelsen utgör en kränkning av ISU:s processuella rättigheter på grund av att den i) innehåller ytterligare bevis som kunde ha identifierats redan innan meddelandet om invändningar utfärdades, ii) lägger nya argument till meddelandet om invändningar, och iii) inte innehåller en tydlig förklaring av hur vissa ytterligare bevis styrker kommissionens preliminära slutsatser. |
| --- | --- |

11.

I en skrivelse adresserad till mig hävdade ISU att faktaskrivelsen utgör en kränkning av ISU:s processuella rättigheter på grund av att den i) innehåller ytterligare bevis som kunde ha identifierats redan innan meddelandet om invändningar utfärdades, ii) lägger nya argument till meddelandet om invändningar, och iii) inte innehåller en tydlig förklaring av hur vissa ytterligare bevis styrker kommissionens preliminära slutsatser.

| 12. | I mitt svar på ISU:s skrivelse anförde jag att kommissionens faktaskrivelse fullständigt respekterar ISU:s processuella rättigheter, vilket klargörs av relevant rättspraxis från EU-domstolen (11). För det första finns det ingen grund för att hävda att kommissionen inte får använda sig av en faktaskrivelse för att informera de berörda parterna i förfarandet om ytterligare bevis som redan fanns tillgängliga vid tidpunkten för utfärdandet av meddelandet om invändningar, men som inte togs med där. För det andra innehåller faktaskrivelsen enligt min åsikt inga ytterligare invändningar, och ändrar inte heller den inneboende naturen hos den överträdelse som ISU hålls ansvarig för i meddelandet om invändningar. De handlingar som det hänvisas till i faktaskrivelsen är kopplade till specifika preliminära slutsatser i meddelandet om invändningar, och dessa slutsatser ändras inte, utan styrks ytterligare med kompletterande bevis. I faktaskrivelsen anger kommissionen slutligen, med hänvisning till punktnummer, de avsnitt i meddelandet om invändningar som varje ytterligare handling är relaterad till, och ger tillräckliga förklaringar av handlingarnas relevans för de invändningar som den redan meddelat. Faktaskrivelsen utfärdades just för att ge ISU möjlighet att lämna sina synpunkter på värdet och relevansen av de ytterligare bevis som kommissionen hade identifierat till stöd för sina preliminära slutsatser i meddelandet om invändningar. |
| --- | --- |

12.

I mitt svar på ISU:s skrivelse anförde jag att kommissionens faktaskrivelse fullständigt respekterar ISU:s processuella rättigheter, vilket klargörs av relevant rättspraxis från EU-domstolen (11). För det första finns det ingen grund för att hävda att kommissionen inte får använda sig av en faktaskrivelse för att informera de berörda parterna i förfarandet om ytterligare bevis som redan fanns tillgängliga vid tidpunkten för utfärdandet av meddelandet om invändningar, men som inte togs med där. För det andra innehåller faktaskrivelsen enligt min åsikt inga ytterligare invändningar, och ändrar inte heller den inneboende naturen hos den överträdelse som ISU hålls ansvarig för i meddelandet om invändningar. De handlingar som det hänvisas till i faktaskrivelsen är kopplade till specifika preliminära slutsatser i meddelandet om invändningar, och dessa slutsatser ändras inte, utan styrks ytterligare med kompletterande bevis. I faktaskrivelsen anger kommissionen slutligen, med hänvisning till punktnummer, de avsnitt i meddelandet om invändningar som varje ytterligare handling är relaterad till, och ger tillräckliga förklaringar av handlingarnas relevans för de invändningar som den redan meddelat. Faktaskrivelsen utfärdades just för att ge ISU möjlighet att lämna sina synpunkter på värdet och relevansen av de ytterligare bevis som kommissionen hade identifierat till stöd för sina preliminära slutsatser i meddelandet om invändningar.

| 13. | I enlighet med artikel 16 i beslut 2011/695/EU har jag utrett om utkastet till beslut endast tar upp invändningar som ISU har getts tillfälle att yttra sig om, och har kommit fram till att så är fallet. |
| --- | --- |

13.

I enlighet med artikel 16 i beslut 2011/695/EU har jag utrett om utkastet till beslut endast tar upp invändningar som ISU har getts tillfälle att yttra sig om, och har kommit fram till att så är fallet.

| 14. | Jag drar den övergripande slutsatsen att rätten till effektivt utövande av de processuella rättigheterna har respekterats i detta ärende. |
| --- | --- |

14.

Jag drar den övergripande slutsatsen att rätten till effektivt utövande av de processuella rättigheterna har respekterats i detta ärende.

Bryssel den 30 november 2017.

Joos STRAGIER

---

(1)  I enlighet med artiklarna 16 och 17 i beslut 2011/695/EU av Europeiska kommissionens ordförande av den 13 oktober 2011 om förhörsombudets funktion och kompetensområde i vissa konkurrensförfaranden (EUT L 275, 20.10.2011, s. 29) (nedan kallat beslut 2011/695/EU).

1

beslut 2011/695/EU

(2)  ISU är ett internationellt idrottsförbund med huvudkontor i Lausanne, och är erkänt av Internationella olympiska kommittén som det organ som förvaltar idrotterna konståkning och hastighetsåkning på skridskor i världen.

2

(3)  Behörighetsreglerna ingår i ISU:s allmänna föreskrifter. Enligt behörighetsreglerna kan skridskoåkarna förlora sin behörighet under en period som kan löpa till livstids förbud att delta i ISU:s internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor om de deltar i icke godkända evenemang för hastighetsåkning på skridskor.

3

(4)  ISU:s regler för överklagande och skiljedom ingår i dess stadgar. Enligt dessa regler ges skiljedomstolen för idrott (CAS) exklusiv behörighet i fråga om vissa ISU-beslut, inbegripet beslut om behörighetsreglerna.

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1) (nedan kallad förordning nr 1/2003).

5

förordning nr 1/2003

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 av den 7 april 2004 om kommissionens förfaranden enligt artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (EUT L 123, 27.4.2004, s. 18) (nedan kallad förordning nr 773/2004).

6

förordning nr 773/2004

(7)  Jag ansåg i synnerhet att ett allmänt intresse av de politiska ställningstaganden och det rättsliga resonemang som kommissionen kan utveckla i ett eventuellt beslut, eller andra mer specifika intressen som dock inte är kopplade till det beteende som är föremål för förfarandet, inte ger rätt att höras.

7

(8)  Beslutet att inleda förfarandet signalerar ett åtagande från kommissionens sida om att utreda ärendet ytterligare. Kommissionen kommer således att anslå resurser för ärendet (se kommissionens tillkännagivande om bästa praxis för förfaranden som rör artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget [EUT C 308, 20.10.2011, s. 6]).

8

(9)  Jämför med domen i mål T-135/09, Nexans mot kommissionen, EU:T:2012:596, t.ex. punkt 41.

9

(10)  Se även artikel 27.1 i förordning nr 1/2003 och domarna i mål C-105/04 P, Nederlandse Federatieve Vereniging voor de Groothandel op Elektrotechnisch Gebied mot kommissionen, EU:C:2006:592, punkt 47, och i mål C-407/04 P, Dalmine mot kommissionen, EU:C:2007:53, punkt 59.

10

(11)  Se t.ex. domen i mål T-23/99, LR AF mot kommissionen, EU:T:2002:75, punkterna 188–195.

11

---

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/9

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 8 december 2017

om ett förfarande enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 53 i EES-avtalet

(Ärende AT.40208 – Internationella skridskoförbundets behörighetsregler)

[delgivet med nr C(2017) 8240]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2018/C 148/06)

Den 8 december 2017 antog kommissionen ett beslut om ett förfarande enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 53 i EES-avtalet. I enlighet med bestämmelserna i artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003
   (1)
  och med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter, offentliggör kommissionen härmed parternas namn och huvuddragen i beslutet.

Inledning

| 1. | I beslutet anser kommissionen att Internationella skridskoförbundet, International Skating Union (ISU), överträder artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet genom antagandet och tillämpningen av sina behörighetsregler. ISU:s behörighetsregler begränsar möjligheterna för idrottare att delta i internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor som arrangeras av tredje parter, och utestänger marknaden för arrangemang och kommersiellt utnyttjande av internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor genom att beröva potentiella konkurrerande arrangörer av sådana evenemang från de nödvändiga tjänster som dessa idrottare tillhandahåller. |
| --- | --- |

1.

I beslutet anser kommissionen att Internationella skridskoförbundet, International Skating Union (ISU), överträder artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet genom antagandet och tillämpningen av sina behörighetsregler. ISU:s behörighetsregler begränsar möjligheterna för idrottare att delta i internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor som arrangeras av tredje parter, och utestänger marknaden för arrangemang och kommersiellt utnyttjande av internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor genom att beröva potentiella konkurrerande arrangörer av sådana evenemang från de nödvändiga tjänster som dessa idrottare tillhandahåller.

Förfarande

| 2. | Beslutet enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1/2003 härrör från ett klagomål som ingavs den 23 juni 2014 av två professionella hastighetsskridskoåkare (nedan kallade klagandena), som hävdar att ISU:s behörighetsregler är oförenliga med artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Beslutet enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1/2003 härrör från ett klagomål som ingavs den 23 juni 2014 av två professionella hastighetsskridskoåkare (nedan kallade klagandena), som hävdar att ISU:s behörighetsregler är oförenliga med artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget.

| 3. | Kommissionen beslutade den 5 oktober 2015 att inleda ett förfarande mot ISU i syfte att fatta ett beslut enligt kapitel III i förordning (EG) nr 1/2003, och antog den 27 september 2016 ett meddelande om invändningar (SO). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen beslutade den 5 oktober 2015 att inleda ett förfarande mot ISU i syfte att fatta ett beslut enligt kapitel III i förordning (EG) nr 1/2003, och antog den 27 september 2016 ett meddelande om invändningar (SO).

| 4. | ISU besvarade SO:n den 16 januari 2017. Den 1 februari 2017 ägde ett muntligt hörande rum. Den 27 april 2017 och den 30 oktober 2017 försökte ISU undanröja de av kommissionen identifierade konkurrensproblemen genom att erbjuda åtaganden. Kommissionen ansåg emellertid att ISU:s förslag till åtaganden inte var tillräckliga för att snabbt lösa de konstaterade konkurrensproblemen. Den 6 oktober 2017 skickade kommissionen en faktaskrivelse till ISU, som ISU besvarade den 25 oktober 2017. |
| --- | --- |

4.

ISU besvarade SO:n den 16 januari 2017. Den 1 februari 2017 ägde ett muntligt hörande rum. Den 27 april 2017 och den 30 oktober 2017 försökte ISU undanröja de av kommissionen identifierade konkurrensproblemen genom att erbjuda åtaganden. Kommissionen ansåg emellertid att ISU:s förslag till åtaganden inte var tillräckliga för att snabbt lösa de konstaterade konkurrensproblemen. Den 6 oktober 2017 skickade kommissionen en faktaskrivelse till ISU, som ISU besvarade den 25 oktober 2017.

| 5. | Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor rådfrågades den 23 november 2017. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor rådfrågades den 23 november 2017.

Omständigheterna i ärendet

| 6. | ISU är det internationella idrottsförbund som förvaltar globalt idrotterna konståkning och hastighetsåkning på skridskor. Dess medlemmar är nationella skridskoförbund (nedan kallade förbundsmedlemmar) som förvaltar dessa idrottsgrenar på nationell nivå. ISU:s behörighetsregler ingår i förbundets stadgar och allmänna föreskrifter, som antagits av ISU-kongressen. Dessa regler är bindande för förbundsmedlemmarna, deras anslutna klubbar och för de individuella medlemmarna. |
| --- | --- |

6.

ISU är det internationella idrottsförbund som förvaltar globalt idrotterna konståkning och hastighetsåkning på skridskor. Dess medlemmar är nationella skridskoförbund (nedan kallade förbundsmedlemmar) som förvaltar dessa idrottsgrenar på nationell nivå. ISU:s behörighetsregler ingår i förbundets stadgar och allmänna föreskrifter, som antagits av ISU-kongressen. Dessa regler är bindande för förbundsmedlemmarna, deras anslutna klubbar och för de individuella medlemmarna.

| 7. | Enligt ISU:s behörighetsregler från 2014, som var i kraft när kommissionen tog emot klagomålet och i princip tillämpades sedan 1998, förlorade hastighetsskridskoåkare sin behörighet att delta i ISU:s internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor (inklusive EM, VM och de olympiska vinterspelen) på livstid om de deltog i evenemang för hastighetsåkning på skridskor som inte hade godkänts av ISU eller någon av förbundsmedlemmarna. Enligt 2016 års behörighetsregler (som gäller för närvarande) blir hastighetsskridskoåkare som deltar i icke godkända evenemang föremål för sanktioner, vilka varierar från en varning till förlorad behörighet, som kan sträcka sig mellan en ej angiven minimiperiod och livstid. Fram till oktober 2015, då ISU antog meddelande nr 1974 om fastställande av ett förfarande för ISU-rådets godkännande av oberoende arrangörer av evenemang för hastighetsåkning på skridskor, fanns inget sådant formellt godkännandeförfarande. |
| --- | --- |

7.

Enligt ISU:s behörighetsregler från 2014, som var i kraft när kommissionen tog emot klagomålet och i princip tillämpades sedan 1998, förlorade hastighetsskridskoåkare sin behörighet att delta i ISU:s internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor (inklusive EM, VM och de olympiska vinterspelen) på livstid om de deltog i evenemang för hastighetsåkning på skridskor som inte hade godkänts av ISU eller någon av förbundsmedlemmarna. Enligt 2016 års behörighetsregler (som gäller för närvarande) blir hastighetsskridskoåkare som deltar i icke godkända evenemang föremål för sanktioner, vilka varierar från en varning till förlorad behörighet, som kan sträcka sig mellan en ej angiven minimiperiod och livstid. Fram till oktober 2015, då ISU antog meddelande nr 1974 om fastställande av ett förfarande för ISU-rådets godkännande av oberoende arrangörer av evenemang för hastighetsåkning på skridskor, fanns inget sådant formellt godkännandeförfarande.

| 8. | Potentiella konkurrenter har tidigare försökt arrangera alternativa evenemang för hastighetsåkning på skridskor. I beslutet beskrivs Icederbys misslyckade försök att arrangera ett evenemang. Icederby avsåg att under sex år i följd, mellan åren 2014 och 2020, arrangera en serie av evenemang (Icederby Grand Prix). I december 2011 kontaktade Icederby ISU för att ingå ett partnerskapsavtal och lägga fram sin handlingsplan. Inledningsvis hade Icederby för avsikt att tillåta vadslagning i samband med sina planerade Grand Prix-evenemang i värdländer där detta är lagligt. I januari 2012 uppdaterade ISU sin etikkod och införde en skyldighet att avstå från att delta i alla former av vadslagning. Två år senare informerade Icederby ISU om att ingen vadslagning skulle organiseras i samband med det planerade evenemanget Dubai Icederby Grand Prix, eftersom vadslagning är olagligt i Dubai. ISU godkände dock inte Dubai Icederby Grand Prix 2014 och informerade sina förbundsmedlemmar och alla skridskoåkare om att de skulle beläggas med livstidsförbud enligt behörighetsreglerna om de deltog i evenemanget. |
| --- | --- |

8.

Potentiella konkurrenter har tidigare försökt arrangera alternativa evenemang för hastighetsåkning på skridskor. I beslutet beskrivs Icederbys misslyckade försök att arrangera ett evenemang. Icederby avsåg att under sex år i följd, mellan åren 2014 och 2020, arrangera en serie av evenemang (Icederby Grand Prix). I december 2011 kontaktade Icederby ISU för att ingå ett partnerskapsavtal och lägga fram sin handlingsplan. Inledningsvis hade Icederby för avsikt att tillåta vadslagning i samband med sina planerade Grand Prix-evenemang i värdländer där detta är lagligt. I januari 2012 uppdaterade ISU sin etikkod och införde en skyldighet att avstå från att delta i alla former av vadslagning. Två år senare informerade Icederby ISU om att ingen vadslagning skulle organiseras i samband med det planerade evenemanget Dubai Icederby Grand Prix, eftersom vadslagning är olagligt i Dubai. ISU godkände dock inte Dubai Icederby Grand Prix 2014 och informerade sina förbundsmedlemmar och alla skridskoåkare om att de skulle beläggas med livstidsförbud enligt behörighetsreglerna om de deltog i evenemanget.

| 9. | Klagandena hade för avsikt att tävla i Dubai Icederby Grand Prix 2014. De avstod dock från att göra det eftersom de inte ville riskera livstidsförbud enligt behörighetsreglerna. Till slut beslutade Icederby att inte arrangera Dubai Icederby Grand Prix 2014 eftersom det inte var möjligt att säkra deltagande av skridskoåkare. |
| --- | --- |

9.

Klagandena hade för avsikt att tävla i Dubai Icederby Grand Prix 2014. De avstod dock från att göra det eftersom de inte ville riskera livstidsförbud enligt behörighetsreglerna. Till slut beslutade Icederby att inte arrangera Dubai Icederby Grand Prix 2014 eftersom det inte var möjligt att säkra deltagande av skridskoåkare.

Rättslig bedömning

| 10. | Kommissionen anser att ISU:s behörighetsregler utgör ett beslut av en företagssammanslutning som strider mot artikel 101.1 i EUF-fördraget och inte uppfyller de fyra kumulativa villkoren i artikel 101.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen anser att ISU:s behörighetsregler utgör ett beslut av en företagssammanslutning som strider mot artikel 101.1 i EUF-fördraget och inte uppfyller de fyra kumulativa villkoren i artikel 101.3 i EUF-fördraget.

a)   Relevant marknad

| 11. | I beslutet finner kommissionen att konkurrensbegränsningen äger rum på världsmarknaden för arrangemang och kommersiellt utnyttjande av internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor, oavsett om arrangemanget och det kommersiella utnyttjandet tillhör samma relevanta produktmarknad, och oavsett om det finns ytterligare skillnader mellan i) individuella evenemang för hastighetsåkning på skridskor och serier av evenemang, ii) evenemang för hastighetsåkning på skridskor på lång och kort distans, och iii) årligen återkommande evenemang för hastighetsåkning på skridskor (såsom VM och EM) och evenemang som arrangeras med flera års mellanrum (såsom de olympiska vinterspelen). ISU har förmåga att påverka konkurrensen på den relevanta marknaden eftersom det är både det styrande och enda reglerande organ för idrottsgrenen hastighetsåkning på skridskor, med ensam bestämmanderätt vad gäller godkännande av internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor. ISU:s betydande marknadsmakt framgår av det faktum att inget annat företag förutom ISU och dess förbundsmedlemmar har lyckats träda in på den relevanta marknaden. |
| --- | --- |

11.

I beslutet finner kommissionen att konkurrensbegränsningen äger rum på världsmarknaden för arrangemang och kommersiellt utnyttjande av internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor, oavsett om arrangemanget och det kommersiella utnyttjandet tillhör samma relevanta produktmarknad, och oavsett om det finns ytterligare skillnader mellan i) individuella evenemang för hastighetsåkning på skridskor och serier av evenemang, ii) evenemang för hastighetsåkning på skridskor på lång och kort distans, och iii) årligen återkommande evenemang för hastighetsåkning på skridskor (såsom VM och EM) och evenemang som arrangeras med flera års mellanrum (såsom de olympiska vinterspelen). ISU har förmåga att påverka konkurrensen på den relevanta marknaden eftersom det är både det styrande och enda reglerande organ för idrottsgrenen hastighetsåkning på skridskor, med ensam bestämmanderätt vad gäller godkännande av internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor. ISU:s betydande marknadsmakt framgår av det faktum att inget annat företag förutom ISU och dess förbundsmedlemmar har lyckats träda in på den relevanta marknaden.

b)   Beslut av företagssammanslutning

| 12. | Kommissionen anser att ISU utgör en företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget. ISU bedriver ekonomisk verksamhet i den mån det bedriver kommersiell verksamhet i samband med arrangemang och kommersiellt utnyttjande av evenemang för hastighetsåkning på skridskor. ISU är närmare bestämt ett förbund som består av individuella nationella förbund som förvaltar hastighetsåkning på skridskor och bedriver ekonomisk verksamhet på nationell nivå. Eftersom förbundsmedlemmarna i sig utgör företag, är ISU en företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 101.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen anser att ISU utgör en företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget. ISU bedriver ekonomisk verksamhet i den mån det bedriver kommersiell verksamhet i samband med arrangemang och kommersiellt utnyttjande av evenemang för hastighetsåkning på skridskor. ISU är närmare bestämt ett förbund som består av individuella nationella förbund som förvaltar hastighetsåkning på skridskor och bedriver ekonomisk verksamhet på nationell nivå. Eftersom förbundsmedlemmarna i sig utgör företag, är ISU en företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 101.1 i EUF-fördraget.

| 13. | Enligt ISU:s allmänna föreskrifter är behörighetsreglerna bindande för alla förbundsmedlemmar och deras anslutna klubbar när det gäller internationella frågor. Därmed samordnar behörighetsreglerna ISU-förbundsmedlemmarnas beteenden och utgör ett beslut av en företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 101.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

13.

Enligt ISU:s allmänna föreskrifter är behörighetsreglerna bindande för alla förbundsmedlemmar och deras anslutna klubbar när det gäller internationella frågor. Därmed samordnar behörighetsreglerna ISU-förbundsmedlemmarnas beteenden och utgör ett beslut av en företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 101.1 i EUF-fördraget.

c)   Konkurrensbegränsning genom syfte

| 14. | I beslutet finner kommissionen att behörighetsreglerna har ett konkurrensbegränsande syfte i den mening som avses i artikel 101.1 i EUF-fördraget, med avseende på deras innehåll, mål och rättsliga och ekonomiska sammanhang. |
| --- | --- |

14.

I beslutet finner kommissionen att behörighetsreglerna har ett konkurrensbegränsande syfte i den mening som avses i artikel 101.1 i EUF-fördraget, med avseende på deras innehåll, mål och rättsliga och ekonomiska sammanhang.

| 15. | Enligt 2014 års behörighetsregler förlorar idrottare som deltar i evenemang som inte godkänts av ISU sin behörighet att delta i ISU:s tävlingar. Särskilt relevant är att idrottarna inte skulle kunna ansöka om återinträde om de förlorade sin behörighet på grund av att de deltagit i ett icke godkänt evenemang. En överträdelse av 2014 års behörighetsregler skulle leda därför till ett livstidsförbud. Sanktionen gällde oavsett om det icke godkända evenemanget riskerade idrottarens hälsa och säkerhet eller äventyrade idrottens integritet. I ISU:s stadgar anges till och med att syftet med 2014 års behörighetsregler är att skydda ”ISU:s ekonomiska och andra intressen”. Behörighetsreglerna från 2014 begränsade professionella hastighetsskridskoåkares möjligheter att fritt delta i internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor arrangerade av tredje parter, och hindrade därmed (potentiella) konkurrerande arrangörer av evenemang för hastighetsåkning på skridskor från att anlita idrottarnas tjänster, vilket är nödvändigt för att arrangera sådana evenemang. |
| --- | --- |

15.

Enligt 2014 års behörighetsregler förlorar idrottare som deltar i evenemang som inte godkänts av ISU sin behörighet att delta i ISU:s tävlingar. Särskilt relevant är att idrottarna inte skulle kunna ansöka om återinträde om de förlorade sin behörighet på grund av att de deltagit i ett icke godkänt evenemang. En överträdelse av 2014 års behörighetsregler skulle leda därför till ett livstidsförbud. Sanktionen gällde oavsett om det icke godkända evenemanget riskerade idrottarens hälsa och säkerhet eller äventyrade idrottens integritet. I ISU:s stadgar anges till och med att syftet med 2014 års behörighetsregler är att skydda ”ISU:s ekonomiska och andra intressen”. Behörighetsreglerna från 2014 begränsade professionella hastighetsskridskoåkares möjligheter att fritt delta i internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor arrangerade av tredje parter, och hindrade därmed (potentiella) konkurrerande arrangörer av evenemang för hastighetsåkning på skridskor från att anlita idrottarnas tjänster, vilket är nödvändigt för att arrangera sådana evenemang.

| 16. | ISU såg över sina behörighetsregler år 2016, men detta ändrar inte kommissionens slutsats att behörighetsreglerna har ett konkurrensbegränsande syfte. Det automatiska införandet av livstidsförbud har visserligen tagits bort i 2016 års behörighetsregler, men de reviderade sanktionerna är fortfarande oproportionerligt bestraffande mot bakgrund av hastighetsskridskoåkares förhållandevis korta karriär. De skiljer sig därför inte åt från 2014 års behörighetsregler i sitt syfte att förhindra idrottare att delta i alternativa evenemang för hastighetsåkning på skridskor och utestänga konkurrerande arrangörer av sådana evenemang. |
| --- | --- |

16.

ISU såg över sina behörighetsregler år 2016, men detta ändrar inte kommissionens slutsats att behörighetsreglerna har ett konkurrensbegränsande syfte. Det automatiska införandet av livstidsförbud har visserligen tagits bort i 2016 års behörighetsregler, men de reviderade sanktionerna är fortfarande oproportionerligt bestraffande mot bakgrund av hastighetsskridskoåkares förhållandevis korta karriär. De skiljer sig därför inte åt från 2014 års behörighetsregler i sitt syfte att förhindra idrottare att delta i alternativa evenemang för hastighetsåkning på skridskor och utestänga konkurrerande arrangörer av sådana evenemang.

d)   Konkurrensbegränsning genom resultat

| 17. | Även om det inte är nödvändigt att analysera behörighetsreglernas resultat anser kommissionen att de även har ett konkurrensbegränsande resultat. I behörighetsreglernas frånvaro hade idrottarna kunnat erbjuda sina tjänster till andra arrangörer av evenemang för hastighetsåkning på skridskor än ISU eller dess förbundsmedlemmar och det skulle inte finnas något annat oöverstigligt hinder för inträde. Potentiella konkurrenter skulle ha haft konkreta möjligheter att arrangera och kommersiellt utnyttja internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor. |
| --- | --- |

17.

Även om det inte är nödvändigt att analysera behörighetsreglernas resultat anser kommissionen att de även har ett konkurrensbegränsande resultat. I behörighetsreglernas frånvaro hade idrottarna kunnat erbjuda sina tjänster till andra arrangörer av evenemang för hastighetsåkning på skridskor än ISU eller dess förbundsmedlemmar och det skulle inte finnas något annat oöverstigligt hinder för inträde. Potentiella konkurrenter skulle ha haft konkreta möjligheter att arrangera och kommersiellt utnyttja internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor.

| 18. | Behörighetsreglerna gör att ISU och dess förbundsmedlemmar kan behålla sitt marknadsinflytande. I själva verket finns det inte några tredje parter som arrangerar och kommersiellt utnyttjar internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor. Icederby skulle sannolikt ha kunnat träda in på marknaden om inte behörighetsreglerna hade funnits, eftersom dessa ledde till att idrottarnas deltagande i dess evenemang inte kunde säkerställas. Icederby skulle ha arrangerat sina evenemang utanför ISO:s säsong, och skulle ha erbjudit konsumenterna ytterligare evenemang för hastighetsåkning på skridskor och ytterligare inkomstmöjligheter för idrottarna. |
| --- | --- |

18.

Behörighetsreglerna gör att ISU och dess förbundsmedlemmar kan behålla sitt marknadsinflytande. I själva verket finns det inte några tredje parter som arrangerar och kommersiellt utnyttjar internationella evenemang för hastighetsåkning på skridskor. Icederby skulle sannolikt ha kunnat träda in på marknaden om inte behörighetsreglerna hade funnits, eftersom dessa ledde till att idrottarnas deltagande i dess evenemang inte kunde säkerställas. Icederby skulle ha arrangerat sina evenemang utanför ISO:s säsong, och skulle ha erbjudit konsumenterna ytterligare evenemang för hastighetsåkning på skridskor och ytterligare inkomstmöjligheter för idrottarna.

| 19. | Detta visar att behörighetsreglerna har en negativ inverkan på flera konkurrensparametrar, särskilt i) produktion, och ii) konsumenternas valfrihet samt innovation. För det första begränsas produktionen eftersom potentiella nya aktörer hindras från att anlita idrottarnas tjänster och därför inte kan arrangera ytterligare evenemang för hastighetsåkning på skridskor utan ISU:s godkännande. För det andra har behörighetsreglerna en negativ inverkan på konsumenternas valfrihet och på innovationen, eftersom potentiella konkurrenter hade kunnat erbjuda annorlunda och innovativa format för evenemang för hastighetsåkning på skridskor. Icederby försökte till exempel införa ett nytt format för hastighetsåkning på skridskor, där kort- och långdistansåkare tävlar sida vid sida. |
| --- | --- |

19.

Detta visar att behörighetsreglerna har en negativ inverkan på flera konkurrensparametrar, särskilt i) produktion, och ii) konsumenternas valfrihet samt innovation. För det första begränsas produktionen eftersom potentiella nya aktörer hindras från att anlita idrottarnas tjänster och därför inte kan arrangera ytterligare evenemang för hastighetsåkning på skridskor utan ISU:s godkännande. För det andra har behörighetsreglerna en negativ inverkan på konsumenternas valfrihet och på innovationen, eftersom potentiella konkurrenter hade kunnat erbjuda annorlunda och innovativa format för evenemang för hastighetsåkning på skridskor. Icederby försökte till exempel införa ett nytt format för hastighetsåkning på skridskor, där kort- och långdistansåkare tävlar sida vid sida.

e)   ”Meca-Medina”-kriterierna är inte uppfyllda

| 20. | Behörighetsreglerna rör arrangemang av idrottstävlingar. I målet Meca-Medina fastslog EU-domstolen att sådana regler vanligen omfattas av EU:s konkurrensrätt. De kan falla utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget under vissa omständigheter, med hänsyn till i) det övergripande sammanhang i vilket beslutet har fattats eller för vilket det medför verkningar och framför allt dess syften, ii) huruvida de konkurrensbegränsningar som bestämmelserna ger upphov till är en nödvändig följd av dessa syften, och iii) huruvida de är proportionerliga i förhållande till dessa. |
| --- | --- |

20.

Behörighetsreglerna rör arrangemang av idrottstävlingar. I målet Meca-Medina fastslog EU-domstolen att sådana regler vanligen omfattas av EU:s konkurrensrätt. De kan falla utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget under vissa omständigheter, med hänsyn till i) det övergripande sammanhang i vilket beslutet har fattats eller för vilket det medför verkningar och framför allt dess syften, ii) huruvida de konkurrensbegränsningar som bestämmelserna ger upphov till är en nödvändig följd av dessa syften, och iii) huruvida de är proportionerliga i förhållande till dessa.

| 21. | Kommissionen anser att behörighetsreglerna inte tjänar rent legitima syften utan även andra intressen för ISU, däribland dess ekonomiska intressen. Kommissionen anser dessutom att behörighetsreglerna varken är en nödvändig följd av strävan efter att uppnå ett legitimt syfte eller är proportionerliga för att uppnå legitima syften, särskilt med tanke på den oproportionerliga karaktären hos ISU:s obehörighetssanktioner (som kan sträcka sig till livstidsförbud), och det faktum att idrottarna bestraffas om de deltar i icke godkända evenemang, utan att godkännandet av evenemang som arrangeras av tredje parter grundas på tydliga, objektiva, transparenta och icke-diskriminerande kriterier. Behörighetsreglerna faller därför inte utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen anser att behörighetsreglerna inte tjänar rent legitima syften utan även andra intressen för ISU, däribland dess ekonomiska intressen. Kommissionen anser dessutom att behörighetsreglerna varken är en nödvändig följd av strävan efter att uppnå ett legitimt syfte eller är proportionerliga för att uppnå legitima syften, särskilt med tanke på den oproportionerliga karaktären hos ISU:s obehörighetssanktioner (som kan sträcka sig till livstidsförbud), och det faktum att idrottarna bestraffas om de deltar i icke godkända evenemang, utan att godkännandet av evenemang som arrangeras av tredje parter grundas på tydliga, objektiva, transparenta och icke-diskriminerande kriterier. Behörighetsreglerna faller därför inte utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget.

f)   Inget undantag i enlighet med artikel 101.3 i EUF-fördraget

| 22. | ISU har inte kunnat visa att de kumulativa villkoren i artikel 101.3 i EUF-fördraget är uppfyllda. Behörighetsreglerna är dessutom varken nödvändiga eller proportionerliga. Det finns mindre begränsande sätt att uppnå de påstådda effektivitetsvinsterna. Reglerna innebär dessutom att konkurrensen elimineras fullständigt genom att ett oöverstigligt inträdeshinder skapas för tredje parter som vill arrangera och kommersiellt utnyttja evenemang för hastighetsåkning på skridskor. |
| --- | --- |

22.

ISU har inte kunnat visa att de kumulativa villkoren i artikel 101.3 i EUF-fördraget är uppfyllda. Behörighetsreglerna är dessutom varken nödvändiga eller proportionerliga. Det finns mindre begränsande sätt att uppnå de påstådda effektivitetsvinsterna. Reglerna innebär dessutom att konkurrensen elimineras fullständigt genom att ett oöverstigligt inträdeshinder skapas för tredje parter som vill arrangera och kommersiellt utnyttja evenemang för hastighetsåkning på skridskor.

g)   ISU:s regler för överklagande och skiljedom förstärker konkurrensbegränsningen

| 23. | Enligt ISU:s regler för överklagande och skiljedom har skiljedomstolen för idrott (CAS), med säte i Lausanne, Schweiz, exklusiv jurisdiktion vid eventuella överklaganden av behörighetsreglernas tillämpning. Kommissionen finner inte att reglerna om överklagande och skiljedom inskränker idrottarnas rätt till ett effektivt domstolskydd. Kommissionen anser dock att dessa regler, vid överklagande av konkurrensbegränsande ISU beslut, förstärker inskränkningen av idrottarnas kommersiella frihet och avskärmningen av potentiella konkurrenter. |
| --- | --- |

23.

Enligt ISU:s regler för överklagande och skiljedom har skiljedomstolen för idrott (CAS), med säte i Lausanne, Schweiz, exklusiv jurisdiktion vid eventuella överklaganden av behörighetsreglernas tillämpning. Kommissionen finner inte att reglerna om överklagande och skiljedom inskränker idrottarnas rätt till ett effektivt domstolskydd. Kommissionen anser dock att dessa regler, vid överklagande av konkurrensbegränsande ISU beslut, förstärker inskränkningen av idrottarnas kommersiella frihet och avskärmningen av potentiella konkurrenter.

Böter

| 24. | I detta beslut ålägger kommissionen inte ISU böter, av följande kumulativa skäl: i) Detta är det första beslut i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1/2003 som kommissionen antar rörande regler som fastställs av styrande organ inom idrotten, medan idrottens specifika karaktär erkänns i artikel 165 i EUF-fördraget. ii) ISU:s behörighetsregler har varit offentligt kända sedan de antogs och varit gällande år 1998. iii) ISU är ett internationellt idrottsförbund som utöver sina kommersiella verksamheter agerar för att främja hastighetsåkning på skridskor i världen, bland annat genom att lägga en del av sina intäkter på utveckling av idrotten. |
| --- | --- |

24.

I detta beslut ålägger kommissionen inte ISU böter, av följande kumulativa skäl: i) Detta är det första beslut i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1/2003 som kommissionen antar rörande regler som fastställs av styrande organ inom idrotten, medan idrottens specifika karaktär erkänns i artikel 165 i EUF-fördraget. ii) ISU:s behörighetsregler har varit offentligt kända sedan de antogs och varit gällande år 1998. iii) ISU är ett internationellt idrottsförbund som utöver sina kommersiella verksamheter agerar för att främja hastighetsåkning på skridskor i världen, bland annat genom att lägga en del av sina intäkter på utveckling av idrotten.

| 25. | Kommissionen anser dock att ISU bör föreläggas löpande vite för det fall att ISU inte upphör med överträdelsen inom 90 dagar räknat från dagen för delgivningen av beslutet. |
| --- | --- |

25.

Kommissionen anser dock att ISU bör föreläggas löpande vite för det fall att ISU inte upphör med överträdelsen inom 90 dagar räknat från dagen för delgivningen av beslutet.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/13

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

(2018/C 148/07)

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som anges i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 14.3.2018 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 14.3.2018–31.12.2018 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd eller grupp av bestånd | SBR/678- |
| Art | Fläckpagell (Pagellus bogaraveo) |
| Område | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 05/TQ2285 |

Datum och tidpunkt för stängning

14.3.2018

Varaktighet

14.3.2018–31.12.2018

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd eller grupp av bestånd

SBR/678-

Art

Fläckpagell (Pagellus bogaraveo)

Område

Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

05/TQ2285

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/13

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

(2018/C 148/08)

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som anges i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 14.3.2018 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 14.3.2018–31.12.2018 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd eller grupp av bestånd | ANF/8C3411 |
| Art | Marulk (Lophiidae) |
| Område | 8c, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 06/TQ120 |

Datum och tidpunkt för stängning

14.3.2018

Varaktighet

14.3.2018–31.12.2018

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd eller grupp av bestånd

ANF/8C3411

Art

Marulk (Lophiidae)

Område

8c, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

06/TQ120

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/14

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

(2018/C 148/09)

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som anges i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 22.3.2018 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 22.3.2018–30.6.2018 |
| Medlemsstat | Europeiska unionen (alla medlemsstater) |
| Bestånd eller grupp av bestånd | RED/N3M. |
| Art | Kungsfiskar (Sebastes spp.) |
| Område | Nafo 3M |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 07/TQ120 |

Datum och tidpunkt för stängning

22.3.2018

Varaktighet

22.3.2018–30.6.2018

Medlemsstat

Europeiska unionen (alla medlemsstater)

Bestånd eller grupp av bestånd

RED/N3M.

Art

Kungsfiskar (Sebastes spp.)

Område

Nafo 3M

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

07/TQ120

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 148/15

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8878 – SEB/ALI)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 148/10)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 19 april 2018 en anmälan av en föreslagen koncentration i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).
  Denna anmälan berör följande företag:






  — | Skandinaviska Enskilda Banken AB (Sverige, SEB), |
| --- | --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 19 april 2018 en anmälan av en föreslagen koncentration i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Denna anmälan berör följande företag:

—

Skandinaviska Enskilda Banken AB (Sverige, SEB),

| — | Aura Light International AB (Nederländerna, ALI), för närvarande kontrollerat av FSN Capital Holding Jersey Limited. |
| --- | --- |

—

Aura Light International AB (Nederländerna, ALI), för närvarande kontrollerat av FSN Capital Holding Jersey Limited.

SEB förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över ALI.

Koncentrationen genomförs genom kontraktsbestämmelser.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   SEB: tillhandahåller ett brett utbud av finansiella tjänster till privat- och företagskunder.
  —   ALI: utveckling, tillverkning och försäljning av belysningslösningar till företagskunder. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   SEB: tillhandahåller ett brett utbud av finansiella tjänster till privat- och företagskunder.

—   ALI: utveckling, tillverkning och försäljning av belysningslösningar till företagskunder.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.
  Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:
  M.8878 – SEB/ALI
  Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:





  E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.8878 – SEB/ALI

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---