# Euroopan unionin C 101/16.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 101 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta16. maaliskuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 101

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta16. maaliskuu 2018

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2016–2017Istunnot 4.–7. heinäkuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 289, 31.8.2017 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2016–2017Istunnot 4.–7. heinäkuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 289, 31.8.2017 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

EUVL C 289, 31.8.2017

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. heinäkuuta 2016 |
| 2018/C 101/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 pakolaisista: sosiaalinen osallisuus ja integroituminen työmarkkinoille (2015/2321(INI)) | 2 |
| 2018/C 101/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 parlamentin vuonna 2010 antamien sosiaali- ja ympäristönormeja, ihmisoikeuksia ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien suositusten täytäntöönpanosta (2015/2038(INI)) | 19 |
| 2018/C 101/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (2015/2105(INI)) | 30 |
| 2018/C 101/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (2015/2340(INI)) | 47 |
| | Keskiviikko 6. heinäkuuta 2016 |
| 2018/C 101/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelusta: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa (2015/2353(INI)) | 64 |
| 2018/C 101/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (2016/2038(INI)) | 79 |
| 2018/C 101/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 innovointiin liittyvistä synergiavaikutuksista: Euroopan rakenne- ja investointirahastot, Horisontti 2020 ja muut eurooppalaiset innovaatiorahastot sekä EU:n ohjelmat (2016/2695(RSP)) | 111 |
| 2018/C 101/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 komission vuoden 2017 työohjelmaa koskevista strategisista painopisteistä (2016/2773(RSP)) | 116 |
| 2018/C 101/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 Japanin päätöksestä käynnistää uudelleen valaanpyynti kaudella 2015–2016 (2016/2600(RSP)) | 123 |
| | Torstai 7. heinäkuuta 2016 |
| 2018/C 101/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 henkilöiden, joilla on albinismi, tilanteesta Afrikassa, erityisesti Malawissa (2016/2807(RSP)) | 126 |
| 2018/C 101/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 Bahrainista (2016/2808(RSP)) | 130 |
| 2018/C 101/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 Myanmarista, erityisesti rohingyaväestön tilanteesta (2016/2809(RSP)) | 134 |
| 2018/C 101/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota vammaisyleissopimuksen komitean päätelmiin (2015/2258(INI)) | 138 |
| 2018/C 101/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta komission asetukseksi muiden kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevien sallittujen terveysväitteiden luettelosta annetun asetuksen (EU) N:o 432/2012 muuttamisesta (D44599/02 – 2016/2708(RPS)) | 163 |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan parlamentti |
| | Torstai 7. heinäkuuta 2016 |
| 2018/C 101/15 | Euroopan parlamentin suositus neuvostolle 7. heinäkuuta 2016 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 71. istunnosta (2016/2020(INI)) | 166 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. heinäkuuta 2016

2018/C 101/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 pakolaisista: sosiaalinen osallisuus ja integroituminen työmarkkinoille (2015/2321(INI))

2

2018/C 101/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 parlamentin vuonna 2010 antamien sosiaali- ja ympäristönormeja, ihmisoikeuksia ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien suositusten täytäntöönpanosta (2015/2038(INI))

19

2018/C 101/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (2015/2105(INI))

30

2018/C 101/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (2015/2340(INI))

47

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2016

2018/C 101/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelusta: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa (2015/2353(INI))

64

2018/C 101/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (2016/2038(INI))

79

2018/C 101/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 innovointiin liittyvistä synergiavaikutuksista: Euroopan rakenne- ja investointirahastot, Horisontti 2020 ja muut eurooppalaiset innovaatiorahastot sekä EU:n ohjelmat (2016/2695(RSP))

111

2018/C 101/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 komission vuoden 2017 työohjelmaa koskevista strategisista painopisteistä (2016/2773(RSP))

116

2018/C 101/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 Japanin päätöksestä käynnistää uudelleen valaanpyynti kaudella 2015–2016 (2016/2600(RSP))

123

Torstai 7. heinäkuuta 2016

2018/C 101/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 henkilöiden, joilla on albinismi, tilanteesta Afrikassa, erityisesti Malawissa (2016/2807(RSP))

126

2018/C 101/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 Bahrainista (2016/2808(RSP))

130

2018/C 101/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 Myanmarista, erityisesti rohingyaväestön tilanteesta (2016/2809(RSP))

134

2018/C 101/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota vammaisyleissopimuksen komitean päätelmiin (2015/2258(INI))

138

2018/C 101/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta komission asetukseksi muiden kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevien sallittujen terveysväitteiden luettelosta annetun asetuksen (EU) N:o 432/2012 muuttamisesta (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

163

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Torstai 7. heinäkuuta 2016

2018/C 101/15

Euroopan parlamentin suositus neuvostolle 7. heinäkuuta 2016 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 71. istunnosta (2016/2020(INI))

166

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 5. heinäkuuta 2016 |
| 2018/C 101/16 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Perun tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE)) | 176 |
| 2018/C 101/17 | P8_TA(2016)0296Liikkuvien työkoneiden päästöraja-arvot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästöraja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta | 177 |
| | Keskiviikko 6. heinäkuuta 2016 |
| 2018/C 101/18 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan puitesopimusta Azerbaidžanin tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, tekemisestä (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE)) | 178 |
| 2018/C 101/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2016 varainhoitovuodeksi 2016: varainhoitovuoden 2015 ylijäämän ottaminen talousarvioon (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD)) | 179 |
| 2018/C 101/20 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD)) | 181 |
| 2018/C 101/21 | Euroopan parlamentin tarkistukset 6. heinäkuuta 2016 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi energiatehokkuusmerkintää koskevan kehyksen vahvistamisesta ja direktiivin 2010/30/EU kumoamisesta (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) | 182 |
| 2018/C 101/22 | P8_TA(2016)0305Eurooppalainen raja- ja rannikkovartiosto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan raja- ja rannikkovartiostosta sekä asetuksen (EY) N:o 2007/2004, asetuksen (EY) N:o 863/2007 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta | 222 |
| 2018/C 101/23 | P8_TA(2016)0306Euroopan meriturvallisuusvirasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta | 223 |
| 2018/C 101/24 | P8_TA(2016)0307Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta | 224 |
| 2018/C 101/25 | P8_TA(2016)0308OLAFin valvontakomitean sihteeristö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean sihteeristön osalta (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean sihteeristön osalta | 225 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 5. heinäkuuta 2016

2018/C 101/16

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Perun tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

176

2018/C 101/17

P8_TA(2016)0296Liikkuvien työkoneiden päästöraja-arvot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästöraja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta

177

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2016

2018/C 101/18

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan puitesopimusta Azerbaidžanin tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, tekemisestä (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

178

2018/C 101/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2016 varainhoitovuodeksi 2016: varainhoitovuoden 2015 ylijäämän ottaminen talousarvioon (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

179

2018/C 101/20

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

181

2018/C 101/21

Euroopan parlamentin tarkistukset 6. heinäkuuta 2016 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi energiatehokkuusmerkintää koskevan kehyksen vahvistamisesta ja direktiivin 2010/30/EU kumoamisesta (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

182

2018/C 101/22

P8_TA(2016)0305Eurooppalainen raja- ja rannikkovartiosto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan raja- ja rannikkovartiostosta sekä asetuksen (EY) N:o 2007/2004, asetuksen (EY) N:o 863/2007 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta

222

2018/C 101/23

P8_TA(2016)0306Euroopan meriturvallisuusvirasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta

223

2018/C 101/24

P8_TA(2016)0307Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta

224

2018/C 101/25

P8_TA(2016)0308OLAFin valvontakomitean sihteeristö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean sihteeristön osalta (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean sihteeristön osalta

225

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

16.3.2018

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2016–2017

Istunnot 4.–7. heinäkuuta 2016

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

  EUVL C 289, 31.8.2017
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. heinäkuuta 2016

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/2

---

P8_TA(2016)0297

Pakolaiset: sosiaalinen osallisuus ja integroituminen työmarkkinoille

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 pakolaisista: sosiaalinen osallisuus ja integroituminen työmarkkinoille (2015/2321(INI))

(2018/C 101/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 78 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 78 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (1),

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa (2),

| — | ottaa huomioon muuttoliikettä koskevan komission kymmenkohtaisen toimintasuunnitelman, joka esiteltiin Luxemburgissa 20. huhtikuuta 2015 pidetyssä ulkoasiainneuvoston ja sisäasioiden neuvoston yhteisessä istunnossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuttoliikettä koskevan komission kymmenkohtaisen toimintasuunnitelman, joka esiteltiin Luxemburgissa 20. huhtikuuta 2015 pidetyssä ulkoasiainneuvoston ja sisäasioiden neuvoston yhteisessä istunnossa,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagenda” (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagenda” (COM(2015)0240),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten” (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten” (COM(2016)0377),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten (COM(2016)0378),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle” (COM(2016)0381),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta (COM(2015)0452),

| — | ottaa huomioon kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (vastaanottodirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (vastaanottodirektiivi),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Palauttamista koskeva EU:n toimintaohjelma” (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Palauttamista koskeva EU:n toimintaohjelma” (COM(2015)0453),

| — | ottaa huomioon komission suosituksen palauttamistoimenpiteitä varten laaditusta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttöön tarkoitetusta yhteisestä ”palauttamiskäsikirjasta” (C(2015)6250), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission suosituksen palauttamistoimenpiteitä varten laaditusta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttöön tarkoitetusta yhteisestä ”palauttamiskäsikirjasta” (C(2015)6250),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon julkisia hankintoja koskevista säännöistä nykyisessä turvapaikkakriisissä (COM(2015)0454), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon julkisia hankintoja koskevista säännöistä nykyisessä turvapaikkakriisissä (COM(2015)0454),

| — | ottaa huomioon komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n ulkoisen toiminnan rooli Euroopan pakolaiskriisin ratkaisemisessa” (JOIN(2015)0040), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n ulkoisen toiminnan rooli Euroopan pakolaiskriisin ratkaisemisessa” (JOIN(2015)0040),

| — | ottaa huomioon komission päätöksen Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission päätöksen Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi (C(2015)7293),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta: Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvat välittömät operatiiviset, taloudelliset ja lainsäädäntötoimenpiteet” (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta: Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvat välittömät operatiiviset, taloudelliset ja lainsäädäntötoimenpiteet” (COM(2015)0490),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Siirtolaisten salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma (2015–2020)” (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Siirtolaisten salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma (2015–2020)” (COM(2015)0285),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten”,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta – Tilannekatsaus Euroopan muuttoliikeagendaan sisältyvien ensisijaisten toimien toteutukseen” (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta – Tilannekatsaus Euroopan muuttoliikeagendaan sisältyvien ensisijaisten toimien toteutukseen” (COM(2015)0510),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston kokouksessaan kesäkuussa 2014, ylimääräisessä kokouksessaan 23. huhtikuuta 2015, kokouksessaan 25. ja 26. kesäkuuta 2015, muuttoliikkeestä pidetyssä EU:n valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa 23. syyskuuta 2015, kokouksessaan 15. lokakuuta 2015, kokouksessaan 17. ja 18. joulukuuta 2015 ja kokouksessaan 18. ja 19. helmikuuta 2016 antamat päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston kokouksessaan kesäkuussa 2014, ylimääräisessä kokouksessaan 23. huhtikuuta 2015, kokouksessaan 25. ja 26. kesäkuuta 2015, muuttoliikkeestä pidetyssä EU:n valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa 23. syyskuuta 2015, kokouksessaan 15. lokakuuta 2015, kokouksessaan 17. ja 18. joulukuuta 2015 ja kokouksessaan 18. ja 19. helmikuuta 2016 antamat päätelmät,

| — | ottaa huomioon neuvoston turvallisista alkuperämaista kokouksessaan 20. heinäkuuta 2015, muuttoliikkeestä kokouksessaan 20. heinäkuuta 2015, palauttamispolitiikan tulevaisuudesta kokouksessaan 8. lokakuuta 2015, muuttoliikkeestä kokouksessaan 12. lokakuuta 2015, toimenpiteistä pakolais- ja muuttoliikekriisin käsittelemiseksi kokouksessaan 9. marraskuuta 2015 ja kansalaisuudettomuudesta kokouksessaan 4. joulukuuta 2015 antamat päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston turvallisista alkuperämaista kokouksessaan 20. heinäkuuta 2015, muuttoliikkeestä kokouksessaan 20. heinäkuuta 2015, palauttamispolitiikan tulevaisuudesta kokouksessaan 8. lokakuuta 2015, muuttoliikkeestä kokouksessaan 12. lokakuuta 2015, toimenpiteistä pakolais- ja muuttoliikekriisin käsittelemiseksi kokouksessaan 9. marraskuuta 2015 ja kansalaisuudettomuudesta kokouksessaan 4. joulukuuta 2015 antamat päätelmät,

| — | ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien kokouksessaan 20. heinäkuuta 2015 antamat päätelmät 20 000:n selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevan henkilön uudelleensijoittamisesta monenvälisten ja kansallisten järjestelmien avulla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien kokouksessaan 20. heinäkuuta 2015 antamat päätelmät 20 000:n selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevan henkilön uudelleensijoittamisesta monenvälisten ja kansallisten järjestelmien avulla,

| — | ottaa huomioon 15. lokakuuta 2015 hyväksytyn EU:n ja Turkin yhteisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. lokakuuta 2015 hyväksytyn EU:n ja Turkin yhteisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 annetun itäisen Välimeren ja Länsi-Balkanin välistä reittiä käsitelleen korkean tason konferenssin julkilausuman ja 25. lokakuuta 2015 pidetyssä kokouksessa annetun johtajien julkilausuman Länsi-Balkanin reitin pakolaisvirroista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 annetun itäisen Välimeren ja Länsi-Balkanin välistä reittiä käsitelleen korkean tason konferenssin julkilausuman ja 25. lokakuuta 2015 pidetyssä kokouksessa annetun johtajien julkilausuman Länsi-Balkanin reitin pakolaisvirroista,

| — | ottaa huomioon Vallettassa 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyssä muuttoliikettä käsitelleessä EU–Afrikka-huippukokouksessa hyväksytyn toimintasuunnitelman ja poliittisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Vallettassa 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyssä muuttoliikettä käsitelleessä EU–Afrikka-huippukokouksessa hyväksytyn toimintasuunnitelman ja poliittisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon oikeudesta perheenyhdistämiseen 22. syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudesta perheenyhdistämiseen 22. syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY,

| — | ottaa huomioon komission ja neuvoston yhteisen työllisyysraportin, joka on oheisasiakirja tiedonantoon vuotuisesta kasvuselvityksestä 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja neuvoston yhteisen työllisyysraportin, joka on oheisasiakirja tiedonantoon vuotuisesta kasvuselvityksestä 2016,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 1994 (2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 1994 (2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) työn ja selvitykset ja erityisesti sen vuotuisen selvityksen turvapaikkatilanteesta Euroopan unionissa 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) työn ja selvitykset ja erityisesti sen vuotuisen selvityksen turvapaikkatilanteesta Euroopan unionissa 2014,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen 33 artiklan 1 ja 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen 33 artiklan 1 ja 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston työn, vuosikertomukset ja tutkimukset ja erityisesti sen tutkimukset työvoiman vakavista hyväksikäytön muodoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston työn, vuosikertomukset ja tutkimukset ja erityisesti sen tutkimukset työvoiman vakavista hyväksikäytön muodoista,

| — | ottaa huomioon politiikkayksikkö A:n tutkimuksen maahanmuuttajien kotouttamisesta ja sen vaikutuksista työmarkkinoihin, politiikkayksikkö C:n tutkimukset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80 artiklan täytäntöönpanosta, uusista lähestymistavoista, vaihtoehtoisista väylistä ja keinoista päästä turvapaikkamenettelyjen piiriin kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille, EU:hun suuntautuvaa työvoiman muuttoliikettä koskevien uusien lainsäädäntömahdollisuuksien selvittämisestä, Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän parantamisesta ja vaihtoehdoista Dublinin järjestelmälle sekä EU:n ja kolmansien maiden välisestä yhteistyöstä muuttoliikkeen alalla ja politiikkayksikkö A:n ja politiikkayksikkö D:n muistiot ja asiakirjat muuttoliikepolitiikkaan ja pakolaisten kotouttamiseen osoitetuista EU:n varoista ja tehokkuudesta ja parhaista käytännöistä tulevaisuutta varten tehdystä analyysistä ja ulkoasioiden pääosaston politiikkayksikön tutkimuksen siirtolaisista Välimerellä ja ihmisoikeuksien suojelemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon politiikkayksikkö A:n tutkimuksen maahanmuuttajien kotouttamisesta ja sen vaikutuksista työmarkkinoihin, politiikkayksikkö C:n tutkimukset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80 artiklan täytäntöönpanosta, uusista lähestymistavoista, vaihtoehtoisista väylistä ja keinoista päästä turvapaikkamenettelyjen piiriin kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille, EU:hun suuntautuvaa työvoiman muuttoliikettä koskevien uusien lainsäädäntömahdollisuuksien selvittämisestä, Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän parantamisesta ja vaihtoehdoista Dublinin järjestelmälle sekä EU:n ja kolmansien maiden välisestä yhteistyöstä muuttoliikkeen alalla ja politiikkayksikkö A:n ja politiikkayksikkö D:n muistiot ja asiakirjat muuttoliikepolitiikkaan ja pakolaisten kotouttamiseen osoitetuista EU:n varoista ja tehokkuudesta ja parhaista käytännöistä tulevaisuutta varten tehdystä analyysistä ja ulkoasioiden pääosaston politiikkayksikön tutkimuksen siirtolaisista Välimerellä ja ihmisoikeuksien suojelemisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan muuttoliikeverkoston (EMN) tutkimukset ja erityisesti sen tutkimuksen vailla huoltajaa oleviin alaikäisiin liittyvistä toimista, käytännöistä ja tiedoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan muuttoliikeverkoston (EMN) tutkimukset ja erityisesti sen tutkimuksen vailla huoltajaa oleviin alaikäisiin liittyvistä toimista, käytännöistä ja tiedoista,

| — | ottaa huomioon YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) työn ja selvitykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) työn ja selvitykset,

| — | ottaa huomioon siirtolaisten ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan työn ja selvitykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon siirtolaisten ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan työn ja selvitykset,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) työn ja selvitykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) työn ja selvitykset,

| — | ottaa huomioon Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan työn ja selvitykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan työn ja selvitykset,

| — | ottaa huomioon 3. ja 4. joulukuuta 2015 pidetyssä alueiden komitean 115. täysistunnossa hyväksytyn lausunnon Euroopan muuttoliikeagendasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. ja 4. joulukuuta 2015 pidetyssä alueiden komitean 115. täysistunnossa hyväksytyn lausunnon Euroopan muuttoliikeagendasta,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2015 annetut Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot Euroopan muuttoliikeagendasta ja siirtolaisten salakuljetuksen vastaisesta EU:n toimintasuunnitelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2015 annetut Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot Euroopan muuttoliikeagendasta ja siirtolaisten salakuljetuksen vastaisesta EU:n toimintasuunnitelmasta,

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon pakolaisten kotouttamisesta EU:hun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon pakolaisten kotouttamisesta EU:hun,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (3),

| — | ottaa huomioon EQUAL-ohjelman kautta saadut kokemukset ja opitut asiat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EQUAL-ohjelman kautta saadut kokemukset ja opitut asiat,

| — | ottaa huomioon oikeus- ja sisäasioiden neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymät EU:n kotouttamispolitiikkaa koskevat yhteiset perusperiaatteet ja erityisesti periaatteet 3, 5 ja 7, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeus- ja sisäasioiden neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymät EU:n kotouttamispolitiikkaa koskevat yhteiset perusperiaatteet ja erityisesti periaatteet 3, 5 ja 7,

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman maahanmuuttajien kotouttamisesta, sen vaikutuksista työmarkkinoihin ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisesta ulottuvuudesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman maahanmuuttajien kotouttamisesta, sen vaikutuksista työmarkkinoihin ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisesta ulottuvuudesta (4),

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) julkaisut, erityisesti maahanmuuttoa koskevat julkaisut ”Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In”, ”Making Integration Work: Refugees and others in need of protection” ja ”A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) julkaisut, erityisesti maahanmuuttoa koskevat julkaisut ”Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In”, ”Making Integration Work: Refugees and others in need of protection” ja ”A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis”,

| — | ottaa huomioon maahanmuuttoa koskevat Eurofoundin julkaisut, erityisesti politiikan koordinointia ja pakolaisten työmarkkinoille integroitumista koskevat julkaisut ”Challenges of policy coordination for third-country nationals” ja ”Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maahanmuuttoa koskevat Eurofoundin julkaisut, erityisesti politiikan koordinointia ja pakolaisten työmarkkinoille integroitumista koskevat julkaisut ”Challenges of policy coordination for third-country nationals” ja ”Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU”,

| — | ottaa huomioon pakolaisia koskevan Kansainvälisen valuuttarahaston muistion aiheesta ”The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakolaisia koskevan Kansainvälisen valuuttarahaston muistion aiheesta ”The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges”,

| — | ottaa huomioon Asylum Information Database -tietokannan vuosikertomuksen 2014–2015 ”Common Asylum System at a turning point: Refugees caught in Europe's solidarity crisis”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Asylum Information Database -tietokannan vuosikertomuksen 2014–2015 ”Common Asylum System at a turning point: Refugees caught in Europe's solidarity crisis”,

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 toisen kerran päivitetyt Syyrian arabitasavallasta pakenevia ihmisiä koskevat UNHCR:n kansainväliset suojelunäkökohdat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 toisen kerran päivitetyt Syyrian arabitasavallasta pakenevia ihmisiä koskevat UNHCR:n kansainväliset suojelunäkökohdat,

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (5),

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (6),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (7),

| — | ottaa huomioon parlamentin politiikkayksikkö C:n helmikuussa 2016 laatiman tutkimuksen ”Female refugees and asylum seekers: the issue of integration”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin politiikkayksikkö C:n helmikuussa 2016 laatiman tutkimuksen ”Female refugees and asylum seekers: the issue of integration”,

| — | ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2016 pidetyn Euroopan sosiaalialan kolmikantahuippukokouksen päätelmät ja erityisesti eurooppalaisten talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten julkilausuman pakolaiskriisistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2016 pidetyn Euroopan sosiaalialan kolmikantahuippukokouksen päätelmät ja erityisesti eurooppalaisten talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten julkilausuman pakolaiskriisistä,

| — | ottaa huomioon vuonna 1951 tehtyyn pakolaisten oikeusasemaa koskevaan yleissopimukseen ja lapsen oikeuksia koskevaan YK:n yleissopimukseen sisältyvät kansainväliset velvoitteet ja pitää mielessä kaikkien lasten perusoikeuden maksuttomaan perusopetukseen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä tai yhteiskunnallisesta alkuperästä riippumatta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1951 tehtyyn pakolaisten oikeusasemaa koskevaan yleissopimukseen ja lapsen oikeuksia koskevaan YK:n yleissopimukseen sisältyvät kansainväliset velvoitteet ja pitää mielessä kaikkien lasten perusoikeuden maksuttomaan perusopetukseen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä tai yhteiskunnallisesta alkuperästä riippumatta,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman lasten koulutuksesta hätätilanteissa ja pitkittyneissä kriiseissä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman lasten koulutuksesta hätätilanteissa ja pitkittyneissä kriiseissä (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0204/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0204/2016),

| A. | katsoo, että pakolaiskriisi on ennen kaikkea humanitaarinen kriisi, joka johtuu muun muassa EU:n naapurivaltioiden epävakaudesta, ja toteaa, että sillä on myös pitkän aikavälin vaikutuksia työmarkkinoihin ja kansalaisyhteiskuntaan ja se edellyttää siksi harkittuja pitkän aikavälin ratkaisuja, joilla varmistetaan sosiaalinen yhteenkuuluvuus paikallisella tasolla ja uusien tulokkaiden onnistunut kotoutuminen yhteiskuntiimme; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että pakolaiskriisi on ennen kaikkea humanitaarinen kriisi, joka johtuu muun muassa EU:n naapurivaltioiden epävakaudesta, ja toteaa, että sillä on myös pitkän aikavälin vaikutuksia työmarkkinoihin ja kansalaisyhteiskuntaan ja se edellyttää siksi harkittuja pitkän aikavälin ratkaisuja, joilla varmistetaan sosiaalinen yhteenkuuluvuus paikallisella tasolla ja uusien tulokkaiden onnistunut kotoutuminen yhteiskuntiimme;

| B. | toteaa, että Geneven yleissopimus tehtiin eurooppalaisten pakolaisten suojelemiseksi toisen maailmansodan jälkeen ja siinä määritellään, kuka on pakolainen, ja vahvistetaan tietyt pakolaisten oikeudet sekä valtioiden velvollisuudet; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Geneven yleissopimus tehtiin eurooppalaisten pakolaisten suojelemiseksi toisen maailmansodan jälkeen ja siinä määritellään, kuka on pakolainen, ja vahvistetaan tietyt pakolaisten oikeudet sekä valtioiden velvollisuudet;

| C. | toteaa, että on olemassa kolme erityyppistä oikeudellista asemaa, jotka oikeuttavat tai mahdollisesti oikeuttavat kansainväliseen suojeluun, eli ihmiset, joilla on pakolaisasema, turvapaikanhakijat ja ihmiset, jotka voivat saada toissijaista suojelua; katsoo, että sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille integroitumista koskevat toimet olisi räätälöitävä heidän tarpeidensa mukaisiksi; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että on olemassa kolme erityyppistä oikeudellista asemaa, jotka oikeuttavat tai mahdollisesti oikeuttavat kansainväliseen suojeluun, eli ihmiset, joilla on pakolaisasema, turvapaikanhakijat ja ihmiset, jotka voivat saada toissijaista suojelua; katsoo, että sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille integroitumista koskevat toimet olisi räätälöitävä heidän tarpeidensa mukaisiksi;

| D. | katsoo, että on analysoitava pakolaiskriisin syitä, jotta voidaan toteuttaa tehokkaita ja välittömiä toimia; katsoo lisäksi, että pakolaiskriisin pääasialliset syyt ovat konfliktit ja että niiden ratkaiseminen voisi vähentää huomattavasti pakolaisten määrää ja mahdollistaa muiden paluun omiin maihinsa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että on analysoitava pakolaiskriisin syitä, jotta voidaan toteuttaa tehokkaita ja välittömiä toimia; katsoo lisäksi, että pakolaiskriisin pääasialliset syyt ovat konfliktit ja että niiden ratkaiseminen voisi vähentää huomattavasti pakolaisten määrää ja mahdollistaa muiden paluun omiin maihinsa;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopassa rekisteröitiin vuosina 2014 ja 2015 ennennäkemätön määrä turvapaikanhakijoita ja pakolaisia, mikä johtuu vaikeasta humanitaarisesta tilanteesta tietyissä EU:n naapurimaissa; katsoo, että uusien tekniikoiden mahdollistama tiedon parempi saatavuus voi auttaa saamaan aisoihin ihmiskauppiaita ja salakuljettajia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopassa rekisteröitiin vuosina 2014 ja 2015 ennennäkemätön määrä turvapaikanhakijoita ja pakolaisia, mikä johtuu vaikeasta humanitaarisesta tilanteesta tietyissä EU:n naapurimaissa; katsoo, että uusien tekniikoiden mahdollistama tiedon parempi saatavuus voi auttaa saamaan aisoihin ihmiskauppiaita ja salakuljettajia;

| F. | toteaa, että Vallettassa 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyssä muuttoliikettä käsitelleessä EU–Afrikka-huippukokouksessa hyväksytty toimintasuunnitelma ja poliittinen julistus eivät ole johtaneet määrätietoisiin käytännön toimiin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Vallettassa 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyssä muuttoliikettä käsitelleessä EU–Afrikka-huippukokouksessa hyväksytty toimintasuunnitelma ja poliittinen julistus eivät ole johtaneet määrätietoisiin käytännön toimiin;

| G. | katsoo, että pakolaisten kotoutuminen yhteiskuntaan ja integroituminen työmarkkinoille voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot ja niiden yhteiskunnat ovat solidaarisia toisiaan kohtaan ja sitoutuvat siihen yhdessä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että pakolaisten kotoutuminen yhteiskuntaan ja integroituminen työmarkkinoille voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot ja niiden yhteiskunnat ovat solidaarisia toisiaan kohtaan ja sitoutuvat siihen yhdessä;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n työikäisen väestön määrän ennustetaan pienentyvän 7,5 miljoonalla vuoteen 2020 mennessä; huomauttaa, että työmarkkinoiden tarpeiden kehityksestä EU:ssa laadittujen ennusteiden mukaan tietyillä aloilla on jo nyt ja on myös tulevaisuudessa muodostumassa työvoimapulaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n työikäisen väestön määrän ennustetaan pienentyvän 7,5 miljoonalla vuoteen 2020 mennessä; huomauttaa, että työmarkkinoiden tarpeiden kehityksestä EU:ssa laadittujen ennusteiden mukaan tietyillä aloilla on jo nyt ja on myös tulevaisuudessa muodostumassa työvoimapulaa;

| I. | katsoo, että ammatillinen integroituminen johtaa sosiaaliseen osallisuuteen; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että ammatillinen integroituminen johtaa sosiaaliseen osallisuuteen;

| J. | ottaa huomioon, että pakolaisten sosiaalinen osallisuus ja kotoutuminen vastaanottaviin yhteiskuntiin ja erityisesti työmarkkinoille integroituminen on dynaaminen, kaksisuuntainen ja (oikeudet sekä velvollisuudet sisältävä) kaksiulotteinen prosessi, joka tarjoaa haasteen ja mahdollisuuden, ja toteaa, että pakolaisten kotoutuminen vaatii pakolaisilta itseltään sekä jäsenvaltioilta, niiden paikallisviranomaisilta ja tapauksen mukaan alueviranomaisilta ja vastaanottavilta yhteisöiltä yhteisiä mutta erillisiä vastuualueita ja toimia ja edellyttää työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja vapaaehtoisjärjestöjen osallistumista ja tukea; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pakolaisten sosiaalinen osallisuus ja kotoutuminen vastaanottaviin yhteiskuntiin ja erityisesti työmarkkinoille integroituminen on dynaaminen, kaksisuuntainen ja (oikeudet sekä velvollisuudet sisältävä) kaksiulotteinen prosessi, joka tarjoaa haasteen ja mahdollisuuden, ja toteaa, että pakolaisten kotoutuminen vaatii pakolaisilta itseltään sekä jäsenvaltioilta, niiden paikallisviranomaisilta ja tapauksen mukaan alueviranomaisilta ja vastaanottavilta yhteisöiltä yhteisiä mutta erillisiä vastuualueita ja toimia ja edellyttää työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja vapaaehtoisjärjestöjen osallistumista ja tukea;

| K. | katsoo, että onnistunut kotoutuminen edellyttää työmarkkinoille integroitumisen ohella myös heti saapumisen jälkeen kielikurssien, asunnon, koulutuksen, sosiaalisen suojelun ja terveydenhoidon ja myös mielenterveyspalvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että onnistunut kotoutuminen edellyttää työmarkkinoille integroitumisen ohella myös heti saapumisen jälkeen kielikurssien, asunnon, koulutuksen, sosiaalisen suojelun ja terveydenhoidon ja myös mielenterveyspalvelujen saatavuutta;

| L. | toteaa, että työmarkkinaolosuhteet vastaanottavissa maissa ovat ratkaiseva tekijä pakolaisten onnistuneen kotoutumisen kannalta; toteaa, että EU:ssa työttömyys, erityisesti nuorisotyöttömyys ja pitkäaikaistyöttömyys, on edelleen huolestuttavan korkea ja kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen työmarkkinoilla on jatkuva haaste; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että työmarkkinaolosuhteet vastaanottavissa maissa ovat ratkaiseva tekijä pakolaisten onnistuneen kotoutumisen kannalta; toteaa, että EU:ssa työttömyys, erityisesti nuorisotyöttömyys ja pitkäaikaistyöttömyys, on edelleen huolestuttavan korkea ja kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen työmarkkinoilla on jatkuva haaste;

| M. | toteaa, että kukin pakolainen on yksilö, jolla on oma henkilökohtainen taustansa, tietonsa, taitonsa, pätevyytensä, työ- ja elämänkokemuksensa ja tarpeensa, jotka on otettava huomioon; toteaa, että pakolaiset voivat harjoittaa ja luoda taloudellista toimintaa, josta voi aiheutua myönteisiä vaikutuksia vastaanottaville yhteisöille; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että kukin pakolainen on yksilö, jolla on oma henkilökohtainen taustansa, tietonsa, taitonsa, pätevyytensä, työ- ja elämänkokemuksensa ja tarpeensa, jotka on otettava huomioon; toteaa, että pakolaiset voivat harjoittaa ja luoda taloudellista toimintaa, josta voi aiheutua myönteisiä vaikutuksia vastaanottaville yhteisöille;

| N. | toteaa lisäksi, että 24,4 prosenttia EU:n koko väestöstä elää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa ja lähes 10:tä prosenttia uhkaa vakava aineellinen puute; |
| --- | --- |

N.

toteaa lisäksi, että 24,4 prosenttia EU:n koko väestöstä elää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa ja lähes 10:tä prosenttia uhkaa vakava aineellinen puute;

| O. | toteaa, että kolmansien maiden kansalaisilla on monia vaikeuksia saada pätevyytensä ja tutkintonsa tunnustettua; toteaa, että kolmansien maiden tutkintojen tunnustaminen kulkee käsi kädessä osaamisen seulonnan kanssa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että kolmansien maiden kansalaisilla on monia vaikeuksia saada pätevyytensä ja tutkintonsa tunnustettua; toteaa, että kolmansien maiden tutkintojen tunnustaminen kulkee käsi kädessä osaamisen seulonnan kanssa;

| P. | toteaa, että aikuisten pakolaisten koulutuksen ja tutkintojen tunnustaminen sekä heitä koskevat korkeakoulututkintojen ja erityistaitojen hankkimista koskevat erityismääräykset ovat keskeisiä heidän työmarkkinoille pääsynsä kannalta; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että aikuisten pakolaisten koulutuksen ja tutkintojen tunnustaminen sekä heitä koskevat korkeakoulututkintojen ja erityistaitojen hankkimista koskevat erityismääräykset ovat keskeisiä heidän työmarkkinoille pääsynsä kannalta;

| Q. | katsoo, että todellisen työmarkkinoille pääsyn myöntäminen pakolaisille ja turvapaikanhakijoille on tärkeää heidän ihmisarvonsa ja omanarvontuntonsa palauttamiseksi ja se on kustannustehokasta ja tarjoaa myös julkisten varojen kannalta vastuullisen lähestymistavan, joka pienentää jäsenvaltioille ja paikallisviranomaisille aiheutuvia kustannuksia ja antaa pakolaisille ja turvapaikanhakijoille mahdollisuuden tulla aktiivisiksi veronmaksajiksi; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että todellisen työmarkkinoille pääsyn myöntäminen pakolaisille ja turvapaikanhakijoille on tärkeää heidän ihmisarvonsa ja omanarvontuntonsa palauttamiseksi ja se on kustannustehokasta ja tarjoaa myös julkisten varojen kannalta vastuullisen lähestymistavan, joka pienentää jäsenvaltioille ja paikallisviranomaisille aiheutuvia kustannuksia ja antaa pakolaisille ja turvapaikanhakijoille mahdollisuuden tulla aktiivisiksi veronmaksajiksi;

| R. | ottaa huomioon, että naispuolisilla ja alaikäisillä pakolaisilla ja turvapaikanhakijoilla on erityisiä suojelutarpeita; katsoo, että kaikkiin sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille integroitumista koskeviin toimiin on sisällytettävä sukupuoli- ja lastensuojelunäkökulma; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että naispuolisilla ja alaikäisillä pakolaisilla ja turvapaikanhakijoilla on erityisiä suojelutarpeita; katsoo, että kaikkiin sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille integroitumista koskeviin toimiin on sisällytettävä sukupuoli- ja lastensuojelunäkökulma;

| S. | toteaa, että Europolin vuonna 2015 toimittamien tietojen mukaan vähintään 10 000 ilman huoltajaa olevaa lasta on kadonnut saavuttuaan Eurooppaan; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että Europolin vuonna 2015 toimittamien tietojen mukaan vähintään 10 000 ilman huoltajaa olevaa lasta on kadonnut saavuttuaan Eurooppaan;

| T. | toteaa, että pakkosiirroilla, konflikteilla, ihmisoikeusloukkauksilla ja sodilla voi olla vakava vaikutus niistä kärsimään joutuneiden ihmisten fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen; toteaa, että tämän lisäksi naispuolisiin pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin kohdistuu hyvin paljon sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että pakkosiirroilla, konflikteilla, ihmisoikeusloukkauksilla ja sodilla voi olla vakava vaikutus niistä kärsimään joutuneiden ihmisten fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen; toteaa, että tämän lisäksi naispuolisiin pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin kohdistuu hyvin paljon sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa;

| U. | ottaa huomioon, että suuri osa Eurooppaan saapuneista turvapaikanhakijoista elää epäinhimillisissä ja puutteellisissa olosuhteissa ja leireissä, joissa ei ole saatavilla resursseja ja riittävän laadukkaita palveluja heidän perustarpeidensa tyydyttämiseksi; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että suuri osa Eurooppaan saapuneista turvapaikanhakijoista elää epäinhimillisissä ja puutteellisissa olosuhteissa ja leireissä, joissa ei ole saatavilla resursseja ja riittävän laadukkaita palveluja heidän perustarpeidensa tyydyttämiseksi;

| V. | toteaa, että vuonna 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 33 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”sopimusvaltio ei tavalla tai toisella saa karkottaa tai palauttaa pakolaista sellaisten alueiden rajoille, jossa hänen henkeään tai vapauttaan uhataan rodun, uskonnon, kansalaisuuden ja tiettyyn yhteiskunnalliseen ryhmään kuulumisen tai poliittisen mielipiteen vuoksi”; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että vuonna 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 33 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”sopimusvaltio ei tavalla tai toisella saa karkottaa tai palauttaa pakolaista sellaisten alueiden rajoille, jossa hänen henkeään tai vapauttaan uhataan rodun, uskonnon, kansalaisuuden ja tiettyyn yhteiskunnalliseen ryhmään kuulumisen tai poliittisen mielipiteen vuoksi”;

| W. | toteaa, että vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa määrätään, että ”mikään sopimusvaltio ei saa karkottaa, palauttaa tai luovuttaa ketään toiseen valtioon, jos on perusteltu syy uskoa, että hän olisi siellä vaarassa joutua kidutetuksi” ja että [...] ”toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki asiaan vaikuttavat seikat, kuten mahdollisesti sen, tapahtuuko kyseisessä valtiossa jatkuvasti törkeitä, räikeitä tai laajamittaisia ihmisoikeusloukkauksia”; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa määrätään, että ”mikään sopimusvaltio ei saa karkottaa, palauttaa tai luovuttaa ketään toiseen valtioon, jos on perusteltu syy uskoa, että hän olisi siellä vaarassa joutua kidutetuksi” ja että [...] ”toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki asiaan vaikuttavat seikat, kuten mahdollisesti sen, tapahtuuko kyseisessä valtiossa jatkuvasti törkeitä, räikeitä tai laajamittaisia ihmisoikeusloukkauksia”;

| X. | toteaa, että syrjintä on kielellisten, koulutuksellisten ja institutionaalisten tekijöiden ohella yksi merkittävimmistä seikoista, jotka estävät maahanmuuttajia yleensä osallistumasta täysimääräisesti työmarkkinoille ja yhteiskuntaan (9); |
| --- | --- |

X.

toteaa, että syrjintä on kielellisten, koulutuksellisten ja institutionaalisten tekijöiden ohella yksi merkittävimmistä seikoista, jotka estävät maahanmuuttajia yleensä osallistumasta täysimääräisesti työmarkkinoille ja yhteiskuntaan (9);

| Y. | toteaa, että joka neljäs EU:hun vuonna 2015 saapunut turvapaikanhakija ja pakolainen on lapsi ja puolet heistä on 18–34-vuotiaita; toteaa, että nämä lapset ovat tulleet konfliktialueilta, joilla heidän koulunkäyntinsä on keskeytynyt tai sitä on rajoitettu toisinaan pitkiksi ajoiksi, tai pakolaisleireiltä, joissa vain vähemmistö heistä on voinut saada minkäänlaista koulutusta tai käydä paikallisia kouluja; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että joka neljäs EU:hun vuonna 2015 saapunut turvapaikanhakija ja pakolainen on lapsi ja puolet heistä on 18–34-vuotiaita; toteaa, että nämä lapset ovat tulleet konfliktialueilta, joilla heidän koulunkäyntinsä on keskeytynyt tai sitä on rajoitettu toisinaan pitkiksi ajoiksi, tai pakolaisleireiltä, joissa vain vähemmistö heistä on voinut saada minkäänlaista koulutusta tai käydä paikallisia kouluja;

| Z. | toteaa, että direktiivissä 2003/86/EY säädetään pakolaisten perheiden yhdistämisen osalta, että EU-maat eivät voi asettaa alueella oleskelun vähimmäisaikaa koskevia ehtoja ennen kuin pakolaisten perheenjäsenet ovat voineet tulla heidän mukaansa; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että direktiivissä 2003/86/EY säädetään pakolaisten perheiden yhdistämisen osalta, että EU-maat eivät voi asettaa alueella oleskelun vähimmäisaikaa koskevia ehtoja ennen kuin pakolaisten perheenjäsenet ovat voineet tulla heidän mukaansa;

| 1. | korostaa, että EU:n on noudatettava yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta tilanteen johdosta toteuttamiensa välittömien toimien toteuttamisessa, kuten SEUT:n 80 artiklassa määrätään, sekä omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon tarve parantaa turvallisia ja laillisia maahanmuuttokanavia ja varmistetaan voimassa olevien lakien ja eurooppalaisten perusoikeuksien ja perustavien arvojen täysi kunnioittaminen; korostaa, että pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden virran hallitsemiseksi on tarpeen panna välittömästi täytäntöön kaikkia jäsenvaltioita koskeva pysyvä siirtomekanismi; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että EU:n on noudatettava yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta tilanteen johdosta toteuttamiensa välittömien toimien toteuttamisessa, kuten SEUT:n 80 artiklassa määrätään, sekä omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon tarve parantaa turvallisia ja laillisia maahanmuuttokanavia ja varmistetaan voimassa olevien lakien ja eurooppalaisten perusoikeuksien ja perustavien arvojen täysi kunnioittaminen; korostaa, että pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden virran hallitsemiseksi on tarpeen panna välittömästi täytäntöön kaikkia jäsenvaltioita koskeva pysyvä siirtomekanismi;

| 2. | panee merkille, että julkisessa ja poliittisessa keskustelussa käytetään termiä ”pakolainen” varsin epäyhtenäisesti ja epäselvästi; korostaa, että on tärkeää määritellä tarkasti pakolaiset sen oikeudellisen määritelmän mukaisesti, joka sisältyy 28. heinäkuuta 1951 tehtyyn Geneven yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna New Yorkissa 31. tammikuuta 1967 tehdyllä pöytäkirjalla, ja EU:n lainsäädännön, erityisesti aseman määrittelyä koskevan direktiivin (2011/95/EU) (10) 2 artiklan c, d, e, f ja g kohdan ja vastaanottodirektiivin 2 artiklan a, b ja c kohdan määritelmän, mukaisesti; korostaa, että on tärkeää tehdä selvä ero pakolaisen ja taloudellisen muuttajan välillä unionin ja kansainvälisten eri politiikkatoimien täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että julkisessa ja poliittisessa keskustelussa käytetään termiä ”pakolainen” varsin epäyhtenäisesti ja epäselvästi; korostaa, että on tärkeää määritellä tarkasti pakolaiset sen oikeudellisen määritelmän mukaisesti, joka sisältyy 28. heinäkuuta 1951 tehtyyn Geneven yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna New Yorkissa 31. tammikuuta 1967 tehdyllä pöytäkirjalla, ja EU:n lainsäädännön, erityisesti aseman määrittelyä koskevan direktiivin (2011/95/EU) (10) 2 artiklan c, d, e, f ja g kohdan ja vastaanottodirektiivin 2 artiklan a, b ja c kohdan määritelmän, mukaisesti; korostaa, että on tärkeää tehdä selvä ero pakolaisen ja taloudellisen muuttajan välillä unionin ja kansainvälisten eri politiikkatoimien täytäntöönpanemiseksi;

| 3. | huomauttaa, että henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua, on kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö, jolle ei voida myöntää pakolaisasemaa mutta joka on myös todellisessa vaarassa kokea kidutusta tai epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai saada rangaistuksen, tai siviilihenkilö, jota uhkaa vakava ja henkilökohtainen vaara, joka johtuu mielivaltaisesta väkivallasta kansainvälisen tai maan sisäisen aseellisen selkkauksen yhteydessä (ks. aseman määrittelyä koskeva direktiivi); |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua, on kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö, jolle ei voida myöntää pakolaisasemaa mutta joka on myös todellisessa vaarassa kokea kidutusta tai epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai saada rangaistuksen, tai siviilihenkilö, jota uhkaa vakava ja henkilökohtainen vaara, joka johtuu mielivaltaisesta väkivallasta kansainvälisen tai maan sisäisen aseellisen selkkauksen yhteydessä (ks. aseman määrittelyä koskeva direktiivi);

| 4. | korostaa, että kansainvälistä suojelua koskevien pyyntöjen käsittelyajat ja -tavat eroavat merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen; korostaa, että hitaat ja liian byrokraattiset menettelyt voivat estää pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden pääsyn koulutukseen, ammatilliseen ohjaukseen ja työmarkkinoille, EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmien käynnistämisen ja varojen tehokkaan ja koordinoidun käytön tällä alalla sekä lisätä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden haavoittuvuutta pimeän työn ja epävarmojen työolosuhteiden osalta; korostaa, että on ehdottomasti perustettava yhteinen turvapaikkajärjestelmä tunnistamismenettelyjen parantamiseksi ja varmistettava samalla pakolaisten ja unionin kansalaisten korkein turvallisuustaso; suosittaa, että toteutetaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla tuetaan jäsenvaltiota, jotka ovat maantieteellisistä syistä intensiivisemmin mukana alkuvaiheen vastaanotossa; on tietoinen siitä, että (erityisesti toissijaista suojelua saaville) myönnetyn oleskeluluvan pituus toimii esteenä työmarkkinoille integroitumiselle, jos sen kesto on suhteellisen lyhyt; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kansainvälistä suojelua koskevien pyyntöjen käsittelyajat ja -tavat eroavat merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen; korostaa, että hitaat ja liian byrokraattiset menettelyt voivat estää pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden pääsyn koulutukseen, ammatilliseen ohjaukseen ja työmarkkinoille, EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmien käynnistämisen ja varojen tehokkaan ja koordinoidun käytön tällä alalla sekä lisätä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden haavoittuvuutta pimeän työn ja epävarmojen työolosuhteiden osalta; korostaa, että on ehdottomasti perustettava yhteinen turvapaikkajärjestelmä tunnistamismenettelyjen parantamiseksi ja varmistettava samalla pakolaisten ja unionin kansalaisten korkein turvallisuustaso; suosittaa, että toteutetaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla tuetaan jäsenvaltiota, jotka ovat maantieteellisistä syistä intensiivisemmin mukana alkuvaiheen vastaanotossa; on tietoinen siitä, että (erityisesti toissijaista suojelua saaville) myönnetyn oleskeluluvan pituus toimii esteenä työmarkkinoille integroitumiselle, jos sen kesto on suhteellisen lyhyt;

| 5. | kehottaa myös toteuttamaan tehokkaita toimia unionin alueen ulkopuolella, jotta varmistetaan, että oikeutetut henkilöt voivat päästä vastaanottaviin maihin turvallisesti ja kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset käsitellään ja hillitään epämääräisiä muuttovirtoja; |
| --- | --- |

5.

kehottaa myös toteuttamaan tehokkaita toimia unionin alueen ulkopuolella, jotta varmistetaan, että oikeutetut henkilöt voivat päästä vastaanottaviin maihin turvallisesti ja kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset käsitellään ja hillitään epämääräisiä muuttovirtoja;

| 6. | korostaa, että pakolaisten sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroitumisen edistämiseksi on kehitettävä sellainen lähestymistapa, jossa määrätään asianmukaisesta mukauttamisesta ja edellytetään yhteistyötä, ja on puututtava erilaisiin vakaviin ja monitahoisiin kysymyksiin, kuten syrjintä kaikissa muodoissaan, kielelliset esteet – jotka ovat ensimmäinen kotoutumisen este – taitojen validointi, moninaiset sosioekonomiset, koulutukselliset ja kulttuuriset taustat, asuminen, terveydelliset tarpeet, mukaan lukien psykososiaalinen ja trauman jälkeinen tuki, perheenyhdistäminen ja heikommassa asemassa olevien ryhmien huomattava osuus pakolaisista, erityisesti lasten huolestuttava määrä, mukaan lukien ilman huoltajaa olevat lapset, vammaiset henkilöt, vanhukset ja naiset (11), jotka kaikki tarvitsevat räätälöityjä ratkaisuja erityisiin tarpeisiinsa; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että pakolaisten sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroitumisen edistämiseksi on kehitettävä sellainen lähestymistapa, jossa määrätään asianmukaisesta mukauttamisesta ja edellytetään yhteistyötä, ja on puututtava erilaisiin vakaviin ja monitahoisiin kysymyksiin, kuten syrjintä kaikissa muodoissaan, kielelliset esteet – jotka ovat ensimmäinen kotoutumisen este – taitojen validointi, moninaiset sosioekonomiset, koulutukselliset ja kulttuuriset taustat, asuminen, terveydelliset tarpeet, mukaan lukien psykososiaalinen ja trauman jälkeinen tuki, perheenyhdistäminen ja heikommassa asemassa olevien ryhmien huomattava osuus pakolaisista, erityisesti lasten huolestuttava määrä, mukaan lukien ilman huoltajaa olevat lapset, vammaiset henkilöt, vanhukset ja naiset (11), jotka kaikki tarvitsevat räätälöityjä ratkaisuja erityisiin tarpeisiinsa;

| 7. | torjuu ajatuksen pakolaisia koskevien erityisten työmarkkinoiden luomisesta; |
| --- | --- |

7.

torjuu ajatuksen pakolaisia koskevien erityisten työmarkkinoiden luomisesta;

| 8. | kannattaa sitä, että kansallinen minimipalkka koskee myös pakolaisia; |
| --- | --- |

8.

kannattaa sitä, että kansallinen minimipalkka koskee myös pakolaisia;

| 9. | palauttaa mieliin naisten huolestuttavan tilanteen pakolaisleireillä Euroopassa ja erityisesti heidän elin- ja hygieniaolosuhteensa, jotka vaativat terveydenhoitoon liittyviä hätätoimenpiteitä; korostaa, että naisilla on erilaisia terveydenhoitotarpeita kuin miehillä, koska he altistuvat moninkertaisille vaaroille, mukaan luettuina sukupuoleen perustuva väkivalta, lisääntymisterveyteen liittyvät ongelmat ja kulttuuriset esteet terveydenhoidon saatavuudessa; katsoo sen vuoksi, että tämän alan toimet eivät voi olla sukupuolineutraaleja; |
| --- | --- |

9.

palauttaa mieliin naisten huolestuttavan tilanteen pakolaisleireillä Euroopassa ja erityisesti heidän elin- ja hygieniaolosuhteensa, jotka vaativat terveydenhoitoon liittyviä hätätoimenpiteitä; korostaa, että naisilla on erilaisia terveydenhoitotarpeita kuin miehillä, koska he altistuvat moninkertaisille vaaroille, mukaan luettuina sukupuoleen perustuva väkivalta, lisääntymisterveyteen liittyvät ongelmat ja kulttuuriset esteet terveydenhoidon saatavuudessa; katsoo sen vuoksi, että tämän alan toimet eivät voi olla sukupuolineutraaleja;

| 10. | korostaa, että on tärkeää tehdä ero hätätoimenpiteiden sekä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä toteutettavien toimien välillä, jotta voidaan tehokkaasti ottaa huomioon erilaiset tarpeet; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että on tärkeää tehdä ero hätätoimenpiteiden sekä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä toteutettavien toimien välillä, jotta voidaan tehokkaasti ottaa huomioon erilaiset tarpeet;

| 11. | muistuttaa, että pakolaisasemaa koskevia hakemuksia käsiteltäessä on tärkeää ottaa alusta saakka huomioon sukupuoliulottuvuus ja tunnustaa kansainvälistä suojelua hakevien naisten tarpeet sekä sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroitumisen erityiset haasteet, joita naiset kohtaavat; kehottaa ottamaan huomioon naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun kaikissa toimissa ja menettelyissä, jotka liittyvät sosiaaliseen osallisuuteen ja työmarkkinoille integroitumiseen sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin, ja pitämään tässä yhteydessä mielessä, että naiset ovat miehiä useammin vastuussa lasten sekä iäkkäiden, sairaiden ja muuten riippuvaisten perheenjäsenten hoitamisesta; palauttaa mieliin, että laadukkaat ja kohtuuhintaiset lasten päivähoitopalvelut ja muiden huollettavien hoitopalvelut sekä joustavat työjärjestelyt ovat tärkeitä esimerkkejä siitä, miten voidaan parantaa kaikkien vanhempien pääsyä työmarkkinoille ja lisätä heidän taloudellisia ja sosiaalisia vaikutusmahdollisuuksiaan; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että pakolaisasemaa koskevia hakemuksia käsiteltäessä on tärkeää ottaa alusta saakka huomioon sukupuoliulottuvuus ja tunnustaa kansainvälistä suojelua hakevien naisten tarpeet sekä sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroitumisen erityiset haasteet, joita naiset kohtaavat; kehottaa ottamaan huomioon naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun kaikissa toimissa ja menettelyissä, jotka liittyvät sosiaaliseen osallisuuteen ja työmarkkinoille integroitumiseen sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin, ja pitämään tässä yhteydessä mielessä, että naiset ovat miehiä useammin vastuussa lasten sekä iäkkäiden, sairaiden ja muuten riippuvaisten perheenjäsenten hoitamisesta; palauttaa mieliin, että laadukkaat ja kohtuuhintaiset lasten päivähoitopalvelut ja muiden huollettavien hoitopalvelut sekä joustavat työjärjestelyt ovat tärkeitä esimerkkejä siitä, miten voidaan parantaa kaikkien vanhempien pääsyä työmarkkinoille ja lisätä heidän taloudellisia ja sosiaalisia vaikutusmahdollisuuksiaan;

| 12. | korostaa sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille integroitumista koskevan koulutuksen hyötyjä; korostaa, että on tärkeää taata kaikille pakolaisille, erityisesti tytöille ja naisille, mahdollisuus viralliseen ja epäviralliseen koulutukseen ja arkioppimiseen sekä työkokemukseen yhdistettyyn elinikäiseen koulutukseen (12); kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön vankkoja ja avoimia menettelyjä ulkomailla, Euroopan unionin ulkopuolella hankittujen tutkintojen tunnustamiseksi; |
| --- | --- |

12.

korostaa sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille integroitumista koskevan koulutuksen hyötyjä; korostaa, että on tärkeää taata kaikille pakolaisille, erityisesti tytöille ja naisille, mahdollisuus viralliseen ja epäviralliseen koulutukseen ja arkioppimiseen sekä työkokemukseen yhdistettyyn elinikäiseen koulutukseen (12); kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön vankkoja ja avoimia menettelyjä ulkomailla, Euroopan unionin ulkopuolella hankittujen tutkintojen tunnustamiseksi;

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kielenopetusjärjestelmän, joka yhdistää tiiviisti yleisen ja ammatillisen kielenopetuksen; |
| --- | --- |

13.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kielenopetusjärjestelmän, joka yhdistää tiiviisti yleisen ja ammatillisen kielenopetuksen;

| 14. | korostaa yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin perustuvan räätälöidyn kotouttamista koskevan lähestymistavan merkitystä, jossa kiinnitetään riittävästi huomiota eri kohderyhmien tarpeisiin ja erityisiin haasteisiin; korostaa tässä yhteydessä, että lukutaito-ohjelmien kysyntä on suurta; |
| --- | --- |

14.

korostaa yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin perustuvan räätälöidyn kotouttamista koskevan lähestymistavan merkitystä, jossa kiinnitetään riittävästi huomiota eri kohderyhmien tarpeisiin ja erityisiin haasteisiin; korostaa tässä yhteydessä, että lukutaito-ohjelmien kysyntä on suurta;

Haasteet ja mahdollisuudet

| 15. | katsoo, että asunnon, terveydenhoidon, koulutuksen ja sosiaalisen suojelun tosiasiallisen saatavuuden sekä työmarkkinoille pääsyn helpottaminen pakolaisille ja turvapaikanhakijoille siten, että taataan samalla heidän perusoikeuksiensa noudattaminen ja tehdään työmarkkinat osallistaviksi paikallisella ja kansallisella tasolla, voisi olla tärkeää heidän ihmisarvonsa ja itsekunnioituksensa palauttamiseksi, ja korostaa, että se on myös kustannustehokasta, koska se antaisi pakolaisille mahdollisuuden olla omavaraisia ja saada taloudellista itsenäisyyttä ja vaikuttaa myönteisesti yhteiskuntaan, mikä on olennaisen tärkeä vaihe heidän onnistuneessa kotoutumisessaan, ja katsoo, että tämä on vastuullista julkisen talouden kannalta, koska se vähentää jäsenvaltioille ja paikallisviranomaisille aiheutuvia kustannuksia, kotouttaa pakolaisia ja antaa heille mahdollisuuden tulla aktiivisiksi veronmaksajiksi, mitä voidaan pitää yleisesti hyödyllisenä yksilöiden kasvun, kehityksen, omanarvontunnon ja yhteiskunnallisen arvostuksen kannalta samoin kuin koko yhteiskunnan ja yhteisön kannalta; huomauttaa, että kaikki EU:hun saapuvat pakolaiset eivät pysty työskentelemään terveydestä, iästä tai muista seikoista johtuen; palauttaa mieliin, että aseman määrittelyä koskevassa direktiivissä ja vastaanotto-olosuhteista koskevassa direktiivissä säädetään turvapaikanhakijoiden ja kansainvälistä suojelua saavien oikeudesta työmarkkinoille ja ammatilliseen koulutukseen pääsyyn; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että asunnon, terveydenhoidon, koulutuksen ja sosiaalisen suojelun tosiasiallisen saatavuuden sekä työmarkkinoille pääsyn helpottaminen pakolaisille ja turvapaikanhakijoille siten, että taataan samalla heidän perusoikeuksiensa noudattaminen ja tehdään työmarkkinat osallistaviksi paikallisella ja kansallisella tasolla, voisi olla tärkeää heidän ihmisarvonsa ja itsekunnioituksensa palauttamiseksi, ja korostaa, että se on myös kustannustehokasta, koska se antaisi pakolaisille mahdollisuuden olla omavaraisia ja saada taloudellista itsenäisyyttä ja vaikuttaa myönteisesti yhteiskuntaan, mikä on olennaisen tärkeä vaihe heidän onnistuneessa kotoutumisessaan, ja katsoo, että tämä on vastuullista julkisen talouden kannalta, koska se vähentää jäsenvaltioille ja paikallisviranomaisille aiheutuvia kustannuksia, kotouttaa pakolaisia ja antaa heille mahdollisuuden tulla aktiivisiksi veronmaksajiksi, mitä voidaan pitää yleisesti hyödyllisenä yksilöiden kasvun, kehityksen, omanarvontunnon ja yhteiskunnallisen arvostuksen kannalta samoin kuin koko yhteiskunnan ja yhteisön kannalta; huomauttaa, että kaikki EU:hun saapuvat pakolaiset eivät pysty työskentelemään terveydestä, iästä tai muista seikoista johtuen; palauttaa mieliin, että aseman määrittelyä koskevassa direktiivissä ja vastaanotto-olosuhteista koskevassa direktiivissä säädetään turvapaikanhakijoiden ja kansainvälistä suojelua saavien oikeudesta työmarkkinoille ja ammatilliseen koulutukseen pääsyyn;

| 16. | pyytää jäsenvaltioita edistämään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

16.

pyytää jäsenvaltioita edistämään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoa;

| 17. | huomauttaa, että varhaiset ja jatkuvat toimet ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan varmistaa pakolaisten sosiaalinen osallisuus ja työmarkkinoille integroituminen ja paikallisyhteisöihin kotoutuminen mahdollisimman tehokkaasti, ja toteaa, että tämä vähentää vaaraa, että pakolaiset tuntevat myöhemmin itsensä eristäytyneiksi, riittämättömiksi ja ulkopuolisiksi; muistuttaa, että varhaisiin toimiin voisi sisältyä varhainen osallistuminen vapaaehtoistoiminnan, harjoittelun, mentoroinnin ja yhteisöön sitoutumisen kautta; |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että varhaiset ja jatkuvat toimet ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan varmistaa pakolaisten sosiaalinen osallisuus ja työmarkkinoille integroituminen ja paikallisyhteisöihin kotoutuminen mahdollisimman tehokkaasti, ja toteaa, että tämä vähentää vaaraa, että pakolaiset tuntevat myöhemmin itsensä eristäytyneiksi, riittämättömiksi ja ulkopuolisiksi; muistuttaa, että varhaisiin toimiin voisi sisältyä varhainen osallistuminen vapaaehtoistoiminnan, harjoittelun, mentoroinnin ja yhteisöön sitoutumisen kautta;

| 18. | pitää tärkeänä kansalaisyhteiskunnan ja vapaaehtoisjärjestöjen toimintaa, jolla tarjotaan tukea kaikille turvapaikanhakijoille ja pakolaisille vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, kotoutumiseen ja itsenäiseen selviytymiseen ennen työmarkkinoille osallistumista ja sen aikana; korostaa, että olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä pakolaisten kotouttamiseen ja kouluttamiseen vapaaehtoisesti osallistuvien henkilöiden kouluttamiseksi asianmukaisesti; toteaa, että on tärkeää luoda ja kehittää sosiaalisia ja yhteisöjen välisiä verkostoja pakolais- ja maahanmuuttajayhteisöjen sisällä ja niiden kanssa, jotta voidaan helpottaa pakolaisten ja maahanmuuttajien työmarkkinoille pääsyä; |
| --- | --- |

18.

pitää tärkeänä kansalaisyhteiskunnan ja vapaaehtoisjärjestöjen toimintaa, jolla tarjotaan tukea kaikille turvapaikanhakijoille ja pakolaisille vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, kotoutumiseen ja itsenäiseen selviytymiseen ennen työmarkkinoille osallistumista ja sen aikana; korostaa, että olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä pakolaisten kotouttamiseen ja kouluttamiseen vapaaehtoisesti osallistuvien henkilöiden kouluttamiseksi asianmukaisesti; toteaa, että on tärkeää luoda ja kehittää sosiaalisia ja yhteisöjen välisiä verkostoja pakolais- ja maahanmuuttajayhteisöjen sisällä ja niiden kanssa, jotta voidaan helpottaa pakolaisten ja maahanmuuttajien työmarkkinoille pääsyä;

| 19. | korostaa, että työmarkkinaolosuhteet vastaanottavissa maissa ovat yksi ratkaisevista tekijöistä pakolaisten kestävän ja onnistuneen kotoutumisen kannalta; on tietoinen siitä, että pakolaisten ikä, taidot ja tiedot vaihtelevat; korostaa, että työttömyys EU:ssa, erityisesti nuorisotyöttömyys ja pitkäaikaistyöttömyys, on vielä hälyttävällä tasolla joissakin maissa ja joillakin alueilla, ja katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi edelleen asetettava etusijalle toimet ja investoinnit, joilla pyritään luomaan laadukkaita työpaikkoja koko yhteiskuntaan ja erityisesti heikoimmassa asemassa oleville henkilöille sekä saamaan aikaan talouskasvua; muistuttaa, että laadukkaiden työpaikkojen luomista, aktiivisten työmarkkinoiden edistämistä ja työttömyyden torjumista koskevien toimien on oltava paikallisesti mielekkäitä, sillä muuten ne eivät ole tehokkaita; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että työmarkkinaolosuhteet vastaanottavissa maissa ovat yksi ratkaisevista tekijöistä pakolaisten kestävän ja onnistuneen kotoutumisen kannalta; on tietoinen siitä, että pakolaisten ikä, taidot ja tiedot vaihtelevat; korostaa, että työttömyys EU:ssa, erityisesti nuorisotyöttömyys ja pitkäaikaistyöttömyys, on vielä hälyttävällä tasolla joissakin maissa ja joillakin alueilla, ja katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi edelleen asetettava etusijalle toimet ja investoinnit, joilla pyritään luomaan laadukkaita työpaikkoja koko yhteiskuntaan ja erityisesti heikoimmassa asemassa oleville henkilöille sekä saamaan aikaan talouskasvua; muistuttaa, että laadukkaiden työpaikkojen luomista, aktiivisten työmarkkinoiden edistämistä ja työttömyyden torjumista koskevien toimien on oltava paikallisesti mielekkäitä, sillä muuten ne eivät ole tehokkaita;

| 20. | tähdentää lisäksi sosiaalisten ja taloudellisten olojen huomattavia eroja EU:ssa; korostaa, että näiden erojen huomioon ottaminen on tärkeää pakolaisten uudelleensijoittamisessa, jotta heillä olisi mahdollisimman hyvät mahdollisuudet integroitua työelämään, sillä liian usein turvapaikanhakijoiden ensimmäinen uudelleensijoituspaikka ei tarjoa heille mahdollisuutta integroitua työelämään; |
| --- | --- |

20.

tähdentää lisäksi sosiaalisten ja taloudellisten olojen huomattavia eroja EU:ssa; korostaa, että näiden erojen huomioon ottaminen on tärkeää pakolaisten uudelleensijoittamisessa, jotta heillä olisi mahdollisimman hyvät mahdollisuudet integroitua työelämään, sillä liian usein turvapaikanhakijoiden ensimmäinen uudelleensijoituspaikka ei tarjoa heille mahdollisuutta integroitua työelämään;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että pakolaisten vastaanottamiseen liitetään vahva kotouttamispolitiikka, kuten kielikurssit ja johdantokurssit, joihin kuuluu kattava perehdytys EU:n perusoikeuksiin ja perustaviin arvoihin sekä sosiaalinen osallisuus; korostaa, että kielitaidon hankkiminen on olennaisen tärkeässä asemassa pakolaisten onnistuneessa kotoutumisessa ja erityisesti työmarkkinoille integroitumisessa; kehottaa jäsenvaltioita vaatimaan todennäköisesti työluvan saavia ja työn vastaanottavassa maassa löytäviä pakolaisia osallistumaan sekä yleisiin että työhön liittyviin kattaviin kielikursseihin ja tarjoamaan heille niitä; katsoo, että kielen opetusta olisi järjestettävä jo järjestely- ja vastaanottokeskuksissa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että pakolaisten vastaanottamiseen liitetään vahva kotouttamispolitiikka, kuten kielikurssit ja johdantokurssit, joihin kuuluu kattava perehdytys EU:n perusoikeuksiin ja perustaviin arvoihin sekä sosiaalinen osallisuus; korostaa, että kielitaidon hankkiminen on olennaisen tärkeässä asemassa pakolaisten onnistuneessa kotoutumisessa ja erityisesti työmarkkinoille integroitumisessa; kehottaa jäsenvaltioita vaatimaan todennäköisesti työluvan saavia ja työn vastaanottavassa maassa löytäviä pakolaisia osallistumaan sekä yleisiin että työhön liittyviin kattaviin kielikursseihin ja tarjoamaan heille niitä; katsoo, että kielen opetusta olisi järjestettävä jo järjestely- ja vastaanottokeskuksissa;

| 22. | korostaa, että pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden virallisessa ja epävirallisessa koulutuksessa hankkimat taidot on arvioitava varhaisessa vaiheessa, oikeudenmukaisesti, avoimesti ja maksutta ja heidän pätevyytensä on tunnustettava ja validoitava, jotta voidaan helpottaa heidän pääsyään erityisesti koulutusta ja ammatillista ohjausta koskevien aktiivisten työmarkkinatoimien piiriin, mukaan lukien toimet, joilla taataan heidän pääsynsä työmarkkinoille ja syrjimättömät työolot, ja katsoo, että on kehitettävä räätälöityjä toimia, joiden ansiosta he voivat hyödyntää täysimääräisesti potentiaaliaan, ja jotta työvoiman tarjonta ja kysyntä kohtaisivat vastaanottavissa maissa; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää vahvistaa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen merkitystä ja ottaa pikaisesti käyttöön tehokkaampia järjestelyjä, joiden avulla tunnustetaan ja validoidaan pätevyydet, kokemus ja taidot; huomauttaa, että kaikki EU:n kansalaiset hyötyisivät näiden järjestelyjen tehokkuudesta; korostaa kuitenkin, että tämä arviointi ei saisi missään tapauksessa johtaa turvapaikanhakijoiden pätevyyteen perustuvaan syrjintään ja että taidot ja mahdollinen työllistyvyys eivät saisi olla turvapaikkahakemuksesta tehtävään päätökseen sovellettavia perusteita; korostaa, että rajalliset resurssit olisi käytettävä hyvin turvapaikkamenettelyjen ripeään käsittelyyn sekä pakolaisten nopeaan ja tehokkaaseen kotouttamiseen; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden virallisessa ja epävirallisessa koulutuksessa hankkimat taidot on arvioitava varhaisessa vaiheessa, oikeudenmukaisesti, avoimesti ja maksutta ja heidän pätevyytensä on tunnustettava ja validoitava, jotta voidaan helpottaa heidän pääsyään erityisesti koulutusta ja ammatillista ohjausta koskevien aktiivisten työmarkkinatoimien piiriin, mukaan lukien toimet, joilla taataan heidän pääsynsä työmarkkinoille ja syrjimättömät työolot, ja katsoo, että on kehitettävä räätälöityjä toimia, joiden ansiosta he voivat hyödyntää täysimääräisesti potentiaaliaan, ja jotta työvoiman tarjonta ja kysyntä kohtaisivat vastaanottavissa maissa; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää vahvistaa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen merkitystä ja ottaa pikaisesti käyttöön tehokkaampia järjestelyjä, joiden avulla tunnustetaan ja validoidaan pätevyydet, kokemus ja taidot; huomauttaa, että kaikki EU:n kansalaiset hyötyisivät näiden järjestelyjen tehokkuudesta; korostaa kuitenkin, että tämä arviointi ei saisi missään tapauksessa johtaa turvapaikanhakijoiden pätevyyteen perustuvaan syrjintään ja että taidot ja mahdollinen työllistyvyys eivät saisi olla turvapaikkahakemuksesta tehtävään päätökseen sovellettavia perusteita; korostaa, että rajalliset resurssit olisi käytettävä hyvin turvapaikkamenettelyjen ripeään käsittelyyn sekä pakolaisten nopeaan ja tehokkaaseen kotouttamiseen;

| 23. | korostaa, että julkisilla menoilla, jotka kattavat ylimääräiset investoinnit sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroitumisen toimiin ja ohjelmiin, on todennäköisesti myönteinen vaikutus kansalliseen BKT:hen lyhyellä aikavälillä, kun taas keskipitkän tai pitkän aikavälin vaikutukset julkiseen talouteen riippuvat näiden toimien vaikuttavuudesta; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että julkisilla menoilla, jotka kattavat ylimääräiset investoinnit sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroitumisen toimiin ja ohjelmiin, on todennäköisesti myönteinen vaikutus kansalliseen BKT:hen lyhyellä aikavälillä, kun taas keskipitkän tai pitkän aikavälin vaikutukset julkiseen talouteen riippuvat näiden toimien vaikuttavuudesta;

| 24. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission päätöstä ottaa huomioon vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän ja korjaavan osion mukaisesti jäsenvaltioiden ylimääräisiin menoihin liittyvät poikkeuksellisten pakolaisvirtojen talousarviovaikutukset arvioitaessa mahdollisia väliaikaisia poikkeamisia vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksista (13); |
| --- | --- |

24.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission päätöstä ottaa huomioon vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän ja korjaavan osion mukaisesti jäsenvaltioiden ylimääräisiin menoihin liittyvät poikkeuksellisten pakolaisvirtojen talousarviovaikutukset arvioitaessa mahdollisia väliaikaisia poikkeamisia vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksista (13);

| 25. | korostaa, että sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroitumisen edistämiseen käytettävissä olevilla tärkeimmillä unionin rahastoilla, erityisesti Euroopan sosiaalirahastolla (ESR), turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolla (AMIF), Euroopan aluekehitysrahastolla (EAKR) ja vähävaraisimmille suunnatulla eurooppalaisen avun rahastolla, on erilaiset painopistealueet, kohderyhmät ja hallinnointitavat jäsenvaltioiden tasolla; korostaa, että näistä rahastoista tuetaan kohdennettuja aloitteita, joilla parannetaan kielitaitoa ja ammatillisia taitoja, edistetään palvelujen saantia ja työmarkkinoille pääsyä ja tuetaan tiedotuskampanjoita, jotka on suunnattu sekä vastaanottaville yhteisöille että muuttajille; muistuttaa, että on tärkeää hyödyntää kotouttamiseen tarkoitettuja rahastoja tosiasiallisiin kotouttamistoimiin, ja muistuttaa jäsenvaltioita kumppanuusperiaatteen merkityksestä, jotta voidaan varmistaa näiden rahastojen tehokas ja koordinoidumpi hyödyntäminen; tähdentää kuitenkin, että pakolaisten integroitumista työelämään koskeva tavoite edellyttää Euroopan sosiaalirahaston tehostamista; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille integroitumisen edistämiseen käytettävissä olevilla tärkeimmillä unionin rahastoilla, erityisesti Euroopan sosiaalirahastolla (ESR), turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolla (AMIF), Euroopan aluekehitysrahastolla (EAKR) ja vähävaraisimmille suunnatulla eurooppalaisen avun rahastolla, on erilaiset painopistealueet, kohderyhmät ja hallinnointitavat jäsenvaltioiden tasolla; korostaa, että näistä rahastoista tuetaan kohdennettuja aloitteita, joilla parannetaan kielitaitoa ja ammatillisia taitoja, edistetään palvelujen saantia ja työmarkkinoille pääsyä ja tuetaan tiedotuskampanjoita, jotka on suunnattu sekä vastaanottaville yhteisöille että muuttajille; muistuttaa, että on tärkeää hyödyntää kotouttamiseen tarkoitettuja rahastoja tosiasiallisiin kotouttamistoimiin, ja muistuttaa jäsenvaltioita kumppanuusperiaatteen merkityksestä, jotta voidaan varmistaa näiden rahastojen tehokas ja koordinoidumpi hyödyntäminen; tähdentää kuitenkin, että pakolaisten integroitumista työelämään koskeva tavoite edellyttää Euroopan sosiaalirahaston tehostamista;

| 26. | korostaa, että koska nämä varat ovat riittämättömät, tarvitaan lisää julkisia investointeja ja lisäresursseja, jotta voidaan tarjota paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille, yhteiskunnan ja talouden toimijoille sekä kansalaisyhteiskunnalle ja vapaaehtoisjärjestöille kiireesti suoraa taloudellista tukea toimiin, joilla helpotetaan pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden nopeaa kotoutumista ja integroitumista työmarkkinoille, yhteiskunnallisten jännitteiden ehkäisemiseksi erityisesti siellä, missä työttömyys on korkein; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että koska nämä varat ovat riittämättömät, tarvitaan lisää julkisia investointeja ja lisäresursseja, jotta voidaan tarjota paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille, yhteiskunnan ja talouden toimijoille sekä kansalaisyhteiskunnalle ja vapaaehtoisjärjestöille kiireesti suoraa taloudellista tukea toimiin, joilla helpotetaan pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden nopeaa kotoutumista ja integroitumista työmarkkinoille, yhteiskunnallisten jännitteiden ehkäisemiseksi erityisesti siellä, missä työttömyys on korkein;

| 27. | antaa tunnustusta komission pyrkimyksille yksinkertaistaa käytettävissä olevia rahoitusvälineitä ja lisätä niiden välisiä synergioita; korostaa kuitenkin, että on edistettävä edelleen näiden varojen saatavuutta, täydentävyyttä ja avoimuutta, jotta voidaan lujittaa jäsenvaltioiden valmiuksia ottaa vastaan ja kotouttaa pakolaisia ja turvapaikanhakijoita; |
| --- | --- |

27.

antaa tunnustusta komission pyrkimyksille yksinkertaistaa käytettävissä olevia rahoitusvälineitä ja lisätä niiden välisiä synergioita; korostaa kuitenkin, että on edistettävä edelleen näiden varojen saatavuutta, täydentävyyttä ja avoimuutta, jotta voidaan lujittaa jäsenvaltioiden valmiuksia ottaa vastaan ja kotouttaa pakolaisia ja turvapaikanhakijoita;

| 28. | painottaa tässä yhteydessä, että turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto on käyttänyt loppuun kaikki varansa; vaatii sen vuoksi säilyttämään rahaston, kun monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan; |
| --- | --- |

28.

painottaa tässä yhteydessä, että turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto on käyttänyt loppuun kaikki varansa; vaatii sen vuoksi säilyttämään rahaston, kun monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan;

| 29. | korostaa, että yhdenvertaisen kohtelun, syrjimättömyyden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja sukupuolten tasa-arvon periaatteet olisi taattava aina, kun suunnitellaan ja pannaan täytäntöön sosiaalista osallisuutta ja kotouttamista koskevia politiikkoja ja toimia; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että yhdenvertaisen kohtelun, syrjimättömyyden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja sukupuolten tasa-arvon periaatteet olisi taattava aina, kun suunnitellaan ja pannaan täytäntöön sosiaalista osallisuutta ja kotouttamista koskevia politiikkoja ja toimia;

| 30. | korostaa lisäksi, että pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin kohdistuviin kotouttamista ja osallisuutta edistäviin toimiin ei saisi käyttää varoja, jotka on tarkoitettu muille heikommassa asemassa oleville ryhmille suunnattuihin ohjelmiin, vaan niihin olisi ehdottomasti tehtävä lisää sosiaalisia investointeja, jotka vastaavat tarvittavia lisätoimia; korostaa lisäksi, että jo käytettävissä olevat EU:n varat olisi käytettävä tehokkaammin ja vaikuttavammin; kehottaa komissiota ottamaan huomioon työmarkkinoita ja yhteiskunnallista tilannetta koskevat tiedot suunnitellessaan tällaisia kotouttamistoimia, jotta varmistetaan, että kotouttamisprosessilla ei heikennetä vastaanottavien alueiden sosiaalista ja taloudellista tilannetta; |
| --- | --- |

30.

korostaa lisäksi, että pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin kohdistuviin kotouttamista ja osallisuutta edistäviin toimiin ei saisi käyttää varoja, jotka on tarkoitettu muille heikommassa asemassa oleville ryhmille suunnattuihin ohjelmiin, vaan niihin olisi ehdottomasti tehtävä lisää sosiaalisia investointeja, jotka vastaavat tarvittavia lisätoimia; korostaa lisäksi, että jo käytettävissä olevat EU:n varat olisi käytettävä tehokkaammin ja vaikuttavammin; kehottaa komissiota ottamaan huomioon työmarkkinoita ja yhteiskunnallista tilannetta koskevat tiedot suunnitellessaan tällaisia kotouttamistoimia, jotta varmistetaan, että kotouttamisprosessilla ei heikennetä vastaanottavien alueiden sosiaalista ja taloudellista tilannetta;

| 31. | kehottaa sen vuoksi komissiota harkitsemaan 25 prosentin vähimmäisosuuden varaamista koheesiopolitiikkaan Euroopan sosiaalirahastossa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisen yhteydessä, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset resurssit työmarkkinoille integroimista varten pitkällä aikavälillä; kehottaa neuvostoa mukauttamaan monivuotisen rahoituskehyksen tulevan tarkistamisen yhteydessä kokonaismäärärahojen ja yksittäisten otsakkeiden enimmäismääriä, jotta voidaan ottaa huomioon pakolaiskriisin yhteydessä esiin nousseet sisäiset ja ulkoiset haasteet ja saattaa ne vastaamaan niiden jäsenvaltioiden tarpeita, jotka kohtaavat suurimmat kotouttamiseen liittyvät haasteet (14); |
| --- | --- |

31.

kehottaa sen vuoksi komissiota harkitsemaan 25 prosentin vähimmäisosuuden varaamista koheesiopolitiikkaan Euroopan sosiaalirahastossa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisen yhteydessä, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset resurssit työmarkkinoille integroimista varten pitkällä aikavälillä; kehottaa neuvostoa mukauttamaan monivuotisen rahoituskehyksen tulevan tarkistamisen yhteydessä kokonaismäärärahojen ja yksittäisten otsakkeiden enimmäismääriä, jotta voidaan ottaa huomioon pakolaiskriisin yhteydessä esiin nousseet sisäiset ja ulkoiset haasteet ja saattaa ne vastaamaan niiden jäsenvaltioiden tarpeita, jotka kohtaavat suurimmat kotouttamiseen liittyvät haasteet (14);

| 32. | korostaa, että määrärahojen tarkoituksenmukaisen jakamisen varmistamiseksi Euroopan sosiaalirahaston soveltamisalalla jäsenvaltioiden olisi mukautettava tarvittaessa asiaa koskevia kansallisia sääntöjä, jotta voidaan varmistaa, että turvapaikanhakijoita kohdellaan yhdenvertaisesti EU:n kansalaisiin ja niihin kolmansien maiden kansalaisiin nähden, joilla on pääsy työmarkkinoille; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että määrärahojen tarkoituksenmukaisen jakamisen varmistamiseksi Euroopan sosiaalirahaston soveltamisalalla jäsenvaltioiden olisi mukautettava tarvittaessa asiaa koskevia kansallisia sääntöjä, jotta voidaan varmistaa, että turvapaikanhakijoita kohdellaan yhdenvertaisesti EU:n kansalaisiin ja niihin kolmansien maiden kansalaisiin nähden, joilla on pääsy työmarkkinoille;

Kotoutumisen onnistuminen

| 33. | korostaa, että kaikkien säädösten, jotka muodostavat Euroopan muuttoliikeagendan (15), on ehdottomasti vastattava toisiaan, jotta voidaan varmistaa pakolaisten ja muuttajien hyvä hallinnointi; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että kaikkien säädösten, jotka muodostavat Euroopan muuttoliikeagendan (15), on ehdottomasti vastattava toisiaan, jotta voidaan varmistaa pakolaisten ja muuttajien hyvä hallinnointi;

| 34. | huomauttaa, että kaikkien yhteiskunnan toimijoiden osallistuminen on erittäin tärkeää, ja ehdottaa sen vuoksi, että parhaiden käytäntöjen vaihtoa olisi lujitettava tällä alalla kunnioittaen kuitenkin kotouttamistoimiin liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa; korostaa, että kaikkien laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamistoimilla olisi edistettävä osallisuutta pikemminkin kuin eristäytymistä; toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla sekä kaupungeilla on keskeinen rooli kotouttamisprosesseissa; |
| --- | --- |

34.

huomauttaa, että kaikkien yhteiskunnan toimijoiden osallistuminen on erittäin tärkeää, ja ehdottaa sen vuoksi, että parhaiden käytäntöjen vaihtoa olisi lujitettava tällä alalla kunnioittaen kuitenkin kotouttamistoimiin liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa; korostaa, että kaikkien laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamistoimilla olisi edistettävä osallisuutta pikemminkin kuin eristäytymistä; toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla sekä kaupungeilla on keskeinen rooli kotouttamisprosesseissa;

| 35. | on erittäin vakuuttunut siitä, että pakolaisten työmarkkinoille integroituminen on vaikeaa ilman EU:ssa toimivien mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten tarjoamaa aktiivista ja vahvaa tukea; katsoo, että jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tarjottavat pk-yrityksille kattavaa ja räätälöityä tukea ja neuvontaa pakolaisten työmarkkinoille integroitumisen yhteydessä; |
| --- | --- |

35.

on erittäin vakuuttunut siitä, että pakolaisten työmarkkinoille integroituminen on vaikeaa ilman EU:ssa toimivien mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten tarjoamaa aktiivista ja vahvaa tukea; katsoo, että jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tarjottavat pk-yrityksille kattavaa ja räätälöityä tukea ja neuvontaa pakolaisten työmarkkinoille integroitumisen yhteydessä;

| 36. | tukee komissiota sen pyrkimyksissä saattaa ajan tasalle Euroopan muuttoliikeagenda erityisesti tarkistamalla Dublin III -asetusta, jotta voidaan parantaa yhteisvastuuta, vastuunjakoa ja suojelunormien yhdenmukaistamista jäsenvaltioiden kesken; korostaa myönteistä vaikutusta, joka pakolaisten liikkuvuudella voisi olla työmarkkinoiden tarpeisiin ja työvoimapulaan sekä pakolaisten integroitumiseen työmarkkinoille, ja korostaa myös sellaisia näkökohtia kuin jäsenvaltioiden kannustaminen perheenyhdistämisen sallimiseen; korostaa, että lisätoimet ovat tarpeen, jotta voidaan luoda aidosti yhtenäinen Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä sekä kattava ja kestävä laillista maahanmuuttoa koskeva EU:n politiikka, jolla voidaan vastata työmarkkinoiden kysyntään taitojen suhteen ja jossa sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kotouttamista edistävät toimet ovat keskeisessä asemassa; |
| --- | --- |

36.

tukee komissiota sen pyrkimyksissä saattaa ajan tasalle Euroopan muuttoliikeagenda erityisesti tarkistamalla Dublin III -asetusta, jotta voidaan parantaa yhteisvastuuta, vastuunjakoa ja suojelunormien yhdenmukaistamista jäsenvaltioiden kesken; korostaa myönteistä vaikutusta, joka pakolaisten liikkuvuudella voisi olla työmarkkinoiden tarpeisiin ja työvoimapulaan sekä pakolaisten integroitumiseen työmarkkinoille, ja korostaa myös sellaisia näkökohtia kuin jäsenvaltioiden kannustaminen perheenyhdistämisen sallimiseen; korostaa, että lisätoimet ovat tarpeen, jotta voidaan luoda aidosti yhtenäinen Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä sekä kattava ja kestävä laillista maahanmuuttoa koskeva EU:n politiikka, jolla voidaan vastata työmarkkinoiden kysyntään taitojen suhteen ja jossa sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kotouttamista edistävät toimet ovat keskeisessä asemassa;

| 37. | pitää valitettavana, että komissio joutui antamaan 40 rikkomuspäätöstä useita jäsenvaltioita vastaan, koska ne eivät olleet panneet täytäntöön Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää koskevia keskeisiä toimia, ja toteaa, että komissio antoi virallisen ilmoituksen 19 jäsenvaltiolle, jotka eivät olleet ilmoittaneet toimista, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi, jossa vahvistetaan vähimmäisvaatimukset työhön pääsyä, ammatillista koulutusta, alaikäisten koulunkäyntiä ja opiskelua, ravintoa, asumista, terveydenhoitoa, sairaanhoitoa ja psykologista hoitoa sekä heikossa asemassa oleviin henkilöihin sovellettavia säännöksiä koskevissa asioissa; uskoo vakaasti, että komission olisi tehtävä enemmän varmistaakseen, että nykyiset säännöt pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja tehokkaasti; kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan tämän tilanteen ihmisoikeusnormeja noudattaen ja perussopimuksissa vahvistettujen eurooppalaisten yhteisvastuun, oikeudenmukaisen vastuunjaon ja vilpittömän yhteistyön periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

37.

pitää valitettavana, että komissio joutui antamaan 40 rikkomuspäätöstä useita jäsenvaltioita vastaan, koska ne eivät olleet panneet täytäntöön Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää koskevia keskeisiä toimia, ja toteaa, että komissio antoi virallisen ilmoituksen 19 jäsenvaltiolle, jotka eivät olleet ilmoittaneet toimista, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi, jossa vahvistetaan vähimmäisvaatimukset työhön pääsyä, ammatillista koulutusta, alaikäisten koulunkäyntiä ja opiskelua, ravintoa, asumista, terveydenhoitoa, sairaanhoitoa ja psykologista hoitoa sekä heikossa asemassa oleviin henkilöihin sovellettavia säännöksiä koskevissa asioissa; uskoo vakaasti, että komission olisi tehtävä enemmän varmistaakseen, että nykyiset säännöt pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja tehokkaasti; kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan tämän tilanteen ihmisoikeusnormeja noudattaen ja perussopimuksissa vahvistettujen eurooppalaisten yhteisvastuun, oikeudenmukaisen vastuunjaon ja vilpittömän yhteistyön periaatteiden mukaisesti;

| 38. | panee merkille komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin puheen unionin tilasta 2015 (16), jossa hän kannatti vahvasti sitä, että turvapaikanhakijoiden sallitaan tehdä työtä samaan aikaan kun turvapaikkahakemusta käsitellään; pitää kuitenkin valitettavana, ettei komissio ole ollut kovin määrätietoinen tehtyjen päätösten täytäntöönpanossa; on huolestunut siitä, että tietyt jäsenvaltiot ovat päättäneet sulkea sisärajansa tai ottaa käyttöön tilapäisiä rajatarkastuksia, mikä vaarantaa vapaan liikkuvuuden Schengen-alueella; |
| --- | --- |

38.

panee merkille komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin puheen unionin tilasta 2015 (16), jossa hän kannatti vahvasti sitä, että turvapaikanhakijoiden sallitaan tehdä työtä samaan aikaan kun turvapaikkahakemusta käsitellään; pitää kuitenkin valitettavana, ettei komissio ole ollut kovin määrätietoinen tehtyjen päätösten täytäntöönpanossa; on huolestunut siitä, että tietyt jäsenvaltiot ovat päättäneet sulkea sisärajansa tai ottaa käyttöön tilapäisiä rajatarkastuksia, mikä vaarantaa vapaan liikkuvuuden Schengen-alueella;

| 39. | pitää valitettavana, että syyskuussa 2015 tehtyä sopimusta pakolaisten jakamisesta jäsenvaltioiden kesken ei ole pantu täytäntöön tyydyttävästi; korostaa, että suurin osa jäsenvaltioista ei ole täyttänyt pakolaisten vastaanottamista koskevia kiintiöitä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan sopimukset täytäntöön mahdollisimman nopeasti ja tehostamaan pakolaisten vastaanottoa ja uudelleensijoittamista koskevia prosesseja; |
| --- | --- |

39.

pitää valitettavana, että syyskuussa 2015 tehtyä sopimusta pakolaisten jakamisesta jäsenvaltioiden kesken ei ole pantu täytäntöön tyydyttävästi; korostaa, että suurin osa jäsenvaltioista ei ole täyttänyt pakolaisten vastaanottamista koskevia kiintiöitä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan sopimukset täytäntöön mahdollisimman nopeasti ja tehostamaan pakolaisten vastaanottoa ja uudelleensijoittamista koskevia prosesseja;

| 40. | huomauttaa, että kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten pitkällinen käsittely ja turvapaikanhakijoiden rekisteröinnin laiminlyöminen heidän saapuessaan eivät ainoastaan haittaa pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden oikea-aikaista ja laillista pääsyä työmarkkinoille vaan myös luovat edellytykset pimeän työn kehittymiselle ja kaikenlaiselle hyväksikäytölle; korostaa tarvetta tukea turvapaikanhakijoiden rekisteröintien hallinnoinnissa etulinjassa olevia jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten pitkällinen käsittely ja turvapaikanhakijoiden rekisteröinnin laiminlyöminen heidän saapuessaan eivät ainoastaan haittaa pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden oikea-aikaista ja laillista pääsyä työmarkkinoille vaan myös luovat edellytykset pimeän työn kehittymiselle ja kaikenlaiselle hyväksikäytölle; korostaa tarvetta tukea turvapaikanhakijoiden rekisteröintien hallinnoinnissa etulinjassa olevia jäsenvaltioita;

| 41. | korostaa, että oikeussuoja ja suojelu olisi taattava kaikille hyväksikäytön ja syrjinnän uhreille; korostaa erittäin tärkeää työtä, jota työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunta, paikallisviranomaiset, talouden toimijat ja yhteiskunnalliset toimijat ja vapaaehtoisjärjestöt ovat tehneet avustaessaan näitä työntekijöitä ja antaessaan heille heidän tarvitsemaansa tietoa ja tukea erityisesti heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan sekä heille kuuluvasta suojelusta samalla kun otetaan huomioon, että pakolaisten oleskelu on mahdollisesti väliaikaista; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että oikeussuoja ja suojelu olisi taattava kaikille hyväksikäytön ja syrjinnän uhreille; korostaa erittäin tärkeää työtä, jota työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunta, paikallisviranomaiset, talouden toimijat ja yhteiskunnalliset toimijat ja vapaaehtoisjärjestöt ovat tehneet avustaessaan näitä työntekijöitä ja antaessaan heille heidän tarvitsemaansa tietoa ja tukea erityisesti heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan sekä heille kuuluvasta suojelusta samalla kun otetaan huomioon, että pakolaisten oleskelu on mahdollisesti väliaikaista;

| 42. | korostaa, että on tärkeää välttää gettojen muodostuminen, jotta voidaan varmistaa pakolaisten tosiasiallinen kotoutuminen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että on tärkeää välttää gettojen muodostuminen, jotta voidaan varmistaa pakolaisten tosiasiallinen kotoutuminen yhteiskuntaan;

| 43. | pitää myönteisenä kolmansien maiden kansalaisille tarkoitetun ammattitaitoprofiilin laatimiseen käytettävän välineen perustamista komission ”Uudessa osaamisohjelmassa Euroopalle” ja toteaa, että sen avulla on tarkoitus tehostaa kolmansien maiden kansalaisten taitojen ja osaamisen tunnistamista ja dokumentointia ja ottaa käyttöön parhaiden käytäntöjen opas, jolla helpotetaan kolmansien maiden kansalaisten integrointia jäsenvaltioiden työmarkkinoille, ja parantaa äskettäin tulleiden pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden mahdollisuuksia opiskella kieltä Erasmus+-ohjelman verkkokielikursseilla; |
| --- | --- |

43.

pitää myönteisenä kolmansien maiden kansalaisille tarkoitetun ammattitaitoprofiilin laatimiseen käytettävän välineen perustamista komission ”Uudessa osaamisohjelmassa Euroopalle” ja toteaa, että sen avulla on tarkoitus tehostaa kolmansien maiden kansalaisten taitojen ja osaamisen tunnistamista ja dokumentointia ja ottaa käyttöön parhaiden käytäntöjen opas, jolla helpotetaan kolmansien maiden kansalaisten integrointia jäsenvaltioiden työmarkkinoille, ja parantaa äskettäin tulleiden pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden mahdollisuuksia opiskella kieltä Erasmus+-ohjelman verkkokielikursseilla;

| 44. | suhtautuu myönteisesti komission toimintasuunnitelmaan kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten ja toteaa, että suunnitelma koskee lähtöä ja saapumista edeltäviä toimia, koulutusta, työllisyyttä ja ammatillista koulutusta, peruspalvelujen saatavuutta, aktiivista osallistumista ja sosiaalista osallisuutta; |
| --- | --- |

44.

suhtautuu myönteisesti komission toimintasuunnitelmaan kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten ja toteaa, että suunnitelma koskee lähtöä ja saapumista edeltäviä toimia, koulutusta, työllisyyttä ja ammatillista koulutusta, peruspalvelujen saatavuutta, aktiivista osallistumista ja sosiaalista osallisuutta;

Suositukset ja parhaat käytännöt

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan pakolaisten nopean ja täysimääräisen integroitumisen työmarkkinoille ja sosiaalisen osallisuuden yhdenvertaisen kohtelun periaatteen, kansallisen työmarkkinatilanteen ja EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti ja tiedottamaan pakolaisille julkisista palveluista ja varmistamaan erityisesti asuntojen, terveydenhoidon ja sosiaaliseen suojelun, kotouttamiskurssien, kielikoulutuksen ja muun koulutuksen saannin; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan pakolaisten nopean ja täysimääräisen integroitumisen työmarkkinoille ja sosiaalisen osallisuuden yhdenvertaisen kohtelun periaatteen, kansallisen työmarkkinatilanteen ja EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti ja tiedottamaan pakolaisille julkisista palveluista ja varmistamaan erityisesti asuntojen, terveydenhoidon ja sosiaaliseen suojelun, kotouttamiskurssien, kielikoulutuksen ja muun koulutuksen saannin;

| 46. | kehottaa komissiota harkitsemaan vastaanotto-olosuhteita koskevan direktiivin kohdennettua tarkistamista, jotta voidaan varmistaa kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille pääsy työmarkkinoille mahdollisimman pian hakemuksen jättämisen jälkeen; vaatii komissiota edistämään sosiaalisen suojelun normien lähentämistä ylöspäin ja työlupien nopeaa myöntämistä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota harkitsemaan vastaanotto-olosuhteita koskevan direktiivin kohdennettua tarkistamista, jotta voidaan varmistaa kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille pääsy työmarkkinoille mahdollisimman pian hakemuksen jättämisen jälkeen; vaatii komissiota edistämään sosiaalisen suojelun normien lähentämistä ylöspäin ja työlupien nopeaa myöntämistä jäsenvaltioissa;

| 47. | kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan, joilla varmistetaan, että pakolaisille ja turvapaikanhakijoille myönnetään tosiasiallinen pääsy työmarkkinoille, tarkistamalla erityisesti, että jäsenvaltiot eivät aseta työhön pääsylle liian rajoittavia ehtoja, jotka tekisivät työhön pääsystä kohtuuttoman vaikeaa; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita vähentämään byrokratiaa, jotta voidaan helpottaa työllistettävien henkilöiden pääsyä työmarkkinoille; huomauttaa, että tällaiset toimet hyödyttäisivät sekä pakolaisten kotouttamista että yleisemmin kaikkia unionin kansalaisia; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan, joilla varmistetaan, että pakolaisille ja turvapaikanhakijoille myönnetään tosiasiallinen pääsy työmarkkinoille, tarkistamalla erityisesti, että jäsenvaltiot eivät aseta työhön pääsylle liian rajoittavia ehtoja, jotka tekisivät työhön pääsystä kohtuuttoman vaikeaa; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita vähentämään byrokratiaa, jotta voidaan helpottaa työllistettävien henkilöiden pääsyä työmarkkinoille; huomauttaa, että tällaiset toimet hyödyttäisivät sekä pakolaisten kotouttamista että yleisemmin kaikkia unionin kansalaisia;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita lyhentämään kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyaikaa kunnioittaen kyseisten henkilöiden oikeuksia ja heikentämättä päätöksenteon laatua, arvioimaan koulutustasot ja pätevyydet alkuperäisessä vastaanottokeskuksessa ja siten laajentamaan kohdennetummin perustein varhaisia toimia, kuten kielikoulutusta, taitojen arviointia ja kotouttamiskursseja, myös kursseja eurooppalaisista perusoikeuksista, perustavista arvoista ja kulttuurista, erityisesti niille turvapaikanhakijoille, joilla on hyvät mahdollisuudet saada kansainvälistä suojelua, ja vaatii, että näiden toimien on oltava yhdenvertaisesti kaikkien saatavilla; vaatii komissiota tukemaan jäsenvaltioita konkreettisilla ja tehokkailla toimilla, joilla voidaan yhdenmukaistaa hakemusten käsittelyä; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita lyhentämään kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyaikaa kunnioittaen kyseisten henkilöiden oikeuksia ja heikentämättä päätöksenteon laatua, arvioimaan koulutustasot ja pätevyydet alkuperäisessä vastaanottokeskuksessa ja siten laajentamaan kohdennetummin perustein varhaisia toimia, kuten kielikoulutusta, taitojen arviointia ja kotouttamiskursseja, myös kursseja eurooppalaisista perusoikeuksista, perustavista arvoista ja kulttuurista, erityisesti niille turvapaikanhakijoille, joilla on hyvät mahdollisuudet saada kansainvälistä suojelua, ja vaatii, että näiden toimien on oltava yhdenvertaisesti kaikkien saatavilla; vaatii komissiota tukemaan jäsenvaltioita konkreettisilla ja tehokkailla toimilla, joilla voidaan yhdenmukaistaa hakemusten käsittelyä;

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan pakolaisille ja turvapaikanhakijoille varhaisen, helpon ja yhdenvertaisen pääsyn laadukkaaseen koulutukseen, mukaan lukien työharjoittelu ja oppisopimuskoulutus, jotta voidaan varmistaa nopea, tehokas ja täysimääräinen kotoutuminen yhteiskuntaan ja integroituminen työmarkkinoille, ja toteaa, että tähän kuuluu myös se, että tarjotaan pakolaisille tarvittavat taidot uuden tulevaisuuden rakentamiseen heidän palatessaan; korostaa, että tämä olisi toteutettava aloitteilla, jotka toteutetaan yhdessä yksityisen sektorin, ammattiliittojen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita tunnustamaan ja validoimaan yksilökohtaisesti pakolaisten olemassa olevat taidot sekä epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankitut pätevyydet, kyvyt ja osaamisen; muistuttaa, että ensimmäinen este, joka pakolaisten on ylitettävä, on kieli; suosittaa sen vuoksi tehokkaita toimia, joilla mahdollistetaan vastaanottavan maan kielen oppimisen ja ymmärtämisen ohella myös vastavuoroinen tutustuminen erilaisiin kulttuureihin, jotta voidaan välttää muukalaisvihan ja rasististen asenteiden leviäminen; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan pakolaisille ja turvapaikanhakijoille varhaisen, helpon ja yhdenvertaisen pääsyn laadukkaaseen koulutukseen, mukaan lukien työharjoittelu ja oppisopimuskoulutus, jotta voidaan varmistaa nopea, tehokas ja täysimääräinen kotoutuminen yhteiskuntaan ja integroituminen työmarkkinoille, ja toteaa, että tähän kuuluu myös se, että tarjotaan pakolaisille tarvittavat taidot uuden tulevaisuuden rakentamiseen heidän palatessaan; korostaa, että tämä olisi toteutettava aloitteilla, jotka toteutetaan yhdessä yksityisen sektorin, ammattiliittojen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita tunnustamaan ja validoimaan yksilökohtaisesti pakolaisten olemassa olevat taidot sekä epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankitut pätevyydet, kyvyt ja osaamisen; muistuttaa, että ensimmäinen este, joka pakolaisten on ylitettävä, on kieli; suosittaa sen vuoksi tehokkaita toimia, joilla mahdollistetaan vastaanottavan maan kielen oppimisen ja ymmärtämisen ohella myös vastavuoroinen tutustuminen erilaisiin kulttuureihin, jotta voidaan välttää muukalaisvihan ja rasististen asenteiden leviäminen;

| 50. | kehottaa komissiota perustamaan mahdollisimman pian työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston työryhmän, joka laatisi yleiseurooppalaiset normit tällaisia pehmeitä taitoja varten ja menetelmät niiden luetteloimiseksi; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota perustamaan mahdollisimman pian työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston työryhmän, joka laatisi yleiseurooppalaiset normit tällaisia pehmeitä taitoja varten ja menetelmät niiden luetteloimiseksi;

| 51. | pitää tervetulleina ratkaisuja, joissa tarjotaan monikielistä tietoa maahanmuuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden virallisesta ja epävirallisesta koulutuksesta, ammatillisesta koulutuksesta, työharjoittelusta ja vapaaehtoistyöstä; kehottaa sen vuoksi lisäämään näitä palveluja; |
| --- | --- |

51.

pitää tervetulleina ratkaisuja, joissa tarjotaan monikielistä tietoa maahanmuuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden virallisesta ja epävirallisesta koulutuksesta, ammatillisesta koulutuksesta, työharjoittelusta ja vapaaehtoistyöstä; kehottaa sen vuoksi lisäämään näitä palveluja;

| 52. | korostaa, että verkkomediaan, kuten sosiaaliseen mediaan ja sovelluksiin, perustuvilla innovatiivisilla välineillä voisi olla keskeinen rooli edistettäessä palvelujen saantia sekä tiedonvaihtoa pakolaisten rekisteröinnistä, taitojen arvioinnista, työpaikan etsinnästä, kielikoulutuksesta ja suoran avun tarjoamisesta sitä tarvitseville henkilöille; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita perustamaan aihekohtaisia foorumeja ja monikielisiä verkkoportaaleja, joiden tavoitteena on tuottaa tarkkaa ja helppokäyttöistä tietoa tunnustamismahdollisuuksista, olemassa olevista kotouttamisohjelmista ja luetteloita vastuussa olevista laitoksista, ja muistuttaa, että kaikissa EU- ja ETA-maissa on nimetty tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallinen tiedotuskeskus, joka tarjoaa keinon verrata akateemisia tutkintoja; kannustaakin jäsenvaltioita edistämään tätä palvelua; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että verkkomediaan, kuten sosiaaliseen mediaan ja sovelluksiin, perustuvilla innovatiivisilla välineillä voisi olla keskeinen rooli edistettäessä palvelujen saantia sekä tiedonvaihtoa pakolaisten rekisteröinnistä, taitojen arvioinnista, työpaikan etsinnästä, kielikoulutuksesta ja suoran avun tarjoamisesta sitä tarvitseville henkilöille; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita perustamaan aihekohtaisia foorumeja ja monikielisiä verkkoportaaleja, joiden tavoitteena on tuottaa tarkkaa ja helppokäyttöistä tietoa tunnustamismahdollisuuksista, olemassa olevista kotouttamisohjelmista ja luetteloita vastuussa olevista laitoksista, ja muistuttaa, että kaikissa EU- ja ETA-maissa on nimetty tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallinen tiedotuskeskus, joka tarjoaa keinon verrata akateemisia tutkintoja; kannustaakin jäsenvaltioita edistämään tätä palvelua;

| 53. | kehottaa kiinnittämään huomiota jäsenvaltioissa saatavilla oleviin lukuisiin koulutusmahdollisuuksiin ja -malleihin ja erityisesti harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevään koulutusmalliin, joka ei ole käytössä kaikissa jäsenvaltioissa ja joka on tuntematon tai lähes tuntematon pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden keskuudessa mutta jolla voidaan edistää merkittävästi pakolaisten integroitumista työmarkkinoille ja kotoutumista yhteiskuntaan sujuvoittamalla siirtymistä koulusta ja opinnoista työelämään ja samalla kouluttaa osaajia työvoimapulasta kärsiville aloille; |
| --- | --- |

53.

kehottaa kiinnittämään huomiota jäsenvaltioissa saatavilla oleviin lukuisiin koulutusmahdollisuuksiin ja -malleihin ja erityisesti harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevään koulutusmalliin, joka ei ole käytössä kaikissa jäsenvaltioissa ja joka on tuntematon tai lähes tuntematon pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden keskuudessa mutta jolla voidaan edistää merkittävästi pakolaisten integroitumista työmarkkinoille ja kotoutumista yhteiskuntaan sujuvoittamalla siirtymistä koulusta ja opinnoista työelämään ja samalla kouluttaa osaajia työvoimapulasta kärsiville aloille;

| 54. | kehottaa komissiota esittämään suuntaviivoja siitä, miten pakolaisten olemassa olevat pätevyydet ja taidot voidaan tunnustaa; huomauttaa tässä yhteydessä, että monissa tapauksissa koulutuksen ja pätevyyden hankkiminen pakolaisten alkuperämaissa ei vastaa eurooppalaisia koulutusmahdollisuuksia ja -vaatimuksia; ehdottaa, että komissio laatii suosituksia, joiden avulla jäsenvaltiot voivat tunnustaa pakolaisten taidot, pätevyydet, kyvyt ja osaamisen helpommin, nopeammin ja paremmin; muistuttaa tässä yhteydessä jäsenvaltioiden työmarkkinoiden eroista ja niiden erilaisista tarpeista ja toivoo, että työvoiman tarve tietyillä aloilla voidaan tämä huomioon ottaen täyttää nopeammin, helpommin ja tehokkaammin ja että samaan aikaan pakolaisten integroituminen työmarkkinoille voidaan toteuttaa nopeammin; |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota esittämään suuntaviivoja siitä, miten pakolaisten olemassa olevat pätevyydet ja taidot voidaan tunnustaa; huomauttaa tässä yhteydessä, että monissa tapauksissa koulutuksen ja pätevyyden hankkiminen pakolaisten alkuperämaissa ei vastaa eurooppalaisia koulutusmahdollisuuksia ja -vaatimuksia; ehdottaa, että komissio laatii suosituksia, joiden avulla jäsenvaltiot voivat tunnustaa pakolaisten taidot, pätevyydet, kyvyt ja osaamisen helpommin, nopeammin ja paremmin; muistuttaa tässä yhteydessä jäsenvaltioiden työmarkkinoiden eroista ja niiden erilaisista tarpeista ja toivoo, että työvoiman tarve tietyillä aloilla voidaan tämä huomioon ottaen täyttää nopeammin, helpommin ja tehokkaammin ja että samaan aikaan pakolaisten integroituminen työmarkkinoille voidaan toteuttaa nopeammin;

| 55. | kehottaa komissiota harkitsemaan sinistä korttia koskevan direktiivin tarkistamista; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota harkitsemaan sinistä korttia koskevan direktiivin tarkistamista;

| 56. | korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on tehostettava pyrkimyksiään torjua kaikenlaista syrjintää, muukalaisvihaa ja rasismia lisäämällä tietoisuutta syrjinnän kieltävästä lainsäädännöstä, tukemalla paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja kansallisten tasa-arvoelinten työtä ja tehostamalla tiedotusvälineille ja EU:n kansalaisille suunnattua viestintää, jotta voidaan torjua disinformaatiota tai muukalaisvihaa, jotka ovat eurooppalaisten perustavien arvojen vastaisia, ja toteaa, että kaikki nämä toimet edistävät merkittävästi pakolaisten sosiaalista hyväksyntää ja osallisuutta; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman rahoitusta moninaisuutta koskevan koulutuksen tarjoamiseen ja valistamaan työmarkkinoille pääseviä pakolaisia ja maahanmuuttajia heidän laillisista oikeuksistaan työntekijöinä ja antamaan heille tietoja näistä oikeuksista, jotta he eivät joudu riistävien käytäntöjen tai työnantajien uhreiksi; korostaa, että moniperusteinen syrjintä olisi otettava huomioon kaikissa muuttoliikettä ja kotouttamista koskevissa toimissa; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on tehostettava pyrkimyksiään torjua kaikenlaista syrjintää, muukalaisvihaa ja rasismia lisäämällä tietoisuutta syrjinnän kieltävästä lainsäädännöstä, tukemalla paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja kansallisten tasa-arvoelinten työtä ja tehostamalla tiedotusvälineille ja EU:n kansalaisille suunnattua viestintää, jotta voidaan torjua disinformaatiota tai muukalaisvihaa, jotka ovat eurooppalaisten perustavien arvojen vastaisia, ja toteaa, että kaikki nämä toimet edistävät merkittävästi pakolaisten sosiaalista hyväksyntää ja osallisuutta; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman rahoitusta moninaisuutta koskevan koulutuksen tarjoamiseen ja valistamaan työmarkkinoille pääseviä pakolaisia ja maahanmuuttajia heidän laillisista oikeuksistaan työntekijöinä ja antamaan heille tietoja näistä oikeuksista, jotta he eivät joudu riistävien käytäntöjen tai työnantajien uhreiksi; korostaa, että moniperusteinen syrjintä olisi otettava huomioon kaikissa muuttoliikettä ja kotouttamista koskevissa toimissa;

| 57. | suhtautuu myönteisesti sosiaalialan kolmikantahuippukokoukseen osallistuneiden työmarkkinaosapuolten 16. maaliskuuta 2016 pakolaiskriisistä antamaan yhteiseen julkilausumaan, jossa työmarkkinaosapuolet korostavat sitoutumistaan ja haluaan työskennellä hallitusten ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan suunnitella ja kehittää osallisuutta tukevia toimia; on sitä mieltä, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat korvaamattomia välittäjiä, joilla on merkittävä asema pakolaisten työmarkkinoille integroitumisessa ja yleisemmin kotoutumisessa yhteiskuntaan; kehottaa komissiota tehostamaan etunäkökohtien tasapuoliseen edustukseen perustuvaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta voidaan kartoittaa pakolaisten mahdollisuuksia työmarkkinoilla ja työllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

57.

suhtautuu myönteisesti sosiaalialan kolmikantahuippukokoukseen osallistuneiden työmarkkinaosapuolten 16. maaliskuuta 2016 pakolaiskriisistä antamaan yhteiseen julkilausumaan, jossa työmarkkinaosapuolet korostavat sitoutumistaan ja haluaan työskennellä hallitusten ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan suunnitella ja kehittää osallisuutta tukevia toimia; on sitä mieltä, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat korvaamattomia välittäjiä, joilla on merkittävä asema pakolaisten työmarkkinoille integroitumisessa ja yleisemmin kotoutumisessa yhteiskuntaan; kehottaa komissiota tehostamaan etunäkökohtien tasapuoliseen edustukseen perustuvaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta voidaan kartoittaa pakolaisten mahdollisuuksia työmarkkinoilla ja työllistymismahdollisuuksia;

| 58. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan oppia kaupunkien tasolla kerättyjen kokemusten ja käytäntöjen vaihdosta ja helpottamaan sitä edistääkseen kaikille asukkaille, myös kansainvälistä suojelua saaville henkilöille, tarkoitettuja osallistavia työmarkkinoita ja ottamaan mukaan sosiaalista ja taloudellista osallisuutta koskevien toimien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kaupungit ja paikallisviranomaiset; katsoo, että hallinnon eri tasojen välillä tarvitaan tehokkaampaa kumppanuutta ja että EU:n ja jäsenvaltioiden aloitteilla on täydennettävä ja lujitettava kaupunkien toimia ja ne on kohdennettava kansalaisten todellisiin tarpeisiin; katsoo, että olisi annettava tunnustusta ja näkyvyyttä jäsenvaltioiden hyville käytänteille, ja katsoo, että näitä käytäntöjä olisi koordinoitava tehokkaasti kaupunkien kanssa ja kaupungit olisi osallistettava; |
| --- | --- |

58.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan oppia kaupunkien tasolla kerättyjen kokemusten ja käytäntöjen vaihdosta ja helpottamaan sitä edistääkseen kaikille asukkaille, myös kansainvälistä suojelua saaville henkilöille, tarkoitettuja osallistavia työmarkkinoita ja ottamaan mukaan sosiaalista ja taloudellista osallisuutta koskevien toimien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kaupungit ja paikallisviranomaiset; katsoo, että hallinnon eri tasojen välillä tarvitaan tehokkaampaa kumppanuutta ja että EU:n ja jäsenvaltioiden aloitteilla on täydennettävä ja lujitettava kaupunkien toimia ja ne on kohdennettava kansalaisten todellisiin tarpeisiin; katsoo, että olisi annettava tunnustusta ja näkyvyyttä jäsenvaltioiden hyville käytänteille, ja katsoo, että näitä käytäntöjä olisi koordinoitava tehokkaasti kaupunkien kanssa ja kaupungit olisi osallistettava;

| 59. | pitää välttämättömänä, että työlainsäädännöstä ja syrjimättömyydestä annetaan asianmukaista koulutusta pakolaisille sekä viranomaisille, jotta voidaan varmistaa, että pakolaisia ei käytetä hyväksi pimeän työn käytäntöjen ja muiden työvoiman vakavan hyväksikäytön keinojen avulla eikä syrjitä työpaikalla; |
| --- | --- |

59.

pitää välttämättömänä, että työlainsäädännöstä ja syrjimättömyydestä annetaan asianmukaista koulutusta pakolaisille sekä viranomaisille, jotta voidaan varmistaa, että pakolaisia ei käytetä hyväksi pimeän työn käytäntöjen ja muiden työvoiman vakavan hyväksikäytön keinojen avulla eikä syrjitä työpaikalla;

| 60. | kehottaa komissiota tukemaan taloudellisesti kansalliset rajat ylittäviä ohjelmia, joilla varmistetaan hyvien käytäntöjen siirrettävyys ja mukautettavuus ja niiden tosiasiallinen täytäntöönpano paikan päällä, ja toteaa, että tällaisia hyviä käytäntöjä ovat esimerkiksi vertaismentorointi- ja valmennushankkeet, joissa ovat mukana kaikki hallinnon tasot ja useita sidosryhmiä ja jotka eri sidosryhmät EU:n tasolla ovat suunnitelleet ja toteuttaneet; |
| --- | --- |

60.

kehottaa komissiota tukemaan taloudellisesti kansalliset rajat ylittäviä ohjelmia, joilla varmistetaan hyvien käytäntöjen siirrettävyys ja mukautettavuus ja niiden tosiasiallinen täytäntöönpano paikan päällä, ja toteaa, että tällaisia hyviä käytäntöjä ovat esimerkiksi vertaismentorointi- ja valmennushankkeet, joissa ovat mukana kaikki hallinnon tasot ja useita sidosryhmiä ja jotka eri sidosryhmät EU:n tasolla ovat suunnitelleet ja toteuttaneet;

| 61. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta annetun puitepäätöksen ja uuden rikosten uhreista annetun direktiivin sekä varmistamaan oikea-aikaisen tutkinnan ja syytteeseenpanon väkivaltaan yllyttämistä koskevissa tapauksissa, mukaan lukien maahanmuuttajiin ja turvapaikanhakijoihin kohdistuva sukupuoleen perustuva väkivalta heidän kotipaikka-asemastaan riippumatta; |
| --- | --- |

61.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta annetun puitepäätöksen ja uuden rikosten uhreista annetun direktiivin sekä varmistamaan oikea-aikaisen tutkinnan ja syytteeseenpanon väkivaltaan yllyttämistä koskevissa tapauksissa, mukaan lukien maahanmuuttajiin ja turvapaikanhakijoihin kohdistuva sukupuoleen perustuva väkivalta heidän kotipaikka-asemastaan riippumatta;

| 62. | korostaa, että sekä instituutioiden että yksilöiden vihapuhe, muuttajavastaiset asenteet ja muukalaisvihaan perustuva väkivalta ovat lisääntyneet; |
| --- | --- |

62.

korostaa, että sekä instituutioiden että yksilöiden vihapuhe, muuttajavastaiset asenteet ja muukalaisvihaan perustuva väkivalta ovat lisääntyneet;

| 63. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan diplomaattisuhteita ja toteuttamaan kaikki tarvittavat taloudelliset ja sosiaaliset toimet, joilla mahdollistetaan pakolaisten alkuperämaiden vakauttaminen, jotta he voivat jäädä omiin maihinsa tai palata niihin; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan diplomaattisuhteita ja toteuttamaan kaikki tarvittavat taloudelliset ja sosiaaliset toimet, joilla mahdollistetaan pakolaisten alkuperämaiden vakauttaminen, jotta he voivat jäädä omiin maihinsa tai palata niihin;

| 64. | vaatii siirtämään mahdollisimman pian varoja Euroopan sosiaalirahaston, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston sisällä, jotta voidaan tukea lyhyellä aikavälillä paremmin niitä jäsenvaltioita, jotka kantavat pakolaiskriisin raskaimman taakan; |
| --- | --- |

64.

vaatii siirtämään mahdollisimman pian varoja Euroopan sosiaalirahaston, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston sisällä, jotta voidaan tukea lyhyellä aikavälillä paremmin niitä jäsenvaltioita, jotka kantavat pakolaiskriisin raskaimman taakan;

Kulttuuri, koulutus ja urheilu

| 65. | korostaa, että on pikaisesti varmistettava, että ilman huoltajaa olevia alaikäisiä suojellaan erityisesti työssä tapahtuvalta hyväksikäytöltä, väkivallalta ja ihmiskaupalta; korostaa, että erityisesti tytöt tarvitsevat ohjaajia ja erityistoimenpiteitä, koska he ovat usein haavoittuvampia ja alttiimpia hyväksikäytön eri muodoille, ihmiskaupalle ja seksuaaliselle hyväksikäytölle ja jäävät todennäköisemmin ilman koulutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että on pikaisesti varmistettava, että ilman huoltajaa olevia alaikäisiä suojellaan erityisesti työssä tapahtuvalta hyväksikäytöltä, väkivallalta ja ihmiskaupalta; korostaa, että erityisesti tytöt tarvitsevat ohjaajia ja erityistoimenpiteitä, koska he ovat usein haavoittuvampia ja alttiimpia hyväksikäytön eri muodoille, ihmiskaupalle ja seksuaaliselle hyväksikäytölle ja jäävät todennäköisemmin ilman koulutusmahdollisuuksia;

| 66. | kehottaa komissiota kohottamaan kulttuurin ja koulutuksen profiilia Euroopan muuttoliikeagendan osana toteutettavissa operatiivisissa toimissa; kehottaa komissiota toteuttamaan erityistä kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevaa toimintapolitiikkaa; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota kohottamaan kulttuurin ja koulutuksen profiilia Euroopan muuttoliikeagendan osana toteutettavissa operatiivisissa toimissa; kehottaa komissiota toteuttamaan erityistä kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevaa toimintapolitiikkaa;

| 67. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle kotouttamisen muuan muassa koulutusta, kulttuuria ja urheilua koskevien varhaisten kohdennettujen toimenpiteiden kautta sekä haasteet, joita vastaanottavilla yhteiskunnilla on niiden varmistaessa lasten oikeuden koulutukseen heidän pakolaisasemastaan huolimatta lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti, jolloin lasten etu asetetaan etusijalle; |
| --- | --- |

67.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle kotouttamisen muuan muassa koulutusta, kulttuuria ja urheilua koskevien varhaisten kohdennettujen toimenpiteiden kautta sekä haasteet, joita vastaanottavilla yhteiskunnilla on niiden varmistaessa lasten oikeuden koulutukseen heidän pakolaisasemastaan huolimatta lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti, jolloin lasten etu asetetaan etusijalle;

| 68. | katsoo, että selvitysten, tutkimusten ja tilastojen avulla on laadittava kattava analyysi, jonka perusteella voidaan tehdä toimintapoliittisia aloitteita ja toimia koskevat parhaat ehdotukset, jotta varmistetaan pakolaisten koulutusstrategian malli etenkin aikuiskoulutuksessa ottaen huomioon heidän nykyisen pätevyytensä; |
| --- | --- |

68.

katsoo, että selvitysten, tutkimusten ja tilastojen avulla on laadittava kattava analyysi, jonka perusteella voidaan tehdä toimintapoliittisia aloitteita ja toimia koskevat parhaat ehdotukset, jotta varmistetaan pakolaisten koulutusstrategian malli etenkin aikuiskoulutuksessa ottaen huomioon heidän nykyisen pätevyytensä;

| 69. | painottaa maksuttoman julkisen koulutuksen, kulttuurin, kulttuurien ja uskontojen välisen vuoropuhelun, epävirallisen koulutuksen, arkioppimisen, elinikäisen oppimisen sekä nuoriso- ja urheilupolitiikan ratkaisevaa merkitystä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden kotoutumisen ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä Euroopassa sekä vastaanottavien maiden osoittaman ymmärtämyksen ja solidaarisuuden ratkaisevaa merkitystä rasismin, muukalaisvihan ja ääriliikkeiden torjunnassa ja sellaisen yhteiskunnan rakentamisen edistämisessä, joka on yhtenäisempi ja osallistavampi ja perustuu kulttuuriseen monimuotoisuuteen, yhteisten eurooppalaisten arvojen edistämiseen ja perusoikeuksien suojeluun; korostaa, että on varmistettava kulttuurin ja kielen välittäminen silloin, kun pakolaiset ja turvapaikanhakijat laajentavat tietojaan vastaanottavan maan kielestä sekä kulttuurisista ja sosiaalisista arvoista; |
| --- | --- |

69.

painottaa maksuttoman julkisen koulutuksen, kulttuurin, kulttuurien ja uskontojen välisen vuoropuhelun, epävirallisen koulutuksen, arkioppimisen, elinikäisen oppimisen sekä nuoriso- ja urheilupolitiikan ratkaisevaa merkitystä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden kotoutumisen ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä Euroopassa sekä vastaanottavien maiden osoittaman ymmärtämyksen ja solidaarisuuden ratkaisevaa merkitystä rasismin, muukalaisvihan ja ääriliikkeiden torjunnassa ja sellaisen yhteiskunnan rakentamisen edistämisessä, joka on yhtenäisempi ja osallistavampi ja perustuu kulttuuriseen monimuotoisuuteen, yhteisten eurooppalaisten arvojen edistämiseen ja perusoikeuksien suojeluun; korostaa, että on varmistettava kulttuurin ja kielen välittäminen silloin, kun pakolaiset ja turvapaikanhakijat laajentavat tietojaan vastaanottavan maan kielestä sekä kulttuurisista ja sosiaalisista arvoista;

| 70. | korostaa urheilun tärkeää roolia välineenä, joka tukee sosiaalista ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistämällä paikallisen väestön sekä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden välisten myönteisten yhteyksien muodostumista, ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ohjelmia, jotka tähtäävät pakolaisten yhteiskuntaan kotoutumiseen yhteisen kulttuuri- tai urheilutoiminnan avulla; tukee tämän vuoksi nykyisiä urheilujärjestöjen aloitteita ja kannustaa urheilutoiminnassa mukana olevia eri tahoja vaihtamaan hyviä käytäntöjä, joiden tarkoituksena on pakolaisten yhteiskuntaan kotoutuminen; |
| --- | --- |

70.

korostaa urheilun tärkeää roolia välineenä, joka tukee sosiaalista ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistämällä paikallisen väestön sekä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden välisten myönteisten yhteyksien muodostumista, ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ohjelmia, jotka tähtäävät pakolaisten yhteiskuntaan kotoutumiseen yhteisen kulttuuri- tai urheilutoiminnan avulla; tukee tämän vuoksi nykyisiä urheilujärjestöjen aloitteita ja kannustaa urheilutoiminnassa mukana olevia eri tahoja vaihtamaan hyviä käytäntöjä, joiden tarkoituksena on pakolaisten yhteiskuntaan kotoutuminen;

| 71. | pitää erittäin valitettavana, että Luova Eurooppa -ohjelman uudelleen suuntaamisen vuoksi kulttuuriverkostot ovat tällä hetkellä katoamassa; |
| --- | --- |

71.

pitää erittäin valitettavana, että Luova Eurooppa -ohjelman uudelleen suuntaamisen vuoksi kulttuuriverkostot ovat tällä hetkellä katoamassa;

| 72. | korostaa, että tarvitaan tehokkaita menettelyjä, joilla mahdollistetaan sujuva siirtyminen pakolaisleireissä saatavilla olevista oppimahdollisuuksista niiden jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiin, joissa leirit sijaitsevat; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että tarvitaan tehokkaita menettelyjä, joilla mahdollistetaan sujuva siirtyminen pakolaisleireissä saatavilla olevista oppimahdollisuuksista niiden jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiin, joissa leirit sijaitsevat;

| 73. | vaatii, että jäsenvaltioiden on helpotettava pakolaisopiskelijoiden osallistumista kaikille koulutustasoille, ja kehottaa lisäämään toimia oppilaiden jakamiseksi ja sijoittamiseksi tehokkaasti kansallisin koulujärjestelmiin; |
| --- | --- |

73.

vaatii, että jäsenvaltioiden on helpotettava pakolaisopiskelijoiden osallistumista kaikille koulutustasoille, ja kehottaa lisäämään toimia oppilaiden jakamiseksi ja sijoittamiseksi tehokkaasti kansallisin koulujärjestelmiin;

| 74. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita perustamaan koulutuskäytäviä edistämällä eurooppalaisten yliopistojen ja Välimeren alueen yliopistojen liiton (UNIMED) välisiä sopimuksia konfliktialueilta tulevien pakolaisopiskelijoiden vastaanottamiseksi, jotta helpotetaan heidän pääsyään yliopistoihin ja edistetään vertaistukea sekä vapaaehtoistoimintaa; pitää myönteisenä, että eräät eurooppalaiset yliopistot ja niiden kumppanit ovat käynnistäneet tätä koskevia aloitteita; |
| --- | --- |

74.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita perustamaan koulutuskäytäviä edistämällä eurooppalaisten yliopistojen ja Välimeren alueen yliopistojen liiton (UNIMED) välisiä sopimuksia konfliktialueilta tulevien pakolaisopiskelijoiden vastaanottamiseksi, jotta helpotetaan heidän pääsyään yliopistoihin ja edistetään vertaistukea sekä vapaaehtoistoimintaa; pitää myönteisenä, että eräät eurooppalaiset yliopistot ja niiden kumppanit ovat käynnistäneet tätä koskevia aloitteita;

| 75. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmiin sekä voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen käynnistämiin yksityisiin aloitteisiin, joilla myönnetään tukea maahanmuuttajataustaisille tutkijoille tieteen alalla ja muilla ammatillisilla aloilla, ja kannattaa tällaisten aloitteiden kehittämistä ja tukemista; |
| --- | --- |

75.

suhtautuu myönteisesti EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmiin sekä voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen käynnistämiin yksityisiin aloitteisiin, joilla myönnetään tukea maahanmuuttajataustaisille tutkijoille tieteen alalla ja muilla ammatillisilla aloilla, ja kannattaa tällaisten aloitteiden kehittämistä ja tukemista;

| 76. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan käytännönläheisten, helposti ymmärrettävien ratkaisujen toteuttamisen valmistavan koulutustiedon antamiseksi useilla kielillä, jotta varmistetaan kotoutumisen välitön alkaminen; |
| --- | --- |

76.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan käytännönläheisten, helposti ymmärrettävien ratkaisujen toteuttamisen valmistavan koulutustiedon antamiseksi useilla kielillä, jotta varmistetaan kotoutumisen välitön alkaminen;

| 77. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan koulujärjestelmän piiriin tuleville pakolais- ja turvapaikanhakijalapsille ja -nuorille kohdennettua tukea esimerkiksi sellaisten intensiivisten kielikurssien ja yleisten perehdyttämisohjelmien ja myös pedagogisen tuen avulla, jotka mahdollistavat heidän osallistumisensa tavanomaiseen opetukseen mahdollisimman pian; korostaa, että on vastattava erityisryhmien, varsinkin ilman huoltajaa olevien alaikäisten ja peruskoulutusta vailla olevien aikuisten, erilaisiin tarpeisiin ja heikkouksiin; |
| --- | --- |

77.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan koulujärjestelmän piiriin tuleville pakolais- ja turvapaikanhakijalapsille ja -nuorille kohdennettua tukea esimerkiksi sellaisten intensiivisten kielikurssien ja yleisten perehdyttämisohjelmien ja myös pedagogisen tuen avulla, jotka mahdollistavat heidän osallistumisensa tavanomaiseen opetukseen mahdollisimman pian; korostaa, että on vastattava erityisryhmien, varsinkin ilman huoltajaa olevien alaikäisten ja peruskoulutusta vailla olevien aikuisten, erilaisiin tarpeisiin ja heikkouksiin;

| 78. | muistuttaa, että kansainvälisten sopimusehtojen mukaisesti EU:lla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa alaikäisten, myös pakolaislasten, erityissuojelu hätätilanteissa ja varsinkin heidän pääsynsä kouluihin ja oppilaitoksiin; on ilahtunut tavoitteesta suunnata neljä prosenttia EU:n vuoden 2016 humanitaarisen avun kokonaismäärärahoista koulutuksen rahoittamiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään edelleen kansainvälisellä tasolla, erityisesti maailman humanitaarisen avun huippukokouksessa Istanbulissa toukokuussa 2016, hätätilanteissa järjestettävän koulutuksen rahoituksen lisäämistä nykyisissä avustusohjelmissa; |
| --- | --- |

78.

muistuttaa, että kansainvälisten sopimusehtojen mukaisesti EU:lla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa alaikäisten, myös pakolaislasten, erityissuojelu hätätilanteissa ja varsinkin heidän pääsynsä kouluihin ja oppilaitoksiin; on ilahtunut tavoitteesta suunnata neljä prosenttia EU:n vuoden 2016 humanitaarisen avun kokonaismäärärahoista koulutuksen rahoittamiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään edelleen kansainvälisellä tasolla, erityisesti maailman humanitaarisen avun huippukokouksessa Istanbulissa toukokuussa 2016, hätätilanteissa järjestettävän koulutuksen rahoituksen lisäämistä nykyisissä avustusohjelmissa;

| 79. | suosittaa, että pakolaislapsille tarjotaan täydentäviä kielikursseja heidän kotimaansa kielellä; |
| --- | --- |

79.

suosittaa, että pakolaislapsille tarjotaan täydentäviä kielikursseja heidän kotimaansa kielellä;

| 80. | korostaa, että on tärkeää toteuttaa koulutuksen tukitoimia erityisesti sopivien tilojen tarjoamiseksi EU:n järjestely- ja vastaanottokeskuksissa ja tukea niiden humanitaaristen järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen toimia, jotka ovat jo alkaneet järjestää koulutustoimintaa ja muuta toimintaa pakolaisleireissä, ja tarjota kannustimia ja tukea virallisten koulutusrakenteiden kehittämiseksi pakolaisleireissä ja myös kolmansissa maissa sijaitsevissa leireissä; |
| --- | --- |

80.

korostaa, että on tärkeää toteuttaa koulutuksen tukitoimia erityisesti sopivien tilojen tarjoamiseksi EU:n järjestely- ja vastaanottokeskuksissa ja tukea niiden humanitaaristen järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen toimia, jotka ovat jo alkaneet järjestää koulutustoimintaa ja muuta toimintaa pakolaisleireissä, ja tarjota kannustimia ja tukea virallisten koulutusrakenteiden kehittämiseksi pakolaisleireissä ja myös kolmansissa maissa sijaitsevissa leireissä;

| 81. | on ilahtunut Luova Eurooppa -ohjelmaan ja Erasmus+ -ohjelmaan liittyvistä uusista ehdotuspyynnöistä kulttuuri-, koulutus- ja urheiluohjelmille sekä nuorten liikkuvuusohjelmille, jotka tähtäävät kulttuurienväliseen vuoropuheluun sekä kulttuuriseen ja sosiaaliseen osallistamiseen ja kotouttamiseen; korostaa, että on poistettava esteet sellaisia hankkeita koskevien hakemusten jättämiseltä, jotka on suunnattu pakolaisten kotouttamiseen ja helpottamaan kaikkien pääsyä ohjelmiin; |
| --- | --- |

81.

on ilahtunut Luova Eurooppa -ohjelmaan ja Erasmus+ -ohjelmaan liittyvistä uusista ehdotuspyynnöistä kulttuuri-, koulutus- ja urheiluohjelmille sekä nuorten liikkuvuusohjelmille, jotka tähtäävät kulttuurienväliseen vuoropuheluun sekä kulttuuriseen ja sosiaaliseen osallistamiseen ja kotouttamiseen; korostaa, että on poistettava esteet sellaisia hankkeita koskevien hakemusten jättämiseltä, jotka on suunnattu pakolaisten kotouttamiseen ja helpottamaan kaikkien pääsyä ohjelmiin;

| 82. | pyytää jäsenvaltioita edistämään aloitteita, joilla varmistetaan viranomaisten, asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja pakolaisyhteisöjen tehokkaampi yhteistyö, toimintapolitiikkojen johdonmukaisuus ja vuoropuhelu ja joilla lisätään molemminpuolista tietoa ja ymmärrystä; toteaa, että näin voidaan myös arvioida potentiaalisia aloitteita, joilla varmistetaan yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaaseen koulutukseen ja integroidaan muuttajat ja pakolaiset myönteiseen oppimisympäristöön; |
| --- | --- |

82.

pyytää jäsenvaltioita edistämään aloitteita, joilla varmistetaan viranomaisten, asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja pakolaisyhteisöjen tehokkaampi yhteistyö, toimintapolitiikkojen johdonmukaisuus ja vuoropuhelu ja joilla lisätään molemminpuolista tietoa ja ymmärrystä; toteaa, että näin voidaan myös arvioida potentiaalisia aloitteita, joilla varmistetaan yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaaseen koulutukseen ja integroidaan muuttajat ja pakolaiset myönteiseen oppimisympäristöön;

| 83. | korostaa opettajien keskeistä asemaa pakolais- ja maahanmuuttajalasten ja -nuorten integroimisessa koulutusjärjestelmään ja painottaa, että tarvitaan erikoistunutta opetushenkilöstöä ja opettajien jatkokoulutusta, jonka avulla opettajat voivat pätevöityä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarkastelemaan yhteistyökanavien perustamista opettajille, jotta he voivat jakaa kokemuksiaan, vaihtaa hyviä käytäntöjä ja saada vertaistukea; |
| --- | --- |

83.

korostaa opettajien keskeistä asemaa pakolais- ja maahanmuuttajalasten ja -nuorten integroimisessa koulutusjärjestelmään ja painottaa, että tarvitaan erikoistunutta opetushenkilöstöä ja opettajien jatkokoulutusta, jonka avulla opettajat voivat pätevöityä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarkastelemaan yhteistyökanavien perustamista opettajille, jotta he voivat jakaa kokemuksiaan, vaihtaa hyviä käytäntöjä ja saada vertaistukea;

| 84. | kehottaa jäsenvaltioita auttamaan maahanmuuttajaopettajia ja -professoreita löytämään opetustyöpaikkoja, jotta parannetaan heidän tilannettaan ja hyödynnetään koulutusjärjestelmissä heidän kieli- ja opetustaitojaan ja kokemustaan; |
| --- | --- |

84.

kehottaa jäsenvaltioita auttamaan maahanmuuttajaopettajia ja -professoreita löytämään opetustyöpaikkoja, jotta parannetaan heidän tilannettaan ja hyödynnetään koulutusjärjestelmissä heidän kieli- ja opetustaitojaan ja kokemustaan;

| 85. | kannattaa ajatusta, että opettajia varten perustetaan tukipisteitä, joissa heille tarjotaan hyvissä ajoin tukea oppilaiden erilaisuuteen liittyvien eri tilanteiden käsittelemisessä ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisessä sekä opastusta, kun he joutuvat konflikteihin tai tilanteisiin, joissa on uhkana opiskelijoiden radikalisoituminen; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita lisäämään mahdollisuuksia poliittiseen koulutukseen ja tarjoamaan asianmukaisia jatkokoulutusmahdollisuuksia ja oppimateriaalia, jotta voidaan selvittää ihmisten pakenemisen syitä ja torjua ääriliikkeitä; |
| --- | --- |

85.

kannattaa ajatusta, että opettajia varten perustetaan tukipisteitä, joissa heille tarjotaan hyvissä ajoin tukea oppilaiden erilaisuuteen liittyvien eri tilanteiden käsittelemisessä ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisessä sekä opastusta, kun he joutuvat konflikteihin tai tilanteisiin, joissa on uhkana opiskelijoiden radikalisoituminen; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita lisäämään mahdollisuuksia poliittiseen koulutukseen ja tarjoamaan asianmukaisia jatkokoulutusmahdollisuuksia ja oppimateriaalia, jotta voidaan selvittää ihmisten pakenemisen syitä ja torjua ääriliikkeitä;

| 86. | korostaa koulujen merkitystä, sillä ne tarjoavat neuvontaa ja välittävät kielellistä ja kulttuurista tietoa muun muassa demokraattisista arvoista kansalaiskasvatuksen ja aktiivisten kansalaisuusohjelmien kautta ja ovat tärkeässä asemassa paitsi opiskelijoiden myös heidän perheidensä sosiaalisen ja kulttuurisen osallisuuden ja kotouttamisen vauhdittamisessa ja varmistamisessa; |
| --- | --- |

86.

korostaa koulujen merkitystä, sillä ne tarjoavat neuvontaa ja välittävät kielellistä ja kulttuurista tietoa muun muassa demokraattisista arvoista kansalaiskasvatuksen ja aktiivisten kansalaisuusohjelmien kautta ja ovat tärkeässä asemassa paitsi opiskelijoiden myös heidän perheidensä sosiaalisen ja kulttuurisen osallisuuden ja kotouttamisen vauhdittamisessa ja varmistamisessa;

| 87. | suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen toteuttaa kulttuurialan työsuunnitelmassa (2015–2018) erityisiä toimia, jotka koskevat kulttuurin, taiteiden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun roolia maahanmuuttajien kotouttamisessa, ja arvioida olemassa olevia hyviä käytäntöjä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

87.

suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen toteuttaa kulttuurialan työsuunnitelmassa (2015–2018) erityisiä toimia, jotka koskevat kulttuurin, taiteiden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun roolia maahanmuuttajien kotouttamisessa, ja arvioida olemassa olevia hyviä käytäntöjä jäsenvaltioissa;

| 88. | korostaa, että taiteen käyttämistä kotouttamisvälineenä olisi edistettävä paremmin ja pakolaisten osallistumista taidetoimintaan olisi helpotettava ja lisättävä; |
| --- | --- |

88.

korostaa, että taiteen käyttämistä kotouttamisvälineenä olisi edistettävä paremmin ja pakolaisten osallistumista taidetoimintaan olisi helpotettava ja lisättävä;

| 89. | suhtautuu myönteisesti komission perustamaan uuteen kulttuurienvälistä vuoropuhelua sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamista taiteiden ja vuoropuhelun avulla käsittelevään asiantuntijatyöryhmään (17), jonka odotetaan julkaisevan käsikirjan hyvistä käytännöistä vuoden 2017 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

89.

suhtautuu myönteisesti komission perustamaan uuteen kulttuurienvälistä vuoropuhelua sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamista taiteiden ja vuoropuhelun avulla käsittelevään asiantuntijatyöryhmään (17), jonka odotetaan julkaisevan käsikirjan hyvistä käytännöistä vuoden 2017 loppuun mennessä;

| 90. | korostaa, että on tärkeää edistää ja kehittää edelleen koulutukseen tarkoitettuja sovelluksia, videoita ja harjoituksia sekä pakolaisten oppimisfoorumeita, jotta voidaan helpottaa ja täydentää heidän koulutustaan; |
| --- | --- |

90.

korostaa, että on tärkeää edistää ja kehittää edelleen koulutukseen tarkoitettuja sovelluksia, videoita ja harjoituksia sekä pakolaisten oppimisfoorumeita, jotta voidaan helpottaa ja täydentää heidän koulutustaan;

o

o o

| 91. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

91.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0176.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0317.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0105.

(4)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 91.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0008.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0320.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0073.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0418.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/518768/IPOL-EMPL_NT%282014%29518768_EN.pdf

(10)  EUVL L 337, 20.12.2011, s. 9.

(11)  http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/social-issues-migration-health/making-integration-work-humanitarian-migrants_9789264251236-en

(12)  Ks. Hyväksytyt tekstit, 8.3.2016, P8_TA(2016)0073.

(13)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6067_fi.htm

(14)  http://www.europarl.europa.eu/news/fi/news-room/20131118IPR25534/Parlamentti-hyv%C3%A4ksyi-325-miljardin-euron-uuden-alue-ja-rakennepolitiikan

(15)  COM(2015)0240.

(16)  http://ec.europa.eu/avservices/video/player.cfm?ref=I10793

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14444-2015-INIT/en/pdf

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/19

---

P8_TA(2016)0298

Sosiaali- ja ympäristönormit, ihmisoikeudet ja yritysten yhteiskuntavastuu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 parlamentin vuonna 2010 antamien sosiaali- ja ympäristönormeja, ihmisoikeuksia ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien suositusten täytäntöönpanosta (2015/2038(INI))

(2018/C 101/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3, 6 ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3, 6 ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 11, 153, 191, 207 ja 218 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 11, 153, 191, 207 ja 218 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 12, 21, 28, 29, 31 ja 32 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 12, 21, 28, 29, 31 ja 32 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497),

| — | ottaa huomioon WTO:n 10. ministerikokouksen päätelmät (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WTO:n 10. ministerikokouksen päätelmät (1),

| — | ottaa huomioon Pariisin sopimuksen (30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin sopimuksen (30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015) (2),

| — | ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa (2014) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa (2014) (3),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2015–2019 – ”Ihmisoikeuksien säilyttäminen EU:n asialistan kärjessä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2015–2019 – ”Ihmisoikeuksien säilyttäminen EU:n asialistan kärjessä”,

| — | ottaa huomioon suuntaviivat ihmisoikeuksien vaikutusten analysoinnista kauppaan liittyvien poliittisten aloitteiden vaikutusten arvioinneissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suuntaviivat ihmisoikeuksien vaikutusten analysoinnista kauppaan liittyvien poliittisten aloitteiden vaikutusten arvioinneissa (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin politiikkayksikön vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen ”Human rights and democracy clauses in international agreements”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin politiikkayksikön vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen ”Human rights and democracy clauses in international agreements”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20. joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20. joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 (6),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (7),

| — | ottaa huomioon OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (8),

| — | ottaa huomioon OECD:n ohjeet ”OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n ohjeet ”OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas” (9),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden 14. heinäkuuta 2015 annetun valmisteluasiakirjan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanossa edistymisestä (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden 14. heinäkuuta 2015 annetun valmisteluasiakirjan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanossa edistymisestä (SWD(2015)0144),

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 annetun komission tiedonannon ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 annetun komission tiedonannon ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” (COM(2011)0681),

| — | ottaa huomioon kestävää kehitystä koskevan UNCTADin investointipolitiikan kehyksen (2015) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää kehitystä koskevan UNCTADin investointipolitiikan kehyksen (2015) (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin politiikkayksikön teettämän tutkimuksen ”The EU’s Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin politiikkayksikön teettämän tutkimuksen ”The EU’s Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?”,

| — | ottaa huomioon riippumattoman asiantuntijan neljännen kertomuksen ”The promotion of a democratic and equitable international order” – YK:n pääsihteerin muistio 5. elokuuta 2015 kokoontuneelle YK:n yleiskokoukselle (A/70/285), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon riippumattoman asiantuntijan neljännen kertomuksen ”The promotion of a democratic and equitable international order” – YK:n pääsihteerin muistio 5. elokuuta 2015 kokoontuneelle YK:n yleiskokoukselle (A/70/285),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä sopimuksissa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä sopimuksissa (11),

| — | ottaa huomioon YK:n päätöslauselman nro 64/292, jossa Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous tunnustaa nimenomaisesti veden ja sanitaation ihmisoikeuksiksi ja toteaa, että puhdas juomavesi ja sanitaatio ovat keskeisiä kaikkien ihmisoikeuksien toteutumiselle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n päätöslauselman nro 64/292, jossa Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous tunnustaa nimenomaisesti veden ja sanitaation ihmisoikeuksiksi ja toteaa, että puhdas juomavesi ja sanitaatio ovat keskeisiä kaikkien ihmisoikeuksien toteutumiselle,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (12),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (13),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kauppapolitiikasta ja ilmastonmuutoksen haasteista (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kauppapolitiikasta ja ilmastonmuutoksen haasteista (14),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin politiikkayksikkö C:n vuonna 2014 julkaiseman tutkimuksen ”Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin politiikkayksikkö C:n vuonna 2014 julkaiseman tutkimuksen ”Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament”,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman nro 26/9 (15), jossa se päätti perustaa avoimen hallitustenvälisen työryhmän, jossa käsitellään ylikansallisia yrityksiä ja muita liikeyrityksiä ihmisoikeuksien kunnioittamisen kannalta ja jonka tehtävänä on laatia oikeudellisesti sitova kansainvälinen väline, jonka avulla säännellään kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti monikansallisten yhtiöiden ja muiden liikeyritysten toimintaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman nro 26/9 (15), jossa se päätti perustaa avoimen hallitustenvälisen työryhmän, jossa käsitellään ylikansallisia yrityksiä ja muita liikeyrityksiä ihmisoikeuksien kunnioittamisen kannalta ja jonka tehtävänä on laatia oikeudellisesti sitova kansainvälinen väline, jonka avulla säännellään kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti monikansallisten yhtiöiden ja muiden liikeyritysten toimintaa,

| — | ottaa huomioon asetuksessa (EU) N:o 978/2012 säädetyn EU:n uudistetun yleisen tullietuusjärjestelmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksessa (EU) N:o 978/2012 säädetyn EU:n uudistetun yleisen tullietuusjärjestelmän,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Kertomus yleisestä tullietuusjärjestelmästä vuosina 2014–2015” (COM(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Kertomus yleisestä tullietuusjärjestelmästä vuosina 2014–2015” (COM(2016)0029),

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, OECD:n tarkistetut toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, ILO:n kolmikantajulistuksen monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta, integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean puitteet, YK:n Global Compact -aloitteen kymmenen periaatetta ja yhteiskuntavastuuta koskevan ISO 26000 -standardin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, OECD:n tarkistetut toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, ILO:n kolmikantajulistuksen monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta, integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean puitteet, YK:n Global Compact -aloitteen kymmenen periaatetta ja yhteiskuntavastuuta koskevan ISO 26000 -standardin,

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n suuntaviivoja eteenpäin vievän Ranskan luonnoksen due diligence -säädökseksi sekä puheenjohtaja Junckerin lausunnon vuoden 2015 G7-huippukokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n suuntaviivoja eteenpäin vievän Ranskan luonnoksen due diligence -säädökseksi sekä puheenjohtaja Junckerin lausunnon vuoden 2015 G7-huippukokouksessa,

| — | ottaa huomioon YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden ja YK:n Global Compact -aloitteen puitteissa käynnistetyn hankkeen pitkän aikavälin arvon toteuttamisesta yrityksille ja sijoittajille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden ja YK:n Global Compact -aloitteen puitteissa käynnistetyn hankkeen pitkän aikavälin arvon toteuttamisesta yrityksille ja sijoittajille,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0217/2016),

| A. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi vuonna 2010 komissiolle suosituksia sosiaali- ja ympäristönormeista, ihmisoikeuksista ja yritysten yhteiskuntavastuusta; toteaa, että useat näistä suosituksista on pantu täytäntöön, toisia taas ei; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi vuonna 2010 komissiolle suosituksia sosiaali- ja ympäristönormeista, ihmisoikeuksista ja yritysten yhteiskuntavastuusta; toteaa, että useat näistä suosituksista on pantu täytäntöön, toisia taas ei;

| B. | ottaa huomioon, että parlamentti toimii lainsäädäntövallan käyttäjänä toimenpiteiden osalta, joilla määritellään EU:n yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanokehys; toteaa, että jokaisen unionin neuvotteleman kauppasopimuksen ratifioimiseksi tarvitaan parlamentin hyväksyntä; katsoo, että parlamentin suositusten täytäntöönpano on sen vuoksi välttämätöntä, jotta varmistetaan komission yhteisen kauppapolitiikan alalla tekemien aloitteiden menestyminen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että parlamentti toimii lainsäädäntövallan käyttäjänä toimenpiteiden osalta, joilla määritellään EU:n yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanokehys; toteaa, että jokaisen unionin neuvotteleman kauppasopimuksen ratifioimiseksi tarvitaan parlamentin hyväksyntä; katsoo, että parlamentin suositusten täytäntöönpano on sen vuoksi välttämätöntä, jotta varmistetaan komission yhteisen kauppapolitiikan alalla tekemien aloitteiden menestyminen;

| C. | katsoo, että kaupalla on suuri merkitys liiketoimintamahdollisuuksien edistämisessä, vaurauden luomisessa ja työllisyyden lisäämisessä sekä taloudellisen kehityksen ja sosiaalisen edistyksen eteenpäin viemisessä ja elintason, elämänlaadun ja ihmisoikeusnormien parantamisessa pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kaupalla on suuri merkitys liiketoimintamahdollisuuksien edistämisessä, vaurauden luomisessa ja työllisyyden lisäämisessä sekä taloudellisen kehityksen ja sosiaalisen edistyksen eteenpäin viemisessä ja elintason, elämänlaadun ja ihmisoikeusnormien parantamisessa pitkällä aikavälillä;

| D. | ottaa huomioon, että kuten ”Kaikkien kauppa” -strategiassa vahvistetaan, EU korostaa sitoutuneensa edistämään päättäväisesti kestävää kehitystä sekä ihmisoikeuksia ja hyvää hallintotapaa sellaisin kannustimiin perustuvin keinoin kuten GSP+-järjestelmä ja etuuskohteluun perustuvaa markkinoillepääsyä koskevat säännökset maissa, jotka ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön näitä aloja koskevat keskeiset kansainväliset yleissopimukset; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kuten ”Kaikkien kauppa” -strategiassa vahvistetaan, EU korostaa sitoutuneensa edistämään päättäväisesti kestävää kehitystä sekä ihmisoikeuksia ja hyvää hallintotapaa sellaisin kannustimiin perustuvin keinoin kuten GSP+-järjestelmä ja etuuskohteluun perustuvaa markkinoillepääsyä koskevat säännökset maissa, jotka ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön näitä aloja koskevat keskeiset kansainväliset yleissopimukset;

| E. | ottaa huomioon, että EU pystyy vaikuttamaan myönteisesti ihmisoikeuksien parempaan kunnioittamiseen ja kestävään kehitykseen eri puolilla maailmaa kauppapolitiikkansa kautta; katsoo, että komission on toteutettava toimiaan tämä tavoite mielessä pitäen; toteaa, että kauppa- ja investointisopimukset vaikuttavat ihmisoikeuksiin ja kestävään kehitykseen, minkä vuoksi ne olisi suunniteltava niin, että ne tukevat sosiaalista ja ympäristöön liittyvää edistystä varmistaen samalla, ettei eurooppalaisia standardeja madalleta ja että ihmisoikeuksia ja sosiaali- ja ympäristönormeja noudatetaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU pystyy vaikuttamaan myönteisesti ihmisoikeuksien parempaan kunnioittamiseen ja kestävään kehitykseen eri puolilla maailmaa kauppapolitiikkansa kautta; katsoo, että komission on toteutettava toimiaan tämä tavoite mielessä pitäen; toteaa, että kauppa- ja investointisopimukset vaikuttavat ihmisoikeuksiin ja kestävään kehitykseen, minkä vuoksi ne olisi suunniteltava niin, että ne tukevat sosiaalista ja ympäristöön liittyvää edistystä varmistaen samalla, ettei eurooppalaisia standardeja madalleta ja että ihmisoikeuksia ja sosiaali- ja ympäristönormeja noudatetaan;

| F. | katsoo, että kauppa ja kansainvälisten yhtiöiden ulkomaiset investoinnit edistävät sitoutumista ihmisoikeuksiin ja sosiaalisiin oikeuksiin sekä työntekijöiden oikeuksiin niissä maissa, joissa yhtiöt toimivat; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kauppa ja kansainvälisten yhtiöiden ulkomaiset investoinnit edistävät sitoutumista ihmisoikeuksiin ja sosiaalisiin oikeuksiin sekä työntekijöiden oikeuksiin niissä maissa, joissa yhtiöt toimivat;

| G. | toteaa, että parlamentin panosta voidaan arvioida sillä perusteella, kuinka sen suositukset on tosiasiassa pantu täytäntöön; katsoo, että sopimusten täytäntöönpanoa on seurattava säännöllisesti, jotta voidaan valvoa kauppasopimuksissa sovittujen tavoitteiden ja sitoumusten noudattamista erityisesti ihmisoikeuksien suojelun alalla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että parlamentin panosta voidaan arvioida sillä perusteella, kuinka sen suositukset on tosiasiassa pantu täytäntöön; katsoo, että sopimusten täytäntöönpanoa on seurattava säännöllisesti, jotta voidaan valvoa kauppasopimuksissa sovittujen tavoitteiden ja sitoumusten noudattamista erityisesti ihmisoikeuksien suojelun alalla;

| H. | ottaa huomioon, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on SEUT-sopimuksen 208 artiklan mukaan tosiasiallinen oikeudellinen velvoite saattaa politiikkansa yhdenmukaiseksi kehitysyhteistyötavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on SEUT-sopimuksen 208 artiklan mukaan tosiasiallinen oikeudellinen velvoite saattaa politiikkansa yhdenmukaiseksi kehitysyhteistyötavoitteiden kanssa;

| I. | toteaa, että komission ehdotuksessa uudeksi kauppa- ja investointistrategiaksi ”Kaikkien kauppa” tunnustetaan kaupan, ihmisoikeuksien sekä sosiaali- ja ympäristönormien välinen yhteys ja edellytetään näiden oikeuksien ja normien saattamista olennaiseksi osaksi EU:n talous- ja kauppasuhteita; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että komission ehdotuksessa uudeksi kauppa- ja investointistrategiaksi ”Kaikkien kauppa” tunnustetaan kaupan, ihmisoikeuksien sekä sosiaali- ja ympäristönormien välinen yhteys ja edellytetään näiden oikeuksien ja normien saattamista olennaiseksi osaksi EU:n talous- ja kauppasuhteita;

| J. | katsoo, että monikansallisilla maailmanlaajuisilla jälleenmyyjillä ja yrityksillä on vastuu työolojen ja palkkojen parantamisesta tuotantomaissa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että monikansallisilla maailmanlaajuisilla jälleenmyyjillä ja yrityksillä on vastuu työolojen ja palkkojen parantamisesta tuotantomaissa;

| K. | toteaa, että naisten oikeudet kuuluvat olennaisesti ihmisoikeuksiin; toteaa, että miesten ja naisten tasa-arvo kuuluu kauppasopimusten kestävää kehitystä koskeviin lukuihin; toteaa, että kauppa- ja investointisopimusten tietyt vaikutukset kohdistuvat eri tavalla naisiin ja miehiin rakenteellisesta sukupuolten eriarvoisuudesta johtuen, ja katsoo, että kestävään ja osallistavaan kehitykseen, kasvuun ja kauppasopimuksiin on sisällyttävä ihmisoikeuksien noudattaminen, myös sukupuolinäkökulmasta katsottuna; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että naisten oikeudet kuuluvat olennaisesti ihmisoikeuksiin; toteaa, että miesten ja naisten tasa-arvo kuuluu kauppasopimusten kestävää kehitystä koskeviin lukuihin; toteaa, että kauppa- ja investointisopimusten tietyt vaikutukset kohdistuvat eri tavalla naisiin ja miehiin rakenteellisesta sukupuolten eriarvoisuudesta johtuen, ja katsoo, että kestävään ja osallistavaan kehitykseen, kasvuun ja kauppasopimuksiin on sisällyttävä ihmisoikeuksien noudattaminen, myös sukupuolinäkökulmasta katsottuna;

| L. | ottaa huomioon, että kestävän kehityksen toimintaohjelmassa 2030 tunnustetaan kauppapolitiikan ratkaiseva merkitys sen tavoitteiden toteutumisessa, sillä siinä käsitellään useita politiikan aloja, kuten alkuperäsääntöjä, elintarvikkeiden sääntelyä, hyödykemarkkinoita ja sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kestävän kehityksen toimintaohjelmassa 2030 tunnustetaan kauppapolitiikan ratkaiseva merkitys sen tavoitteiden toteutumisessa, sillä siinä käsitellään useita politiikan aloja, kuten alkuperäsääntöjä, elintarvikkeiden sääntelyä, hyödykemarkkinoita ja sukupuolten tasa-arvoa;

| M. | katsoo, että GSP- ja GSP+-järjestelmien mahdollisuuksia varmistaa ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevien yleissopimusten ratifiointi ja täytäntöönpano kehitysmaissa voidaan parantaa yhdistämällä tuloksekkaaseen käyttöönottoon taloudellisia kannustimia ja valvomalla jatkuvasti keskeisten ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevien yleissopimusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että GSP- ja GSP+-järjestelmien mahdollisuuksia varmistaa ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevien yleissopimusten ratifiointi ja täytäntöönpano kehitysmaissa voidaan parantaa yhdistämällä tuloksekkaaseen käyttöönottoon taloudellisia kannustimia ja valvomalla jatkuvasti keskeisten ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevien yleissopimusten täytäntöönpanoa;

| N. | toteaa, että EU käynnisti Rana Plazan katastrofin jälkeen yhteistyössä Bangladeshin hallituksen ja ILO:n kanssa Global Compact for Improvements in Labour Rights and Factory Safety in Bangladesh -aloitteen, jolla pyritään parantamaan työntekijöiden työ-, työterveys- ja työturvallisuusoloja; toteaa, että nämä toimet ovat johtaneet yleisen tietoisuuden lisääntymiseen ja innovatiivisiin ratkaisuihin kauppaan ja kestävään kehitykseen liittyvissä kysymyksissä, muun muassa Bangladeshin palo- ja rakennusturvallisuussopimukseen; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että EU käynnisti Rana Plazan katastrofin jälkeen yhteistyössä Bangladeshin hallituksen ja ILO:n kanssa Global Compact for Improvements in Labour Rights and Factory Safety in Bangladesh -aloitteen, jolla pyritään parantamaan työntekijöiden työ-, työterveys- ja työturvallisuusoloja; toteaa, että nämä toimet ovat johtaneet yleisen tietoisuuden lisääntymiseen ja innovatiivisiin ratkaisuihin kauppaan ja kestävään kehitykseen liittyvissä kysymyksissä, muun muassa Bangladeshin palo- ja rakennusturvallisuussopimukseen;

| O. | toteaa, että yksityissektorin on julkisen sektorin rinnalla osallistuttava kestävään kehitykseen; katsoo, että yritysten on toimittava yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta vastuullisella tavalla; toteaa, että EU:n uuden sukupolven kauppa- ja investointisopimukset sisältävät kestävää kehitystä koskevia lukuja, joissa sopimuspuolia pyydetään tekemään sitoumuksia ihmisoikeuksien suojelun ja sosiaali- ja ympäristönormien sekä yritysten yhteiskuntavastuun alalla ja noudattamaan niitä; toteaa, että tällaisten lukujen tavoitetaso on vaihdellut peräkkäisissä EU:n kauppasopimuksissa; kehottaa komissiota pitämään jatkossa kiinni mahdollisimman korkeasta tavoitetasosta; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että yksityissektorin on julkisen sektorin rinnalla osallistuttava kestävään kehitykseen; katsoo, että yritysten on toimittava yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta vastuullisella tavalla; toteaa, että EU:n uuden sukupolven kauppa- ja investointisopimukset sisältävät kestävää kehitystä koskevia lukuja, joissa sopimuspuolia pyydetään tekemään sitoumuksia ihmisoikeuksien suojelun ja sosiaali- ja ympäristönormien sekä yritysten yhteiskuntavastuun alalla ja noudattamaan niitä; toteaa, että tällaisten lukujen tavoitetaso on vaihdellut peräkkäisissä EU:n kauppasopimuksissa; kehottaa komissiota pitämään jatkossa kiinni mahdollisimman korkeasta tavoitetasosta;

| P. | ottaa huomioon, että kaupasta ja kestävästä kehityksestä tehdään komission vuoden 2015 ”Kaikkien kauppa” -strategiassa EU:n painopistealue; katsoo, että komission on nyt muutettava erittäin toivottu kunnianhimonsa päättäväisiksi ja konkreettisiksi toimiksi, jotta tämä strategia vauhdittaisi kunnolla kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaa ohjelmaa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kaupasta ja kestävästä kehityksestä tehdään komission vuoden 2015 ”Kaikkien kauppa” -strategiassa EU:n painopistealue; katsoo, että komission on nyt muutettava erittäin toivottu kunnianhimonsa päättäväisiksi ja konkreettisiksi toimiksi, jotta tämä strategia vauhdittaisi kunnolla kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaa ohjelmaa;

| Q. | ottaa huomioon, että YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteissa ja YK:n Global Compact -aloitteessa luvattu Realising Long-term Value for Companies and Investors -hanke (pitkän aikavälin arvon toteuttaminen yrittäjille ja investoijille) osoittaa, että talouden elpyminen Euroopassa ja maailmassa sopii yhteen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, ympäristön kestävyyden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteiden kanssa ja vahvistaa niitä keskinäisesti; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteissa ja YK:n Global Compact -aloitteessa luvattu Realising Long-term Value for Companies and Investors -hanke (pitkän aikavälin arvon toteuttaminen yrittäjille ja investoijille) osoittaa, että talouden elpyminen Euroopassa ja maailmassa sopii yhteen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, ympäristön kestävyyden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteiden kanssa ja vahvistaa niitä keskinäisesti;

| R. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan mukaan ”yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti”; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan mukaan ”yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti”;

| S. | toteaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklassa vahvistetaan, että EU:n ulkoiset toimet perustuvat demokratian ja oikeusvaltion periaatteisiin, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuuteen ja jakamattomuuteen, ihmisarvon kunnioittamiseen, tasa-arvon ja yhteisvastuun periaatteisiin sekä YK:n peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklassa vahvistetaan, että EU:n ulkoiset toimet perustuvat demokratian ja oikeusvaltion periaatteisiin, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuuteen ja jakamattomuuteen, ihmisarvon kunnioittamiseen, tasa-arvon ja yhteisvastuun periaatteisiin sekä YK:n peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen;

| T. | toteaa, että toisaalta kaupan ja ihmisoikeuksien ja toisaalta sosiaali- ja ympäristönormien kytkemisestä yhteen on tullut olennainen osa EU:n talous- ja kauppasuhteita; toteaa, että EU:n ihmisoikeus- ja demokratisointipolitiikkaa kolmansissa maissa olisi jatkettava ja että se olisi sisällytettävä muihin EU:n ulkoisen ulottuvuuden toimintalohkoihin, kuten kauppapolitiikkaan; katsoo, että EU:n olisi hyödynnettävä kauppapolitiikkaa, kun se pyrkii asettamaan korkeat globaalit normit ihmisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien, kuluttajansuojan sekä ympäristön aloilla; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että toisaalta kaupan ja ihmisoikeuksien ja toisaalta sosiaali- ja ympäristönormien kytkemisestä yhteen on tullut olennainen osa EU:n talous- ja kauppasuhteita; toteaa, että EU:n ihmisoikeus- ja demokratisointipolitiikkaa kolmansissa maissa olisi jatkettava ja että se olisi sisällytettävä muihin EU:n ulkoisen ulottuvuuden toimintalohkoihin, kuten kauppapolitiikkaan; katsoo, että EU:n olisi hyödynnettävä kauppapolitiikkaa, kun se pyrkii asettamaan korkeat globaalit normit ihmisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien, kuluttajansuojan sekä ympäristön aloilla;

| U. | toteaa, että kauppapolitiikka ja kunnianhimoiset kauppasopimukset edistävät ja vahvistavat sääntöihin perustuvaa kansainvälistä kauppajärjestelmää; toteaa, että ihmisoikeuskysymykset olisi otettava huomioon ennen kuin kauppaneuvottelut saatetaan päätökseen moitteettomalla ja avoimella tavalla; toteaa, että yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevilla YK:n suuntaviivoilla ja muilla asiaankuuluvilla välineillä, kuten yritysten yhteiskuntavastuun parantamisella, pyritään edistämään kauppapolitiikkaan liittyviä ihmisoikeussäännöksiä; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että kauppapolitiikka ja kunnianhimoiset kauppasopimukset edistävät ja vahvistavat sääntöihin perustuvaa kansainvälistä kauppajärjestelmää; toteaa, että ihmisoikeuskysymykset olisi otettava huomioon ennen kuin kauppaneuvottelut saatetaan päätökseen moitteettomalla ja avoimella tavalla; toteaa, että yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevilla YK:n suuntaviivoilla ja muilla asiaankuuluvilla välineillä, kuten yritysten yhteiskuntavastuun parantamisella, pyritään edistämään kauppapolitiikkaan liittyviä ihmisoikeussäännöksiä;

| V. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvosto hyväksyi 26. kesäkuuta 2014 päätöslauselman hallitusten välisestä ryhmästä, jonka tehtävänä on käynnistää prosessi sellaisen oikeudellisesti sitovan kansainvälisen välineen perustamiseksi, jolla säännellään kansainvälisen oikeuden puitteissa monikansallisten ja muiden yritysten toimintaa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvosto hyväksyi 26. kesäkuuta 2014 päätöslauselman hallitusten välisestä ryhmästä, jonka tehtävänä on käynnistää prosessi sellaisen oikeudellisesti sitovan kansainvälisen välineen perustamiseksi, jolla säännellään kansainvälisen oikeuden puitteissa monikansallisten ja muiden yritysten toimintaa;

| W. | toteaa, että kauppa ja ihmisoikeudet saattavat vahvistaa toisiaan ja että samalla kun elinkeinoelämän velvoitteena on noudattaa ihmisoikeuksia, sillä voi olla myös tärkeä rooli myönteisten kannustimien tarjoajana ihmisoikeuksien, demokratian, ympäristönormien ja yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseksi; ottaa huomioon, että EU on ollut johtavassa asemassa neuvoteltaessa ja pantaessa täytäntöön useita maailmanlaajuista vastuuta koskevia globaaleja aloitteita samalla kun se on edistänyt ja noudattanut sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, ympäristön kestävän kehityksen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kaltaisia kansainvälisiä normeja; toteaa, että maailmalaajuisesti toimivien ja tiennäyttäjinä syrjimätöntä yrityskulttuuria soveltavien eurooppalaisten yritysten pitkän aikavälin myönteinen vaikutus ihmisoikeuksiin on tunnustettu; toteaa, että ihmisoikeuksien suojeluun ja sen valvontaan perustuvien kauppasuhteiden vahvistaminen lisää keskinäistä ymmärrystä ja vahvistaa yhteisiä arvoja, kuten oikeusvaltion periaatetta, hyvää hallintotapaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että kauppa ja ihmisoikeudet saattavat vahvistaa toisiaan ja että samalla kun elinkeinoelämän velvoitteena on noudattaa ihmisoikeuksia, sillä voi olla myös tärkeä rooli myönteisten kannustimien tarjoajana ihmisoikeuksien, demokratian, ympäristönormien ja yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseksi; ottaa huomioon, että EU on ollut johtavassa asemassa neuvoteltaessa ja pantaessa täytäntöön useita maailmanlaajuista vastuuta koskevia globaaleja aloitteita samalla kun se on edistänyt ja noudattanut sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, ympäristön kestävän kehityksen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kaltaisia kansainvälisiä normeja; toteaa, että maailmalaajuisesti toimivien ja tiennäyttäjinä syrjimätöntä yrityskulttuuria soveltavien eurooppalaisten yritysten pitkän aikavälin myönteinen vaikutus ihmisoikeuksiin on tunnustettu; toteaa, että ihmisoikeuksien suojeluun ja sen valvontaan perustuvien kauppasuhteiden vahvistaminen lisää keskinäistä ymmärrystä ja vahvistaa yhteisiä arvoja, kuten oikeusvaltion periaatetta, hyvää hallintotapaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista;

Yleiset periaatteet

| 1. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään miesten ja naisten tasa-arvon kaikkiin toimintalinjoihinsa, kauppapolitiikka mukaan luettuna, ja varmistamaan muun muassa kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW) tehokkaan noudattamisen; kehottaa komissiota ottamaan EU:n kauppapolitiikan vaikutustenarvioinnissa huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevat näkökohdat ja kehottaa komissiota naisen oikeuksien osalta järjestelmällisesti arvioimaan nykyisiä kauppa ja investointisopimuksia, jotta voidaan määritellä niiden seuraukset sukupuolten tasa-arvolle; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään miesten ja naisten tasa-arvon kaikkiin toimintalinjoihinsa, kauppapolitiikka mukaan luettuna, ja varmistamaan muun muassa kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW) tehokkaan noudattamisen; kehottaa komissiota ottamaan EU:n kauppapolitiikan vaikutustenarvioinnissa huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevat näkökohdat ja kehottaa komissiota naisen oikeuksien osalta järjestelmällisesti arvioimaan nykyisiä kauppa ja investointisopimuksia, jotta voidaan määritellä niiden seuraukset sukupuolten tasa-arvolle;

| 2. | kehottaa komissiota varmistamaan kehitystä koskevan paremman yhdenmukaisuuden, toimintapolitiikkojen tehokkaan arvioinnin ja kehitysapu- ja kauppapolitiikan välisen koordinoinnin sekä varmistamaan, että kaikki sidosryhmät noudattavat ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa, työoikeutta ja ympäristönsuojelua koskevia kansainvälisiä normeja; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota varmistamaan kehitystä koskevan paremman yhdenmukaisuuden, toimintapolitiikkojen tehokkaan arvioinnin ja kehitysapu- ja kauppapolitiikan välisen koordinoinnin sekä varmistamaan, että kaikki sidosryhmät noudattavat ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa, työoikeutta ja ympäristönsuojelua koskevia kansainvälisiä normeja;

| 3. | kehottaa EU:ta osallistumaan aktiivisesti YK:n yleiskokouksen 70. istunnossa hyväksymän päätöslauselman ”Transforming our World: the 2030 agenda for sustainable development” 17:n kestävää kehitystä koskevan tavoitteen toteuttamiseen; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:ta osallistumaan aktiivisesti YK:n yleiskokouksen 70. istunnossa hyväksymän päätöslauselman ”Transforming our World: the 2030 agenda for sustainable development” 17:n kestävää kehitystä koskevan tavoitteen toteuttamiseen;

| 4. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään sitovia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että monikansalliset yhtiöt maksavat veroja niihin maihin, joista niiden voitot ovat peräisin, edistämään yksityisen sektorin pakollista maakohtaista raportointia OECD:n suositusten mukaisesti ja huolehtimaan hyvästä hallintotavasta erityisesti veroasioissa ja veronkannon tehokkuudesta; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tämä asia asetetaan etusijalle niiden poliittisessa vuoropuhelussa (kehityksen ja kaupan poliittisella tasolla), sekä antamaan tukensa kansalaisyhteiskunnalle verohallinnon julkisen valvonnan varmistamisessa ja veropetostapausten seurannassa; katsoo, että yrityksen veropolitiikkaa olisi pidettävä olennaisena osana yritysten yhteiskuntavastuuta ja että näin ollen verovilppiä tai veroparatiisien käyttöä koskevat strategiat eivät kuulu yhteiskuntavastuulliseen toimintaan; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään sitovia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että monikansalliset yhtiöt maksavat veroja niihin maihin, joista niiden voitot ovat peräisin, edistämään yksityisen sektorin pakollista maakohtaista raportointia OECD:n suositusten mukaisesti ja huolehtimaan hyvästä hallintotavasta erityisesti veroasioissa ja veronkannon tehokkuudesta; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tämä asia asetetaan etusijalle niiden poliittisessa vuoropuhelussa (kehityksen ja kaupan poliittisella tasolla), sekä antamaan tukensa kansalaisyhteiskunnalle verohallinnon julkisen valvonnan varmistamisessa ja veropetostapausten seurannassa; katsoo, että yrityksen veropolitiikkaa olisi pidettävä olennaisena osana yritysten yhteiskuntavastuuta ja että näin ollen verovilppiä tai veroparatiisien käyttöä koskevat strategiat eivät kuulu yhteiskuntavastuulliseen toimintaan;

| 5. | toteaa, että julkishyödykkeiden, kuten veden, terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuus on tärkeää ja osoittaa valtion valmiuden taata sosiaaliset oikeudet ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että julkishyödykkeiden, kuten veden, terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuus on tärkeää ja osoittaa valtion valmiuden taata sosiaaliset oikeudet ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen;

| 6. | korostaa, että EU on jo pitkään tehnyt selkoa sosiaalisista ja ympäristökysymyksistä kauppadiplomatiansa yhteydessä ja että se on edellä muita suuria maailmankaupan toimijoita; korostaa, että EU:n kauppakumppaneiden ihmisoikeussitoumukset ovat vahva perusta jatkuvalle vuoropuhelulle, yhteistyöprosessille ja asteittaisille parannuksille pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että EU on jo pitkään tehnyt selkoa sosiaalisista ja ympäristökysymyksistä kauppadiplomatiansa yhteydessä ja että se on edellä muita suuria maailmankaupan toimijoita; korostaa, että EU:n kauppakumppaneiden ihmisoikeussitoumukset ovat vahva perusta jatkuvalle vuoropuhelulle, yhteistyöprosessille ja asteittaisille parannuksille pitkällä aikavälillä;

| 7. | korostaa, että kauppa ja ulkomaiset investoinnit ovat tärkeitä keinoja talouskasvun, kestävän kehityksen ja hyvän hallintotavan aikaansaamisessa ja ihmisoikeuksien suojelussa; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että kauppa ja ulkomaiset investoinnit ovat tärkeitä keinoja talouskasvun, kestävän kehityksen ja hyvän hallintotavan aikaansaamisessa ja ihmisoikeuksien suojelussa;

| 8. | muistuttaa, että kauppa ja ulkomaiset suorat sijoitukset lisäävät hyvinvointia köyhemmissä maissa; muistuttaa, että hyvinvoinnin lisääntymisen sekä ihmisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien, työntekijöiden oikeuksien ja ympäristönsuojelun vahvistamisen välillä on merkittävä yhteys; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että kauppa ja ulkomaiset suorat sijoitukset lisäävät hyvinvointia köyhemmissä maissa; muistuttaa, että hyvinvoinnin lisääntymisen sekä ihmisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien, työntekijöiden oikeuksien ja ympäristönsuojelun vahvistamisen välillä on merkittävä yhteys;

| 9. | muistuttaa, että EU on sitoutunut johdonmukaisesti edistämään ja kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja demokratiaa suhteissaan kolmansiin maihin kaikissa EU:n politiikoissa, kauppapolitiikka mukaan luettuna, ja kaikissa asianmukaisissa ulkoisen toimintansa rahoitusvälineissä; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että EU on sitoutunut johdonmukaisesti edistämään ja kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja demokratiaa suhteissaan kolmansiin maihin kaikissa EU:n politiikoissa, kauppapolitiikka mukaan luettuna, ja kaikissa asianmukaisissa ulkoisen toimintansa rahoitusvälineissä;

| 10. | suosittaa siksi, että EU:n kauppapoliittisesta strategiasta tehtäisiin väline, jolla edistetään demokraattisia arvoja kolmansissa maissa; pitää siksi myönteisenä, että kauppasopimuksista ja kaupan etuusohjelmista tehdään välineitä, joilla edistetään ihmisoikeuksia, poistetaan pakko- ja lapsityö ja varmistetaan elintarviketurva ja oikeus terveyteen sekä kaikkia ihmisiä hyödyttävien kestävän kehityksen, korkeiden turvallisuus- ja ympäristönormien sekä taloudellisten mahdollisuuksien edistäminen; |
| --- | --- |

10.

suosittaa siksi, että EU:n kauppapoliittisesta strategiasta tehtäisiin väline, jolla edistetään demokraattisia arvoja kolmansissa maissa; pitää siksi myönteisenä, että kauppasopimuksista ja kaupan etuusohjelmista tehdään välineitä, joilla edistetään ihmisoikeuksia, poistetaan pakko- ja lapsityö ja varmistetaan elintarviketurva ja oikeus terveyteen sekä kaikkia ihmisiä hyödyttävien kestävän kehityksen, korkeiden turvallisuus- ja ympäristönormien sekä taloudellisten mahdollisuuksien edistäminen;

Ihmisoikeudet, ympäristö- ja sosiaalinormit monenkeskisellä tasolla

| 11. | korostaa, miten tärkeää EU:lle on rakentaa yhteistyötä monenkeskisellä tasolla ja kehottaa siksi jälleen komissiota omaksumaan johtavan aseman WTO:n hallinnon uudistamisessa erityisesti seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:






  a) | WTO:n ja toimivaltaisten YK:n virastojen, kuten YK:n ihmisoikeusvaltuutetun, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin ja kansainvälisen työjärjestön (ILO), välisen tehokkaan yhteistyön vahvistaminen erityisesti niin, että ILO:lle annetaan virallinen tarkkailijan asema WTO:ssa ja otetaan se mukaan kansainvälisten ihmisoikeus- ja työoikeussopimusten rikkomiseen liittyvien kauppakiistojen käsittelyyn; katsoo, että ILO:n olisi jatkossakin osallistuttava kahdenvälisiin, monenvälisiin ja useammankeskisiin kauppasopimuksiin; |
| --- | --- | --- |

11.

korostaa, miten tärkeää EU:lle on rakentaa yhteistyötä monenkeskisellä tasolla ja kehottaa siksi jälleen komissiota omaksumaan johtavan aseman WTO:n hallinnon uudistamisessa erityisesti seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:

a)

WTO:n ja toimivaltaisten YK:n virastojen, kuten YK:n ihmisoikeusvaltuutetun, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin ja kansainvälisen työjärjestön (ILO), välisen tehokkaan yhteistyön vahvistaminen erityisesti niin, että ILO:lle annetaan virallinen tarkkailijan asema WTO:ssa ja otetaan se mukaan kansainvälisten ihmisoikeus- ja työoikeussopimusten rikkomiseen liittyvien kauppakiistojen käsittelyyn; katsoo, että ILO:n olisi jatkossakin osallistuttava kahdenvälisiin, monenvälisiin ja useammankeskisiin kauppasopimuksiin;

| b) | WTO:n kauppapoliittisten tarkastelumekanismien uudistaminen siten, että niihin sisällytetään ILO:n sopimusten, YK:n ihmisoikeussopimusten ja monenvälisten ympäristöalan sopimusten suuntaviivoihin perustuvat ympäristö- ja ihmisoikeusnäkökulmat, ja kestävän kehityksen edistäminen erityisesti perustamalla WTO:hon kauppaa ja ihmisarvoista työtä käsittelevä komitea nykyisen kauppa- ja ympäristökomitean rinnalle, kuten parlamentin vuoden 2010 suosituksissa pyydetään; |
| --- | --- |

b)

WTO:n kauppapoliittisten tarkastelumekanismien uudistaminen siten, että niihin sisällytetään ILO:n sopimusten, YK:n ihmisoikeussopimusten ja monenvälisten ympäristöalan sopimusten suuntaviivoihin perustuvat ympäristö- ja ihmisoikeusnäkökulmat, ja kestävän kehityksen edistäminen erityisesti perustamalla WTO:hon kauppaa ja ihmisarvoista työtä käsittelevä komitea nykyisen kauppa- ja ympäristökomitean rinnalle, kuten parlamentin vuoden 2010 suosituksissa pyydetään;

| c) | arvioidaan, missä laajuudessa WTO:n kauppa- ja ympäristökomitea on täyttänyt sille Marrakeshissä 15. huhtikuuta 1994 tehdyssä WTO:n ministereiden kauppa- ja ympäristöpäätöksessä asetetun tehtävän ja parlamentin esittämät johtopäätökset siitä, mitä vielä on tehtävä erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämistä ja siihen sopeutumista sekä WTO:ta koskevan kansainvälisen vuoropuhelun yhteydessä, kuten parlamentti alun perin pyysi; |
| --- | --- |

c)

arvioidaan, missä laajuudessa WTO:n kauppa- ja ympäristökomitea on täyttänyt sille Marrakeshissä 15. huhtikuuta 1994 tehdyssä WTO:n ministereiden kauppa- ja ympäristöpäätöksessä asetetun tehtävän ja parlamentin esittämät johtopäätökset siitä, mitä vielä on tehtävä erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämistä ja siihen sopeutumista sekä WTO:ta koskevan kansainvälisen vuoropuhelun yhteydessä, kuten parlamentti alun perin pyysi;

| d) | osallistutaan rakentavasti YK:n työryhmään, joka käsittelee yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevaa sopimusprosessia ottaen huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston tekemän tutkimuksen, joka koskee yritysten tekemien vakavien ihmisoikeusloukkausten käsittelyä oikeussuojakeinoin; |
| --- | --- |

d)

osallistutaan rakentavasti YK:n työryhmään, joka käsittelee yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevaa sopimusprosessia ottaen huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston tekemän tutkimuksen, joka koskee yritysten tekemien vakavien ihmisoikeusloukkausten käsittelyä oikeussuojakeinoin;

| 12. | kehottaa komissiota edistämään aktiivisesti WTO:n lisäuudistuksia maailmanlaajuisten toimitusketjujen kestävää ja vastuullista hallintaa koskevien monenvälisten sääntöjen määrittelemiseksi; katsoo, että niihin tulisi sisältyä erityisesti seuraavaa:






  a) | tehokkaat ja täytäntöönpanokelpoiset toimitusketjujen asianmukaista huolellisuutta ja avoimuutta koskevat vaatimukset, jotka perustuvat yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin |
| --- | --- | --- |

12.

kehottaa komissiota edistämään aktiivisesti WTO:n lisäuudistuksia maailmanlaajuisten toimitusketjujen kestävää ja vastuullista hallintaa koskevien monenvälisten sääntöjen määrittelemiseksi; katsoo, että niihin tulisi sisältyä erityisesti seuraavaa:

a)

tehokkaat ja täytäntöönpanokelpoiset toimitusketjujen asianmukaista huolellisuutta ja avoimuutta koskevat vaatimukset, jotka perustuvat yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin

| b) | työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat normit, joissa tunnustetaan erityisesti työntekijöiden oikeus työturvallisuustoimikuntiin |
| --- | --- |

b)

työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat normit, joissa tunnustetaan erityisesti työntekijöiden oikeus työturvallisuustoimikuntiin

| c) | sosiaalisen suojelun vähimmäistaso |
| --- | --- |

c)

sosiaalisen suojelun vähimmäistaso

| d) | ILO:n keskeisten työnormien noudattaminen; |
| --- | --- |

d)

ILO:n keskeisten työnormien noudattaminen;

| 13. | pyytää uudelleen varmistamaan, että toimenpide, jonka osapuoli on hyväksynyt Pariisin sopimuksen puitteissa tai joka liittyy YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen 3 ja 4 artiklassa esitettyyn periaatteeseen tai sitoumukseen, turvataan myös määräämällä kauppasopimuksissa oikeudellisesti vakaammasta oikeudesta antaa sääntelyä; |
| --- | --- |

13.

pyytää uudelleen varmistamaan, että toimenpide, jonka osapuoli on hyväksynyt Pariisin sopimuksen puitteissa tai joka liittyy YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen 3 ja 4 artiklassa esitettyyn periaatteeseen tai sitoumukseen, turvataan myös määräämällä kauppasopimuksissa oikeudellisesti vakaammasta oikeudesta antaa sääntelyä;

| 14. | kehottaa komissiota nopeuttamaan sellaisten järjestelmien kehittämistä, joilla kauppasopimuksissa voidaan erotella tuotteet niiden tuotantoprosessien ja valmistusmenetelmien sekä kestävyyskriteerien mukaan; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota nopeuttamaan sellaisten järjestelmien kehittämistä, joilla kauppasopimuksissa voidaan erotella tuotteet niiden tuotantoprosessien ja valmistusmenetelmien sekä kestävyyskriteerien mukaan;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään noudattaa fossiilisten polttoaineiden tukien vaiheittaista poistamista koskevia sitoumuksiaan G20-maiden sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään noudattaa fossiilisten polttoaineiden tukien vaiheittaista poistamista koskevia sitoumuksiaan G20-maiden sitoumusten mukaisesti;

| 16. | katsoo, että kauppapolitiikalla voitaisiin entistä paremmin vauhdittaa energiajärjestelmän muutosta ja että EU:n kaupankäyntivälineillä olisi edistettävä uusiutuvan energian käyttöä ja kehittämistä sekä ympäristöhyödykkeiden ja -teknologioiden luontia Euroopassa; antaa tunnustusta komission pyrkimyksille neuvotella ympäristöystävällisiä hyödykkeitä koskevasta monenvälisestä sopimuksesta (ympäristötuotteita koskeva sopimus) ja kehottaa varmistamaan, että neuvottelut johtavat kunnianhimoiseen ja tasapainoiseen sopimukseen; pyytää komissiota kehittämään ympäristötuotteita koskevien neuvottelujen yhteydessä kehittämään määrällisiä tai laadullisia kriteereitä ympäristöystävällisten hyödykkeiden määrittelemiseksi ja edistämään neuvotteluissa uskottavien ja avoimien menetelmien käyttöönottoa; kehottaa lisäksi komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon ympäristöystävällisten hyödykkeiden kauppaan vaikuttavat tekijät, kuten polkumyynnin vastaiset toimet uusiutuvan energian alalla, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat järjestelmät, tiukat rahoitusohjelmat ja kansalliset ympäristöpolitiikat, koska siten luodaan kysyntää näille hyödykkeille; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että kauppapolitiikalla voitaisiin entistä paremmin vauhdittaa energiajärjestelmän muutosta ja että EU:n kaupankäyntivälineillä olisi edistettävä uusiutuvan energian käyttöä ja kehittämistä sekä ympäristöhyödykkeiden ja -teknologioiden luontia Euroopassa; antaa tunnustusta komission pyrkimyksille neuvotella ympäristöystävällisiä hyödykkeitä koskevasta monenvälisestä sopimuksesta (ympäristötuotteita koskeva sopimus) ja kehottaa varmistamaan, että neuvottelut johtavat kunnianhimoiseen ja tasapainoiseen sopimukseen; pyytää komissiota kehittämään ympäristötuotteita koskevien neuvottelujen yhteydessä kehittämään määrällisiä tai laadullisia kriteereitä ympäristöystävällisten hyödykkeiden määrittelemiseksi ja edistämään neuvotteluissa uskottavien ja avoimien menetelmien käyttöönottoa; kehottaa lisäksi komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon ympäristöystävällisten hyödykkeiden kauppaan vaikuttavat tekijät, kuten polkumyynnin vastaiset toimet uusiutuvan energian alalla, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat järjestelmät, tiukat rahoitusohjelmat ja kansalliset ympäristöpolitiikat, koska siten luodaan kysyntää näille hyödykkeille;

Ihmisoikeudet ja ympäristö- ja sosiaalinormit kahdenvälisellä tasolla

| 17. | suhtautuu myönteisesti komission päätökseen toteuttaa etu- ja jälkikäteen kaikkien kauppasopimusten kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi ihmisoikeuksia koskevien vaikutusten arviointia kauppaan liittyvissä poliittisissa aloitteissa annettujen suuntaviivojen mukaisesti; kehottaa siksi komissiota






  a) | soveltamaan suuntaviivoja kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointien kehittämiseen kaikkien nykyisten ja tulevien neuvottelujen osalta; |
| --- | --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti komission päätökseen toteuttaa etu- ja jälkikäteen kaikkien kauppasopimusten kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi ihmisoikeuksia koskevien vaikutusten arviointia kauppaan liittyvissä poliittisissa aloitteissa annettujen suuntaviivojen mukaisesti; kehottaa siksi komissiota

a)

soveltamaan suuntaviivoja kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointien kehittämiseen kaikkien nykyisten ja tulevien neuvottelujen osalta;

| b) | ottamaan näissä kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneissa huomioon myös oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan kehittämät periaatteet; |
| --- | --- |

b)

ottamaan näissä kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneissa huomioon myös oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan kehittämät periaatteet;

| c) | ottamaan huomioon kauppa- ja investointisopimusten vaikutus erityisesti heikommassa asemassa oleviin kansalaisiin, kuten vähemmistöryhmiin kuuluviin, maantieteellisesti erityksissä oleviin, köyhiin ja sosiaalisesti syrjäytyneisiin kansalaisiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että komissio on sitoutunut arvioimaan vapaakauppasopimusten vaikutusta Euroopan syrjäisimpiin alueisiin; |
| --- | --- |

c)

ottamaan huomioon kauppa- ja investointisopimusten vaikutus erityisesti heikommassa asemassa oleviin kansalaisiin, kuten vähemmistöryhmiin kuuluviin, maantieteellisesti erityksissä oleviin, köyhiin ja sosiaalisesti syrjäytyneisiin kansalaisiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että komissio on sitoutunut arvioimaan vapaakauppasopimusten vaikutusta Euroopan syrjäisimpiin alueisiin;

| d) | varmistamaan kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten asianmukaisen osallistumisen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin kehittämiseen ja ottamaan parlamentin mukaan tämän prosessin kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

d)

varmistamaan kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten asianmukaisen osallistumisen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin kehittämiseen ja ottamaan parlamentin mukaan tämän prosessin kaikkiin vaiheisiin;

| e) | ottamaan tällaisista arvioinneista saadut tulokset täysimääräisesti huomioon neuvotteluissa; |
| --- | --- |

e)

ottamaan tällaisista arvioinneista saadut tulokset täysimääräisesti huomioon neuvotteluissa;

| f) | varmistamaan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointien julkaisemisen, jotta neuvotteluasemat tiedetään jo ennen arviointien tuloksia, jotta kansalaisille voidaan tiedottaa ja antaa vaaleilla valituille edustajille mahdollisuus arvioida ehdotettua sopimusta asianmukaisesti; |
| --- | --- |

f)

varmistamaan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointien julkaisemisen, jotta neuvotteluasemat tiedetään jo ennen arviointien tuloksia, jotta kansalaisille voidaan tiedottaa ja antaa vaaleilla valituille edustajille mahdollisuus arvioida ehdotettua sopimusta asianmukaisesti;

| 18. | panee merkille Euroopan oikeusasiamiehen päätelmät komission päätöksestä tehdä sopimus Vietnamin kanssa ennen ihmisoikeuksiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnin tekemistä ja kehottaa komissiota toteuttamaan arvioinnin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa uuden menetelmän perusteella, jotta parlamentti voi tehdä tietoon perustuvan päätöksen; |
| --- | --- |

18.

panee merkille Euroopan oikeusasiamiehen päätelmät komission päätöksestä tehdä sopimus Vietnamin kanssa ennen ihmisoikeuksiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnin tekemistä ja kehottaa komissiota toteuttamaan arvioinnin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa uuden menetelmän perusteella, jotta parlamentti voi tehdä tietoon perustuvan päätöksen;

| 19. | toistaa kannattavansa ihmisoikeuksia koskevien ehtolausekkeiden sisällyttämistä kauppasopimuksiin ja muistuttaa, että on tärkeää noudattaa ihmisoikeuslausekkeita ja panna ne täytäntöön; on tyytyväinen komission ja neuvoston pyrkimyksiin lisätä tällaisia oikeudellisesti velvoittavia ihmisoikeuslausekkeita kaikkiin kauppa- ja investointisopimuksiin yhteisen lähestymistavan mukaisesti ja kehottaa julkaisemaan neuvoston yhteisen lähestymistavan; panee merkille, että ihmisoikeuslausekkeita ei ole sisällytetty EU:n kaikkiin sopimuksiin, ja kehottaa EU:n muiden kumppaneiden kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa, erityisesti TTIP-neuvotteluissa, varmistamaan oikeudellisesti velvoittavan ihmisoikeuslausekkeen sisällyttämisen; |
| --- | --- |

19.

toistaa kannattavansa ihmisoikeuksia koskevien ehtolausekkeiden sisällyttämistä kauppasopimuksiin ja muistuttaa, että on tärkeää noudattaa ihmisoikeuslausekkeita ja panna ne täytäntöön; on tyytyväinen komission ja neuvoston pyrkimyksiin lisätä tällaisia oikeudellisesti velvoittavia ihmisoikeuslausekkeita kaikkiin kauppa- ja investointisopimuksiin yhteisen lähestymistavan mukaisesti ja kehottaa julkaisemaan neuvoston yhteisen lähestymistavan; panee merkille, että ihmisoikeuslausekkeita ei ole sisällytetty EU:n kaikkiin sopimuksiin, ja kehottaa EU:n muiden kumppaneiden kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa, erityisesti TTIP-neuvotteluissa, varmistamaan oikeudellisesti velvoittavan ihmisoikeuslausekkeen sisällyttämisen;

| 20. | toteaa kuitenkin, että nykyisillä lausekkeilla on ollut vähäinen vaikutus ihmisoikeusvelvoitteiden ja -sitoumusten täyttämiseen; kehottaa siksi komissiota ja neuvostoa tekemään seuraavat mukautukset:






  a) | kaupan suojatoimenpiteiden sisällyttäminen niin, että säilytetään osapuolten valmiudet täyttää ihmisoikeusvelvoitteensa aloilla, joista ne ovat ensisijaisesti vastuussa tapauksissa, joissa ihmisoikeuslausekkeiden määräyksiä on todistetusti rikottu; |
| --- | --- | --- |

20.

toteaa kuitenkin, että nykyisillä lausekkeilla on ollut vähäinen vaikutus ihmisoikeusvelvoitteiden ja -sitoumusten täyttämiseen; kehottaa siksi komissiota ja neuvostoa tekemään seuraavat mukautukset:

a)

kaupan suojatoimenpiteiden sisällyttäminen niin, että säilytetään osapuolten valmiudet täyttää ihmisoikeusvelvoitteensa aloilla, joista ne ovat ensisijaisesti vastuussa tapauksissa, joissa ihmisoikeuslausekkeiden määräyksiä on todistetusti rikottu;

| b) | kauppa- ja assosiaatiosopimuksissa olevien ihmisoikeuslausekkeiden täytäntöönpanon säännöllinen ja huolellinen seuraaminen erityisesti julkaisemalla säännöllisesti komission ja EUH:n yhteisiä kertomuksia parlamentille siitä, miten kumppanimaat kunnioittavat ihmisoikeuksia, ja perustamalla toimielinten välinen toimikunta; |
| --- | --- |

b)

kauppa- ja assosiaatiosopimuksissa olevien ihmisoikeuslausekkeiden täytäntöönpanon säännöllinen ja huolellinen seuraaminen erityisesti julkaisemalla säännöllisesti komission ja EUH:n yhteisiä kertomuksia parlamentille siitä, miten kumppanimaat kunnioittavat ihmisoikeuksia, ja perustamalla toimielinten välinen toimikunta;

| c) | harkitaan ihmisoikeuskomitean sisällyttämistä kaikkiin EU:n kauppasopimuksiin, jotta varmistetaan sopimukseen liittyvien ihmisoikeuskysymysten vakava ja järjestelmällinen seuraaminen; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää, että kansalaiset osallistuvat neuvotteluihin avoimuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

c)

harkitaan ihmisoikeuskomitean sisällyttämistä kaikkiin EU:n kauppasopimuksiin, jotta varmistetaan sopimukseen liittyvien ihmisoikeuskysymysten vakava ja järjestelmällinen seuraaminen; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää, että kansalaiset osallistuvat neuvotteluihin avoimuuden lisäämiseksi;

| d) | varmistetaan, että EU:lla on sisäinen oikeudellinen muutoksenhakujärjestelmä, jonka avulla voidaan tehdä valituksia tapauksissa, joissa kauppasopimuksia ja ihmisoikeuslausekkeita ei noudateta; |
| --- | --- |

d)

varmistetaan, että EU:lla on sisäinen oikeudellinen muutoksenhakujärjestelmä, jonka avulla voidaan tehdä valituksia tapauksissa, joissa kauppasopimuksia ja ihmisoikeuslausekkeita ei noudateta;

| 21. | muistuttaa vuonna 2010 annetussa suosituksessa esittämästään pyynnöstä, että EU:n jokaisessa kahdenvälisessä ja monenvälisessä kauppasopimuksessa olisi oltava kattavat, täytäntöönpanokelpoiset ja kunnianhimoiset kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut; painottaa, että EU:n eri kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa on eroavuuksia; kehottaa siksi komissiota huolehtimaan mahdollisimman suuresta yhdenmukaisuudesta kaikissa kauppaneuvotteluissa ja sisällyttämään sopimuksiin kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja, jotka sisältävät seuraavaa:






  a) | kaikkien osapuolten alustava sitoumus ratifioida ja panna tehokkaasti täytäntöön neljä ensisijaista ja kahdeksan keskeistä ILO:n yleissopimusta sekä kansainväliset monenväliset ympäristösopimukset; |
| --- | --- | --- |

21.

muistuttaa vuonna 2010 annetussa suosituksessa esittämästään pyynnöstä, että EU:n jokaisessa kahdenvälisessä ja monenvälisessä kauppasopimuksessa olisi oltava kattavat, täytäntöönpanokelpoiset ja kunnianhimoiset kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut; painottaa, että EU:n eri kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa on eroavuuksia; kehottaa siksi komissiota huolehtimaan mahdollisimman suuresta yhdenmukaisuudesta kaikissa kauppaneuvotteluissa ja sisällyttämään sopimuksiin kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja, jotka sisältävät seuraavaa:

a)

kaikkien osapuolten alustava sitoumus ratifioida ja panna tehokkaasti täytäntöön neljä ensisijaista ja kahdeksan keskeistä ILO:n yleissopimusta sekä kansainväliset monenväliset ympäristösopimukset;

| b) | ihmisoikeuslausekkeiden ja kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen kattaminen yleisellä riitojenratkaisumekanismilla samalla tavalla kuin sopimuksen muiden osien kyseessä ollessa, kuten vuoden 2010 suosituksissa pyydettiin, jotta varmistetaan ihmisoikeuksien sekä sosiaalisten ja ympäristönormien noudattaminen; |
| --- | --- |

b)

ihmisoikeuslausekkeiden ja kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen kattaminen yleisellä riitojenratkaisumekanismilla samalla tavalla kuin sopimuksen muiden osien kyseessä ollessa, kuten vuoden 2010 suosituksissa pyydettiin, jotta varmistetaan ihmisoikeuksien sekä sosiaalisten ja ympäristönormien noudattaminen;

| c) | työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan mahdollisuus esittää valituksia ja hakea muutosta valitusmenettelyn avulla; |
| --- | --- |

c)

työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan mahdollisuus esittää valituksia ja hakea muutosta valitusmenettelyn avulla;

| d) | tehokkaat ehkäisevät toimenpiteet, myös rahallisten korvausten muodossa, sopimuksen kestävää kehitystä koskevan luvun todetuissa vakavissa rikkomistapauksissa; tällaiset toimenpiteet voitaisiin toteuttaa tilapäisesti hidastamalla, vähentämällä tai jopa keskeyttämällä sopimuksessa määrättyjen tiettyjen kauppaetujen soveltaminen viimeisenä keinona kyseisten normien vakavissa ja jatkuvissa rikkomistapauksissa; toimintasuunnitelmien käyttöönotto kumppaniemme kanssa voisi auttaa korjaamaan kauppa- ja investointisopimusten tiettyjen sitoumusten noudattamatta jättämisen; |
| --- | --- |

d)

tehokkaat ehkäisevät toimenpiteet, myös rahallisten korvausten muodossa, sopimuksen kestävää kehitystä koskevan luvun todetuissa vakavissa rikkomistapauksissa; tällaiset toimenpiteet voitaisiin toteuttaa tilapäisesti hidastamalla, vähentämällä tai jopa keskeyttämällä sopimuksessa määrättyjen tiettyjen kauppaetujen soveltaminen viimeisenä keinona kyseisten normien vakavissa ja jatkuvissa rikkomistapauksissa; toimintasuunnitelmien käyttöönotto kumppaniemme kanssa voisi auttaa korjaamaan kauppa- ja investointisopimusten tiettyjen sitoumusten noudattamatta jättämisen;

| 22. | toistaa vaatimuksen, että on perustettava kestävää kehitystä koskevia foorumeja tai neuvoa-antavia ryhmiä sopimuksen laadinnan eri vaiheita varten aina neuvotteluista täytäntöönpanoon asti; muistuttaa, että kaikkien kansallisten neuvoa-antavien ryhmien olisi oltava täysin riippumattomia ja niiden käytössä olisi oltava riittävät resurssit; panee merkille EU:n nykyisten kauppasopimusten mukaisesti perustamien kansallisten neuvoa-antavien ryhmien joidenkin jäsenten usein esittämän arvostelun siitä, ettei niiden keskusteluilla ole käytännön vaikutusta ja ehdottaa, että komissio toteuttaa seuraavat toimenpiteet:






  a) | luodaan raportointijärjestelmä, joka antaa parlamentille mahdollisuuden arvioida neuvoa-antavien ryhmien työtä; |
| --- | --- | --- |

22.

toistaa vaatimuksen, että on perustettava kestävää kehitystä koskevia foorumeja tai neuvoa-antavia ryhmiä sopimuksen laadinnan eri vaiheita varten aina neuvotteluista täytäntöönpanoon asti; muistuttaa, että kaikkien kansallisten neuvoa-antavien ryhmien olisi oltava täysin riippumattomia ja niiden käytössä olisi oltava riittävät resurssit; panee merkille EU:n nykyisten kauppasopimusten mukaisesti perustamien kansallisten neuvoa-antavien ryhmien joidenkin jäsenten usein esittämän arvostelun siitä, ettei niiden keskusteluilla ole käytännön vaikutusta ja ehdottaa, että komissio toteuttaa seuraavat toimenpiteet:

a)

luodaan raportointijärjestelmä, joka antaa parlamentille mahdollisuuden arvioida neuvoa-antavien ryhmien työtä;

| b) | vastataan järjestelmällisesti ja konkreettisesti EU:n kansallisten neuvoa-antavien ryhmien esittämiin huolenaiheisiin ja seurataan EU:n kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten tässä yhteydessä esittämiä aloitteita; |
| --- | --- |

b)

vastataan järjestelmällisesti ja konkreettisesti EU:n kansallisten neuvoa-antavien ryhmien esittämiin huolenaiheisiin ja seurataan EU:n kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten tässä yhteydessä esittämiä aloitteita;

| c) | sisällytetään kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistavat logistiset perusmääräykset, sillä nämä seikat ovat osoittautuneet joissakin tapauksissa vakaviksi esteiksi, sekä niihin liittyvät liitännäistoimenpiteet, kuten teknisen avun ja yhteistyöohjelmat; |
| --- | --- |

c)

sisällytetään kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistavat logistiset perusmääräykset, sillä nämä seikat ovat osoittautuneet joissakin tapauksissa vakaviksi esteiksi, sekä niihin liittyvät liitännäistoimenpiteet, kuten teknisen avun ja yhteistyöohjelmat;

| 23. | edellyttää ruohonjuuritason järjestöjen avoimuuden lisäämistä ja vastuunottoa laadittaessa kansainvälistä kauppaa koskevia sääntöjä ja kansallista kauppapolitiikkaa, ja katsoo, että samalla on varmistettava, että työntekijöiden oikeuksia, ihmisoikeuksia ja naisten oikeuksia kunnioitetaan yhdenmukaisesti; |
| --- | --- |

23.

edellyttää ruohonjuuritason järjestöjen avoimuuden lisäämistä ja vastuunottoa laadittaessa kansainvälistä kauppaa koskevia sääntöjä ja kansallista kauppapolitiikkaa, ja katsoo, että samalla on varmistettava, että työntekijöiden oikeuksia, ihmisoikeuksia ja naisten oikeuksia kunnioitetaan yhdenmukaisesti;

| 24. | kehottaa komissiota ottamaan parlamentin tiiviimmin mukaan kauppa- ja investointisopimusten täytäntöönpanon seurantaan, joka koskee ihmisoikeuksien sekä sosiaali- ja ympäristönormien noudattamista, ja kehottaa neuvostoa kuulemaan parlamenttia kaikista päätöksistä tarkistaa sopimuksen soveltamista tai jopa keskeyttää tarvittaessa sen soveltaminen; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ottamaan parlamentin tiiviimmin mukaan kauppa- ja investointisopimusten täytäntöönpanon seurantaan, joka koskee ihmisoikeuksien sekä sosiaali- ja ympäristönormien noudattamista, ja kehottaa neuvostoa kuulemaan parlamenttia kaikista päätöksistä tarkistaa sopimuksen soveltamista tai jopa keskeyttää tarvittaessa sen soveltaminen;

Ihmisoikeudet ja ympäristö- ja sosiaalinormit yksipuolisella tasolla

| 25. | on tyytyväinen uuden yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) (asetus (EU) N:o 978/2012) voimaantuloon 1. tammikuuta 2014 ja GSP-järjestelmää vuosina 2014–2015 koskevan ensimmäisen seurantakertomuksen julkaisemiseen; katsoo, että kauppapolitiikan on oltava keino edistää korkeampia sosiaali- ja ympäristönormeja EU:n kumppanimaiden keskuudessa ja kehottaa siksi komissiota toteuttamaan seuraavat korjaavat toimenpiteet:






  a) | selvennetään joko delegoidun säädöksen tai asetuksen (EU) N:o 978/2012 tulevan tarkistuksen avulla kansainvälisen yleissopimuksen ”tosiasiallisen täytäntöönpanon vakavan laiminlyönnin” ja kansainvälisessä yleissopimuksessa olevien periaatteiden ”vakavan ja järjestelmällisen rikkomisen” määritelmiä; |
| --- | --- | --- |

25.

on tyytyväinen uuden yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) (asetus (EU) N:o 978/2012) voimaantuloon 1. tammikuuta 2014 ja GSP-järjestelmää vuosina 2014–2015 koskevan ensimmäisen seurantakertomuksen julkaisemiseen; katsoo, että kauppapolitiikan on oltava keino edistää korkeampia sosiaali- ja ympäristönormeja EU:n kumppanimaiden keskuudessa ja kehottaa siksi komissiota toteuttamaan seuraavat korjaavat toimenpiteet:

a)

selvennetään joko delegoidun säädöksen tai asetuksen (EU) N:o 978/2012 tulevan tarkistuksen avulla kansainvälisen yleissopimuksen ”tosiasiallisen täytäntöönpanon vakavan laiminlyönnin” ja kansainvälisessä yleissopimuksessa olevien periaatteiden ”vakavan ja järjestelmällisen rikkomisen” määritelmiä;

| b) | konsultoidaan kaikkia asianomaisia valvontaelimiä, jotta GSP-asetuksessa mainittujen kansainvälisten yleissopimusten noudattamista voidaan arvioida asianmukaisesti; kehottaa kiinnittämään arvioinnissa erityisesti huomiota ILO:n yleissopimusten soveltamista käsittelevän asiantuntijakomitean näkemyksiin tullietuuksien myöntämisestä ja suspendoimisesta GSP-asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

konsultoidaan kaikkia asianomaisia valvontaelimiä, jotta GSP-asetuksessa mainittujen kansainvälisten yleissopimusten noudattamista voidaan arvioida asianmukaisesti; kehottaa kiinnittämään arvioinnissa erityisesti huomiota ILO:n yleissopimusten soveltamista käsittelevän asiantuntijakomitean näkemyksiin tullietuuksien myöntämisestä ja suspendoimisesta GSP-asetuksen mukaisesti;

| c) | parannetaan asetuksen (EU) N:o 978/2012 tulevassa tarkistamisessa edunsaajamaiden antamien sitoumusten seurantaa; työmarkkina-osapuolille ja kansalaisjärjestöille olisi annettava virallinen asema GSP- ja GSP+-järjestelmien seurannassa erityisesti komissiolle esitettyjen huolenaiheiden kuulemis- ja vastaamismenettelyssä; |
| --- | --- |

c)

parannetaan asetuksen (EU) N:o 978/2012 tulevassa tarkistamisessa edunsaajamaiden antamien sitoumusten seurantaa; työmarkkina-osapuolille ja kansalaisjärjestöille olisi annettava virallinen asema GSP- ja GSP+-järjestelmien seurannassa erityisesti komissiolle esitettyjen huolenaiheiden kuulemis- ja vastaamismenettelyssä;

| d) | sisällytetään GSP-asetukseen myös yritysten yhteiskuntavastuu, kuten vuonna 2010 pyydettiin, jotta varmistetaan, että monikansalliset yritykset noudattavat ihmisoikeuksiin, työnormeihin ja ympäristölainsäädäntöön liittyviä kansallisia ja kansainvälisiä oikeudellisia velvoitteita; |
| --- | --- |

d)

sisällytetään GSP-asetukseen myös yritysten yhteiskuntavastuu, kuten vuonna 2010 pyydettiin, jotta varmistetaan, että monikansalliset yritykset noudattavat ihmisoikeuksiin, työnormeihin ja ympäristölainsäädäntöön liittyviä kansallisia ja kansainvälisiä oikeudellisia velvoitteita;

| e) | seurataan ja arvioidaan Kaikki paitsi aseet -aloitteen ja tavanomaisten GSP-järjestelyjen täytäntöönpanoon ja tehokkuuteen liittyvää kehitystä ja raportoidaan Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

e)

seurataan ja arvioidaan Kaikki paitsi aseet -aloitteen ja tavanomaisten GSP-järjestelyjen täytäntöönpanoon ja tehokkuuteen liittyvää kehitystä ja raportoidaan Euroopan parlamentille;

| 26. | tukee komission sitoutumista lapsityövoiman käytön poistamiseen; pitää myönteisenä komission yksiköiden valmisteluasiakirjan hyväksymistä ja toistaa vuonna 2010 esittämänsä pyynnön tasapainoisesta ja realistisesta lainsäädäntöehdotuksesta, johon sisältyy esimerkiksi seuraavia toimia; sellaisten tuotteiden merkitseminen, joiden valmistuksessa ei ole käytetty lapsityövoimaa, kauppaetuuksien myöntäminen tietyt työnormit täyttäville maille ja horisontaaliset tuontikiellot tuotteille, joiden valmistuksessa on käytetty lapsityövoimaa; korostaa, että on tärkeää sisällyttää tavoite pakko- ja lapsityövoiman torjumisesta EU:n kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin muiden kuuden ILO:n keskeisen yleissopimuksen rinnalla, samoin kuin WTO:n, OECD:n ja ILO:n puitteissa pidetyissä kansainvälisissä keskusteluissa EU:n antama sitoumus monenvälisen ulottuvuuden edistämisestä; |
| --- | --- |

26.

tukee komission sitoutumista lapsityövoiman käytön poistamiseen; pitää myönteisenä komission yksiköiden valmisteluasiakirjan hyväksymistä ja toistaa vuonna 2010 esittämänsä pyynnön tasapainoisesta ja realistisesta lainsäädäntöehdotuksesta, johon sisältyy esimerkiksi seuraavia toimia; sellaisten tuotteiden merkitseminen, joiden valmistuksessa ei ole käytetty lapsityövoimaa, kauppaetuuksien myöntäminen tietyt työnormit täyttäville maille ja horisontaaliset tuontikiellot tuotteille, joiden valmistuksessa on käytetty lapsityövoimaa; korostaa, että on tärkeää sisällyttää tavoite pakko- ja lapsityövoiman torjumisesta EU:n kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin muiden kuuden ILO:n keskeisen yleissopimuksen rinnalla, samoin kuin WTO:n, OECD:n ja ILO:n puitteissa pidetyissä kansainvälisissä keskusteluissa EU:n antama sitoumus monenvälisen ulottuvuuden edistämisestä;

| 27. | vahvistaa vastustavansa kaikkea sellaista suoraa ja välillistä tarjontaa, joka haittaisi energiaan liittyvien palvelujen kauppaa ja mahdollistaisi tukien teknologisen neutraaliuden; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan vakavasti huomioon sen, että kansainvälisen kaupan lisääntyvät hiilidioksidipäästöt heikentävät EU:n ilmastostrategiaa, ja korostaa, että siirtyminen paikallisiin tuotanto- ja kulutusmalleihin voi edesauttaa Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

27.

vahvistaa vastustavansa kaikkea sellaista suoraa ja välillistä tarjontaa, joka haittaisi energiaan liittyvien palvelujen kauppaa ja mahdollistaisi tukien teknologisen neutraaliuden; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan vakavasti huomioon sen, että kansainvälisen kaupan lisääntyvät hiilidioksidipäästöt heikentävät EU:n ilmastostrategiaa, ja korostaa, että siirtyminen paikallisiin tuotanto- ja kulutusmalleihin voi edesauttaa Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista;

| 28. | muistuttaa, että ilmastonmuutoksen sekä kestämättömän ja laittoman perushyödykkeiden hankinnan aiheuttaman metsäkadon välillä on väistämätön yhteys; kehottaa komissiota takaamaan FLEGT-lupajärjestelmän ja EU:n puutavara-asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon, puutavaran toimitusketjujen laillisuutta koskeva velvoite mukaan luettuna; |
| --- | --- |

28.

muistuttaa, että ilmastonmuutoksen sekä kestämättömän ja laittoman perushyödykkeiden hankinnan aiheuttaman metsäkadon välillä on väistämätön yhteys; kehottaa komissiota takaamaan FLEGT-lupajärjestelmän ja EU:n puutavara-asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon, puutavaran toimitusketjujen laillisuutta koskeva velvoite mukaan luettuna;

| 29. | on tyytyväinen komission päätökseen aloittaa toteutettavuustutkimus metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta; |
| --- | --- |

29.

on tyytyväinen komission päätökseen aloittaa toteutettavuustutkimus metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta;

Yritysten yhteiskuntavastuu

| 30. | toistaa parlamentin vuonna 2010 esittämän pyynnön yritysten yhteiskuntavastuun sisällyttämisestä EU:n kaikkiin kauppasopimuksiin ja ehtoihin täytäntöönpanon parantamiseksi; korostaa erityisesti komission mahdollisuutta suorittaa tutkimuksia yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvien sitoumusten väitetyn rikkomisen yhteydessä ja kehittää EU:n yhteyspisteitä OECD:n yhteispisteiden tarjoaman mallin mukaisesti ja niitä vahvistaen; pyytää komissiota tehostamaan ponnistelujaan sen varmistamiseksi, että yritykset täyttävät velvoitteensa kaikissa toimitusketjuissaan ja noudattavat täysimääräisesti ILO:n keskeisiä työnormeja ja kansainvälisesti tunnustettuja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia normeja, erityisesti äskettäin päivitettyjä monikansallisia yrityksiä koskevia OECD:n suuntaviivoja, YK:n Global Compact -aloitteen kymmentä periaatetta, yhteiskuntavastuuta koskevaa ISO 26000 -standardia, monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevaa ILO:n kolmikantaista periaatejulistusta sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n ohjaavia periaatteita erityisesti vaatetus- ja kaivannaisteollisuudessa, joissa ihmisoikeuksien ja sosiaalinormien loukkauksia koskevat riskit ovat yleisempiä; muistuttaa, että Bangladeshissa vuonna 2013 tapahtuneen Rana Plazan tragedian jälkeen komissio pani alulle kestävyyttä koskevan aloitteen yhteistyössä Bangladeshin, ILO:n ja Yhdysvaltojen kanssa; korostaa tässä yhteydessä, että on tarpeen saavuttaa kestävyyttä koskevan aloitteen tavoitteet, jotta voidaan edistää työntekijöiden oikeuksia ja huolehtia entistä vastuullisemmin kansainvälisen tason toimitusketjuista; pyytää komissiota ulottamaan tämän tyyppiset ohjelmat ja toimet koskemaan EU:n muita kauppakumppaneita; |
| --- | --- |

30.

toistaa parlamentin vuonna 2010 esittämän pyynnön yritysten yhteiskuntavastuun sisällyttämisestä EU:n kaikkiin kauppasopimuksiin ja ehtoihin täytäntöönpanon parantamiseksi; korostaa erityisesti komission mahdollisuutta suorittaa tutkimuksia yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvien sitoumusten väitetyn rikkomisen yhteydessä ja kehittää EU:n yhteyspisteitä OECD:n yhteispisteiden tarjoaman mallin mukaisesti ja niitä vahvistaen; pyytää komissiota tehostamaan ponnistelujaan sen varmistamiseksi, että yritykset täyttävät velvoitteensa kaikissa toimitusketjuissaan ja noudattavat täysimääräisesti ILO:n keskeisiä työnormeja ja kansainvälisesti tunnustettuja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia normeja, erityisesti äskettäin päivitettyjä monikansallisia yrityksiä koskevia OECD:n suuntaviivoja, YK:n Global Compact -aloitteen kymmentä periaatetta, yhteiskuntavastuuta koskevaa ISO 26000 -standardia, monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevaa ILO:n kolmikantaista periaatejulistusta sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n ohjaavia periaatteita erityisesti vaatetus- ja kaivannaisteollisuudessa, joissa ihmisoikeuksien ja sosiaalinormien loukkauksia koskevat riskit ovat yleisempiä; muistuttaa, että Bangladeshissa vuonna 2013 tapahtuneen Rana Plazan tragedian jälkeen komissio pani alulle kestävyyttä koskevan aloitteen yhteistyössä Bangladeshin, ILO:n ja Yhdysvaltojen kanssa; korostaa tässä yhteydessä, että on tarpeen saavuttaa kestävyyttä koskevan aloitteen tavoitteet, jotta voidaan edistää työntekijöiden oikeuksia ja huolehtia entistä vastuullisemmin kansainvälisen tason toimitusketjuista; pyytää komissiota ulottamaan tämän tyyppiset ohjelmat ja toimet koskemaan EU:n muita kauppakumppaneita;

| 31. | pitää keskeisen tärkeänä, että jatketaan toimia kansainvälistä sijoitustoimintaa ja monikansallisia yrityksiä koskevaan OECD:n julistukseen liittymiseksi, varmistetaan, että suuntaviivat mainitaan erityisesti kaikissa EU:n ja kolmansien maiden välisissä uusissa sopimuksissa ja siirrytään passiivisesta lähestymistavasta aktiiviseen lähestymistapaan näiden sopimusten täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota varmistamaan avoimuuden yritysten toimintaa koskevan tiedon saannissa ja ottamaan käyttöön tehokkaan ja toteuttamiskelpoisen raportointijärjestelmän, joka tarjoaa tietoja tuotteiden arvoketjuista; muistuttaa vuonna 2010 esittämästään kannasta, jonka mukaan yrityksiä olisi pyydettävä julkaisemaan yhteiskuntavastuuta koskevat tuloksensa ja yritysten olisi noudatettava asianmukaista huolellisuutta; kehottaa komissiota saattamaan ajan tasalle yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan strategiansa, jonka mukaisesti otetaan käyttöön tiukemmat raportointi- ja noudattamisvaatimukset ja jonka avulla varmistetaan tehokkaampien yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpano, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yritysten yhteiskuntavastuun edistämistä kauppasopimuksissa; |
| --- | --- |

31.

pitää keskeisen tärkeänä, että jatketaan toimia kansainvälistä sijoitustoimintaa ja monikansallisia yrityksiä koskevaan OECD:n julistukseen liittymiseksi, varmistetaan, että suuntaviivat mainitaan erityisesti kaikissa EU:n ja kolmansien maiden välisissä uusissa sopimuksissa ja siirrytään passiivisesta lähestymistavasta aktiiviseen lähestymistapaan näiden sopimusten täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota varmistamaan avoimuuden yritysten toimintaa koskevan tiedon saannissa ja ottamaan käyttöön tehokkaan ja toteuttamiskelpoisen raportointijärjestelmän, joka tarjoaa tietoja tuotteiden arvoketjuista; muistuttaa vuonna 2010 esittämästään kannasta, jonka mukaan yrityksiä olisi pyydettävä julkaisemaan yhteiskuntavastuuta koskevat tuloksensa ja yritysten olisi noudatettava asianmukaista huolellisuutta; kehottaa komissiota saattamaan ajan tasalle yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan strategiansa, jonka mukaisesti otetaan käyttöön tiukemmat raportointi- ja noudattamisvaatimukset ja jonka avulla varmistetaan tehokkaampien yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpano, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yritysten yhteiskuntavastuun edistämistä kauppasopimuksissa;

| 32. | kehottaa EU:ta luomaan vuoropuhelufoorumeja kansalaisyhteiskuntaa, yrityksiä, kansainvälisiä järjestöjä ja muita yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä toimijoita varten; |
| --- | --- |

32.

kehottaa EU:ta luomaan vuoropuhelufoorumeja kansalaisyhteiskuntaa, yrityksiä, kansainvälisiä järjestöjä ja muita yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä toimijoita varten;

| 33. | kehottaa komissiota soveltamaan YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden ja YK:n Global Compact -aloitteen puitteissa toteutetusta Realising Long-term Value for Companies and Investors -hankkeesta (pitkän aikavälin arvon toteuttaminen yrityksille ja investoijille) saatuja tuloksia omaan Euroopan strategisten investointien rahastoonsa, vuoropuheluunsa investoijien kanssa kauppasopimusneuvottelujen yhteydessä sekä ”kestävän pääomamarkkinaunionin” käsitteen tukemiseen tukemalla kestävää kauppaa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota soveltamaan YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden ja YK:n Global Compact -aloitteen puitteissa toteutetusta Realising Long-term Value for Companies and Investors -hankkeesta (pitkän aikavälin arvon toteuttaminen yrityksille ja investoijille) saatuja tuloksia omaan Euroopan strategisten investointien rahastoonsa, vuoropuheluunsa investoijien kanssa kauppasopimusneuvottelujen yhteydessä sekä ”kestävän pääomamarkkinaunionin” käsitteen tukemiseen tukemalla kestävää kauppaa;

| 34. | muistuttaa, että monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskeva ILO:n kolmikantainen periaatejulistus, ihmisarvoista työtä koskeva ILO:n ohjelma ja monikansallisia yrityksiä koskevien OECD:n suuntaviivojen työtä koskevat osat ovat keskeisiä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia tekstejä; pyytää komissiota seuraamaan OECD:n ja YK:n aloitteita sisällyttämällä äskettäin laaditut kansainväliset normit EU:n lainsäädäntöön ja kehottaa edistämään tasapainoisia ja kattavia poliittisia suosituksia, myös globaaleihin arvoketjuihin liittyvää vahvaa kestävän kehityksen näkökulmaa, G20-maiden kauppaministereiden kokouksessa Shanghaissa heinäkuussa 2016; |
| --- | --- |

34.

muistuttaa, että monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskeva ILO:n kolmikantainen periaatejulistus, ihmisarvoista työtä koskeva ILO:n ohjelma ja monikansallisia yrityksiä koskevien OECD:n suuntaviivojen työtä koskevat osat ovat keskeisiä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia tekstejä; pyytää komissiota seuraamaan OECD:n ja YK:n aloitteita sisällyttämällä äskettäin laaditut kansainväliset normit EU:n lainsäädäntöön ja kehottaa edistämään tasapainoisia ja kattavia poliittisia suosituksia, myös globaaleihin arvoketjuihin liittyvää vahvaa kestävän kehityksen näkökulmaa, G20-maiden kauppaministereiden kokouksessa Shanghaissa heinäkuussa 2016;

| 35. | muistuttaa, että EU on maailman johtava toimija tarkasteltaessa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia; kehottaa komissiota edistämään aktiivisesti vastuullista liiketoimintaa ulkomailla toimivien EU:n yritysten piirissä ja keskittymään erityisesti sen varmistamiseen, että yritykset noudattavat tiukasti kaikkia oikeudellisia velvoitteitaan, jotka johtuvat joko kansallisesta lainsäädännöstä tai mahdollisista kahdenvälisistä taikka kansainvälisistä oikeudellisista velvoitteista, joita niiden liiketoimintaan sovelletaan, ja varsinkin ihmisoikeuksiin, työelämään ja ympäristöön liittyvien kansainvälisten normien ja sääntöjen noudattamiseen; kehottaa lisäksi komissiota toimimaan tätä varten aktiivisesti kumppanimaidensa kanssa, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä ja tietämystä tavoista ja keinoista liiketoimintaympäristön ja vastuullista liiketoimintaa koskevan tietoisuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että EU on maailman johtava toimija tarkasteltaessa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia; kehottaa komissiota edistämään aktiivisesti vastuullista liiketoimintaa ulkomailla toimivien EU:n yritysten piirissä ja keskittymään erityisesti sen varmistamiseen, että yritykset noudattavat tiukasti kaikkia oikeudellisia velvoitteitaan, jotka johtuvat joko kansallisesta lainsäädännöstä tai mahdollisista kahdenvälisistä taikka kansainvälisistä oikeudellisista velvoitteista, joita niiden liiketoimintaan sovelletaan, ja varsinkin ihmisoikeuksiin, työelämään ja ympäristöön liittyvien kansainvälisten normien ja sääntöjen noudattamiseen; kehottaa lisäksi komissiota toimimaan tätä varten aktiivisesti kumppanimaidensa kanssa, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä ja tietämystä tavoista ja keinoista liiketoimintaympäristön ja vastuullista liiketoimintaa koskevan tietoisuuden parantamiseksi;

| 36. | katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa ohjelmaa on mukautettava alueiden ja maiden erityistarpeisiin kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa ohjelmaa on mukautettava alueiden ja maiden erityistarpeisiin kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi;

| 37. | kehottaa komissiota ryhtymään kaupan ja investointien alan toimiin ja kannustamaan ja palkitsemaan yrityksiä, jotka toteuttavat yritysten yhteiskuntavastuuta edistäviä strategioita, myöntämällä merkintöjä, tarjoamalla ensisijaisen pääsyn EU:n julkisten hankintojen markkinoille ja perustamalla pk-yrityksille suunnattuja tukiohjelmia; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota ryhtymään kaupan ja investointien alan toimiin ja kannustamaan ja palkitsemaan yrityksiä, jotka toteuttavat yritysten yhteiskuntavastuuta edistäviä strategioita, myöntämällä merkintöjä, tarjoamalla ensisijaisen pääsyn EU:n julkisten hankintojen markkinoille ja perustamalla pk-yrityksille suunnattuja tukiohjelmia;

| 38. | pitää erittäin myönteisenä, että suuryritysten velvoite raportoida ihmisoikeuksista on sisällytetty muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevaan direktiiviin; kehottaa EU:n jäsenvaltioita saattamaan tämän direktiivin pikaisesti ja tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöään; kiinnittää huomiota YK:n ohjaavien periaatteiden raportointikehykseen, suuryrityksiä koskevaan Corporate Human Rights Benchmark -järjestelmään sekä integroitua raportointia koskevaan tavoitteeseen ja kehottaa kaikkia EU:ssa julkisesti noteerattuja yhtiöitä ja niiden sidosryhmiä noudattamaan direktiivin henkeä EU:ssa ja EU:n ulkopuolisessa kaupankäynnissä; |
| --- | --- |

38.

pitää erittäin myönteisenä, että suuryritysten velvoite raportoida ihmisoikeuksista on sisällytetty muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevaan direktiiviin; kehottaa EU:n jäsenvaltioita saattamaan tämän direktiivin pikaisesti ja tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöään; kiinnittää huomiota YK:n ohjaavien periaatteiden raportointikehykseen, suuryrityksiä koskevaan Corporate Human Rights Benchmark -järjestelmään sekä integroitua raportointia koskevaan tavoitteeseen ja kehottaa kaikkia EU:ssa julkisesti noteerattuja yhtiöitä ja niiden sidosryhmiä noudattamaan direktiivin henkeä EU:ssa ja EU:n ulkopuolisessa kaupankäynnissä;

| 39. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) työhön sellaisen kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi, jonka perusteella monikansalliset yritykset voidaan saada vastaamaan tekemistään ihmisoikeusrikkomuksista ja ympäristönormien rikkomisista; |
| --- | --- |

39.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) työhön sellaisen kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi, jonka perusteella monikansalliset yritykset voidaan saada vastaamaan tekemistään ihmisoikeusrikkomuksista ja ympäristönormien rikkomisista;

| 40. | korostaa, että näiden suositusten tehokas täytäntöönpano on erittäin tärkeä tekijä Euroopan parlamentin arvioidessa komission neuvottelemia kauppasopimuksia; pyytää komissiota vastaamaan yksityiskohtaisesti ja oikea-aikaisesti kaikkiin tässä päätöslauselmassa esiin nostettuihin seikkoihin; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että näiden suositusten tehokas täytäntöönpano on erittäin tärkeä tekijä Euroopan parlamentin arvioidessa komission neuvottelemia kauppasopimuksia; pyytää komissiota vastaamaan yksityiskohtaisesti ja oikea-aikaisesti kaikkiin tässä päätöslauselmassa esiin nostettuihin seikkoihin;

o

o o

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/mc10_19dec15_e.htm

(2)  http://unfccc.int/resource/docs/2015/cop21/eng/l09r01.pdf

(3)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/2014-hr-annual-report_en.pdf

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf

(5)  YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymä päätöslauselma (A/RES/70/1) (http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E)

(6)  EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1.

(7)  EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1.

(8)  http://mneguidelines.oecd.org/text/

(9)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(10)  http://unctad.org/en/pages/PublicationWebflyer.aspx?publicationid=1437

(11)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0294.

(13)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(14)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(15)  A/HRC/RES/26/9 (http://www.ihrb.org/pdf/G1408252.pdf)

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/30

---

P8_TA(2016)0299

Eteenpäin suuntautuva ja innovatiivinen tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (2015/2105(INI))

(2018/C 101/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelman tilasta ja Maailman kauppajärjestön (WTO) kymmenennen ministerikokouksen valmisteluista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelman tilasta ja Maailman kauppajärjestön (WTO) kymmenennen ministerikokouksen valmisteluista (1),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta (TTIP) koskevista neuvotteluista (2) ja 3. helmikuuta 2016 palvelukauppasopimuksesta (3) komissiolle antamansa suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta (TTIP) koskevista neuvotteluista (2) ja 3. helmikuuta 2016 palvelukauppasopimuksesta (3) komissiolle antamansa suositukset,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497),

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa vuonna 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa vuonna 2015,

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n kauppa- ja investointipolitiikkojen ulkoisista vaikutuksista julkisen ja yksityisen sektorin yhteisiin aloitteisiin EU:n ulkopuolisissa maissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n kauppa- ja investointipolitiikkojen ulkoisista vaikutuksista julkisen ja yksityisen sektorin yhteisiin aloitteisiin EU:n ulkopuolisissa maissa (4),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman strategiasta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kolmansissa maissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman strategiasta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kolmansissa maissa (5),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Rana Plaza -rakennuksen romahtamisen toisesta vuosipäivästä ja Bangladeshin kestävyyssopimuksen edistymisestä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Rana Plaza -rakennuksen romahtamisen toisesta vuosipäivästä ja Bangladeshin kestävyyssopimuksen edistymisestä (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 2/2014 ”Hallinnoidaanko etuuskohtelukauppaa koskevia menettelyjä asianmukaisesti?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 2/2014 ”Hallinnoidaanko etuuskohtelukauppaa koskevia menettelyjä asianmukaisesti?”,

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintaohjeet monikansallisille yrityksille sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kolmikantaisen periaatejulistuksen, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintaohjeet monikansallisille yrityksille sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kolmikantaisen periaatejulistuksen, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa,

| — | ottaa huomioon EU:n asetuksen laittomasti korjatusta puusta, EU:n muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevan direktiivin, komission ehdotuksen asetukseksi konfliktialueiden mineraaleista, orjuuden uusista muodoista annetussa Yhdistyneen kuningaskunnan laissa olevan toimitusketjun avoimuutta koskevan lausekkeen ja huolellisuusvelvoitteesta annetun Ranskan lain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n asetuksen laittomasti korjatusta puusta, EU:n muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevan direktiivin, komission ehdotuksen asetukseksi konfliktialueiden mineraaleista, orjuuden uusista muodoista annetussa Yhdistyneen kuningaskunnan laissa olevan toimitusketjun avoimuutta koskevan lausekkeen ja huolellisuusvelvoitteesta annetun Ranskan lain,

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategian mukaisesta Euroopan uudesta kauppapolitiikasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategian mukaisesta Euroopan uudesta kauppapolitiikasta (7),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (8),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kansainvälisestä kauppapolitiikasta ja ilmastonmuutoksen haasteista (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kansainvälisestä kauppapolitiikasta ja ilmastonmuutoksen haasteista (9),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (10),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (11),

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 24. kesäkuuta 2013 hyväksymät EU:n suuntaviivat homo- ja biseksuaalisten sekä trans- ja intersukupuolisten henkilöiden (HLBTI) kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 24. kesäkuuta 2013 hyväksymät EU:n suuntaviivat homo- ja biseksuaalisten sekä trans- ja intersukupuolisten henkilöiden (HLBTI) kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamat päätelmät, sen 21. marraskuuta 2014 kaupasta antamat päätelmät sekä ulkoasiainneuvoston 27. marraskuuta 2015 antamat päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamat päätelmät, sen 21. marraskuuta 2014 kaupasta antamat päätelmät sekä ulkoasiainneuvoston 27. marraskuuta 2015 antamat päätelmät,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon EU:n toimielinten avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja lahjomattomuutta koskevaan mietintöön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon EU:n toimielinten avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja lahjomattomuutta koskevaan mietintöön,

| — | ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207, 208 ja 218 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207, 208 ja 218 artiklan,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 24 artiklan 2 kohdan tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 24 artiklan 2 kohdan tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimukseen kirjatun kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevan periaatteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimukseen kirjatun kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevan periaatteen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0220/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0220/2016),

| A. | toteaa, ettei kauppa ole itsetarkoitus vaan keino luoda vaurautta ja tasa-arvoa, edistää liiketoimintamahdollisuuksia, kestävää taloudellista kehitystä, sosiaalista kehitystä ja kulttuurien ymmärtämistä, lisätä työllisyyttä ja parantaa elintasoa lisäämättä julkisia menoja; |
| --- | --- |

A.

toteaa, ettei kauppa ole itsetarkoitus vaan keino luoda vaurautta ja tasa-arvoa, edistää liiketoimintamahdollisuuksia, kestävää taloudellista kehitystä, sosiaalista kehitystä ja kulttuurien ymmärtämistä, lisätä työllisyyttä ja parantaa elintasoa lisäämättä julkisia menoja;

| B. | toteaa, että yhteinen kauppapolitiikka muuttui perusteellisesti Lissabonin sopimuksen tultua voimaan joulukuussa 2009; toteaa, että kauppa ei ole erillistä toimintaa, vaan se kytkeytyy moneen muuhun politiikkaan ja on riippuvainen niistä; katsoo, että kauppa- ja investointisopimuksia koskevien neuvottelujen on ulotuttava tullien alentamista pidemmälle, koska sääntelykysymyksiin ja kansainvälisten standardien lähentymiseen liittyy tällä hetkellä vaikeita haasteita; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että yhteinen kauppapolitiikka muuttui perusteellisesti Lissabonin sopimuksen tultua voimaan joulukuussa 2009; toteaa, että kauppa ei ole erillistä toimintaa, vaan se kytkeytyy moneen muuhun politiikkaan ja on riippuvainen niistä; katsoo, että kauppa- ja investointisopimuksia koskevien neuvottelujen on ulotuttava tullien alentamista pidemmälle, koska sääntelykysymyksiin ja kansainvälisten standardien lähentymiseen liittyy tällä hetkellä vaikeita haasteita;

| C. | katsoo, että Euroopan unionissa ei ole ollut vakavasti otettavaa keskustelua vapaakauppapolitiikan kustannuksista (kuten teollisuuden uudelleenjärjestelyt: yhtiöiden lakkauttaminen, valmistusteollisuuden työpaikkojen menetykset, kokonaisten teollisuudenalojen siirtyminen kolmansiin maihin ja lisääntynyt tuonti) ja vapaakauppapolitiikan yleisestä kustannus- hyötyanalyysistä; ottaa huomioon, että rehellisen keskustelun puuttumisen vuoksi eri sidosryhmät kyseenalaistavat EU:n kauppapolitiikan logiikan ja suunnan sekä EU:n politiikan yleensä, ja katsoo, että rehellinen keskustelu estäisi tämän valitettavan seurauksen; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionissa ei ole ollut vakavasti otettavaa keskustelua vapaakauppapolitiikan kustannuksista (kuten teollisuuden uudelleenjärjestelyt: yhtiöiden lakkauttaminen, valmistusteollisuuden työpaikkojen menetykset, kokonaisten teollisuudenalojen siirtyminen kolmansiin maihin ja lisääntynyt tuonti) ja vapaakauppapolitiikan yleisestä kustannus- hyötyanalyysistä; ottaa huomioon, että rehellisen keskustelun puuttumisen vuoksi eri sidosryhmät kyseenalaistavat EU:n kauppapolitiikan logiikan ja suunnan sekä EU:n politiikan yleensä, ja katsoo, että rehellinen keskustelu estäisi tämän valitettavan seurauksen;

| D. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen ylikapasiteetti keskeisillä toimialoilla ja tästä aiheutuva kaupan epätasapaino ovat alkaneet heikentää EU:n yritysten ja teollisuudenalojen luottamusta EU:n kauppapolitiikan toimivuuteen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen ylikapasiteetti keskeisillä toimialoilla ja tästä aiheutuva kaupan epätasapaino ovat alkaneet heikentää EU:n yritysten ja teollisuudenalojen luottamusta EU:n kauppapolitiikan toimivuuteen;

| E. | toteaa, että talouskasvun jäädessä vähäiseksi ulkomaankaupalla on merkittävä osuus Euroopan talouden elpymisessä, koska sen avulla saadaan aikaan konkreettisia ja mitattavissa olevia tuloksia ja edistetään ihmisarvoista työtä, kestävää talouskasvua ja tasa-arvoa Euroopassa ja muualla; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että talouskasvun jäädessä vähäiseksi ulkomaankaupalla on merkittävä osuus Euroopan talouden elpymisessä, koska sen avulla saadaan aikaan konkreettisia ja mitattavissa olevia tuloksia ja edistetään ihmisarvoista työtä, kestävää talouskasvua ja tasa-arvoa Euroopassa ja muualla;

| F. | toteaa, että uuden sukupolven kauppapolitiikassa on otettava huomioon ihmisten huolenaiheet avoimuudesta ja osallistumisesta, hyvinvoinnista ja työpaikoista, yritysten globaalia ja verkottunutta taloutta koskevat odotukset, köyhyyden torjuminen ja tarve turvata kaupasta saatujen tulojen tasapuolisempi jakautuminen sekä uudet kysymykset kuten digitaalinen kaupankäynti ja pk-yritysten keskeinen asema; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että uuden sukupolven kauppapolitiikassa on otettava huomioon ihmisten huolenaiheet avoimuudesta ja osallistumisesta, hyvinvoinnista ja työpaikoista, yritysten globaalia ja verkottunutta taloutta koskevat odotukset, köyhyyden torjuminen ja tarve turvata kaupasta saatujen tulojen tasapuolisempi jakautuminen sekä uudet kysymykset kuten digitaalinen kaupankäynti ja pk-yritysten keskeinen asema;

| G. | toteaa, että käynnissä olevat kauppaneuvottelut ovat herättäneet kansalaisten mielenkiinnon EU:n kauppapolitiikkaa kohtaan ja että yhä useammat kansalaiset ovat kiinnostuneita kauppapolitiikasta ja huolissaan siitä, että yhteinen kauppapolitiikka saattaa vesittää Euroopan ja jäsenvaltioiden sääntelyä ja normeja; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että käynnissä olevat kauppaneuvottelut ovat herättäneet kansalaisten mielenkiinnon EU:n kauppapolitiikkaa kohtaan ja että yhä useammat kansalaiset ovat kiinnostuneita kauppapolitiikasta ja huolissaan siitä, että yhteinen kauppapolitiikka saattaa vesittää Euroopan ja jäsenvaltioiden sääntelyä ja normeja;

| H. | ottaa huomioon, että komissio on selkeästi sitoutunut siihen, ettei kauppasopimuksilla milloinkaan alenneta sääntelyyn perustuvan suojan tasoa, että suojan tasoa voidaan muuttaa ainoastaan ylöspäin ja että oikeus sääntelyyn suojataan aina; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komissio on selkeästi sitoutunut siihen, ettei kauppasopimuksilla milloinkaan alenneta sääntelyyn perustuvan suojan tasoa, että suojan tasoa voidaan muuttaa ainoastaan ylöspäin ja että oikeus sääntelyyn suojataan aina;

| I. | ottaa huomioon, että kauppasopimuksiin liittyvällä sääntely-yhteistyöllä on varmistettava terveyden ja turvallisuuden suojelun korkein taso SEUT-sopimuksen 191 artiklassa vahvistetun varovaisuusperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kauppasopimuksiin liittyvällä sääntely-yhteistyöllä on varmistettava terveyden ja turvallisuuden suojelun korkein taso SEUT-sopimuksen 191 artiklassa vahvistetun varovaisuusperiaatteen mukaisesti;

| J. | ottaa huomioon EU:n kansalaisten, yritysten ja pk-yritysten epäilykset, jotka koskevat sitä, edustavatko suuret toimialajärjestöt todella EU:n kansalaisten, EU:n yritysten ja yleisesti Euroopan unionin etua; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon EU:n kansalaisten, yritysten ja pk-yritysten epäilykset, jotka koskevat sitä, edustavatko suuret toimialajärjestöt todella EU:n kansalaisten, EU:n yritysten ja yleisesti Euroopan unionin etua;

| K. | katsoo avoimuuden edellyttävän, että EU:n toimielimet tarkistavat, että EU:n teollisuudenalojen puolesta esitetyissä kannanotoissa otetaan todella huomioon EU:n teollisuuden kannat; |
| --- | --- |

K.

katsoo avoimuuden edellyttävän, että EU:n toimielimet tarkistavat, että EU:n teollisuudenalojen puolesta esitetyissä kannanotoissa otetaan todella huomioon EU:n teollisuuden kannat;

| L. | katsoo, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikkaa on vahvistettava sekä varmistamalla kansalaisille ja yrityksille suotuisat tulokset työllisyyden ja vaurauden suhteen että vahvistamalla ympäristöä koskevia ja sosiaalisia oikeuksia sekä takaamalla, että toiminta on mahdollisimman avointa, sitoutunutta ja vastuullista, käymällä jatkuvaa vuoropuhelua yritysten, kuluttajien, työmarkkinaosapuolten, kaikkien muiden sidosryhmien sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sekä asettamalla neuvotteluille selkeät suuntaviivat; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikkaa on vahvistettava sekä varmistamalla kansalaisille ja yrityksille suotuisat tulokset työllisyyden ja vaurauden suhteen että vahvistamalla ympäristöä koskevia ja sosiaalisia oikeuksia sekä takaamalla, että toiminta on mahdollisimman avointa, sitoutunutta ja vastuullista, käymällä jatkuvaa vuoropuhelua yritysten, kuluttajien, työmarkkinaosapuolten, kaikkien muiden sidosryhmien sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sekä asettamalla neuvotteluille selkeät suuntaviivat;

| M. | ottaa huomioon, että alkuperäsäännöt määrittävät kaupan vapauttamisen todellisen laajuuden, sillä niissä määritetään, mitkä tavarat todella hyötyvät vapaakauppasopimuksista, mutta panee merkille, että niitä ei usein käsitellä julkisissa kauppapolitiikan keskusteluissa ja Euroopan parlamentti ei ole toistaiseksi arvioinut niitä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että alkuperäsäännöt määrittävät kaupan vapauttamisen todellisen laajuuden, sillä niissä määritetään, mitkä tavarat todella hyötyvät vapaakauppasopimuksista, mutta panee merkille, että niitä ei usein käsitellä julkisissa kauppapolitiikan keskusteluissa ja Euroopan parlamentti ei ole toistaiseksi arvioinut niitä;

| N. | katsoo, että Euroopan unionin on kauppapolitiikassaan ja käymissään kauppaneuvotteluissa otettava huomioon tiettyjen alojen, erityisesti maatalousalan, herkkyydet markkinoiden avaamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Euroopan unionin on kauppapolitiikassaan ja käymissään kauppaneuvotteluissa otettava huomioon tiettyjen alojen, erityisesti maatalousalan, herkkyydet markkinoiden avaamisen yhteydessä;

| O. | toteaa, että vuoteen 2050 mennessä 28 jäsenvaltion EU:n ennustetaan muodostavan ainoastaan 15 prosenttia koko maailman BKT:stä, kun vuonna 2013 vastaava osuus oli 23,7 prosenttia, ja että vuodesta 2015 lähtien 90 prosenttia maailman talouskasvusta tuotetaan muualla kuin EU:ssa ja että kehittyvien talouksien kasvuvauhti on hidastumassa merkittävästi; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että vuoteen 2050 mennessä 28 jäsenvaltion EU:n ennustetaan muodostavan ainoastaan 15 prosenttia koko maailman BKT:stä, kun vuonna 2013 vastaava osuus oli 23,7 prosenttia, ja että vuodesta 2015 lähtien 90 prosenttia maailman talouskasvusta tuotetaan muualla kuin EU:ssa ja että kehittyvien talouksien kasvuvauhti on hidastumassa merkittävästi;

| P. | toteaa, että EU on nykyisin maailman suurin kaupparyhmittymä, joka hallitsee kolmasosaa maailmankaupasta, ja että vuoteen 2020 mennessä kyseisen osuuden ennustetaan kutistuvan noin 26 prosenttiin; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että EU on nykyisin maailman suurin kaupparyhmittymä, joka hallitsee kolmasosaa maailmankaupasta, ja että vuoteen 2020 mennessä kyseisen osuuden ennustetaan kutistuvan noin 26 prosenttiin;

| Q. | toteaa, että EU:n asemaa maailmankaupassa heikentävät myös muut muuttujat, kuten väestörakenteen muutokset; toteaa, että EU:n osuuden koko maailman väestöstä arvioidaan laskevan 7,1 prosentista (2013) 5,3 prosenttiin (2060); |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että EU:n asemaa maailmankaupassa heikentävät myös muut muuttujat, kuten väestörakenteen muutokset; toteaa, että EU:n osuuden koko maailman väestöstä arvioidaan laskevan 7,1 prosentista (2013) 5,3 prosenttiin (2060);

| R. | toteaa, että tulevissa kauppasopimuksissa ja -neuvotteluissa olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta (TTIP) ja palvelukauppasopimusta (TiSA) koskevissa päätöslauselmissa ilmaistut kannat ja mukauduttava niihin; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että tulevissa kauppasopimuksissa ja -neuvotteluissa olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta (TTIP) ja palvelukauppasopimusta (TiSA) koskevissa päätöslauselmissa ilmaistut kannat ja mukauduttava niihin;

| S. | toteaa, että vaurauden tuottamisen painopiste siirtyy selkeästi itään Aasian ja Tyynenmeren alueelle, mikä johtuu Kiinasta, joka on jo ohittanut Japanin ja syrjäyttää todennäköisesti Yhdysvallat maailman suurimpana taloutena vuonna 2025; toteaa, että tämä merkitsee sitä, että kehittyvät taloudet ja kehitysmaat saavuttavat teollisuusmaat ja pääsevät kehittyneiden talouksien tasolle; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vaurauden tuottamisen painopiste siirtyy selkeästi itään Aasian ja Tyynenmeren alueelle, mikä johtuu Kiinasta, joka on jo ohittanut Japanin ja syrjäyttää todennäköisesti Yhdysvallat maailman suurimpana taloutena vuonna 2025; toteaa, että tämä merkitsee sitä, että kehittyvät taloudet ja kehitysmaat saavuttavat teollisuusmaat ja pääsevät kehittyneiden talouksien tasolle;

| T. | ottaa huomioon arvion, jonka mukaan pääoman, tavaroiden, palvelujen ja tiedon rajat ylittävät virrat lisäsivät 7,8 triljoonaa Yhdysvaltojen dollaria maailmantalouteen vuonna 2014, ja että pelkästään tietovirtojen lisäarvo oli 2,8 triljoonaa Yhdysvaltojen dollaria ja tavarakaupan lisäarvo arviolta yli 2,7 triljoonaa dollaria; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon arvion, jonka mukaan pääoman, tavaroiden, palvelujen ja tiedon rajat ylittävät virrat lisäsivät 7,8 triljoonaa Yhdysvaltojen dollaria maailmantalouteen vuonna 2014, ja että pelkästään tietovirtojen lisäarvo oli 2,8 triljoonaa Yhdysvaltojen dollaria ja tavarakaupan lisäarvo arviolta yli 2,7 triljoonaa dollaria;

Ripeämpi mukautuminen maailmankaupan nopeasti muuttuviin suuntauksiin

| 1. | pitää myönteisenä komission uutta strategiaa ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” ja erityisesti toimitusketjujen vastuullisen hallinnan, maailmanlaajuisten digitaalisten markkinoiden, digitaalisten tuotteiden ja palvelujen kaupan, oikeudenmukaisen ja eettisen kaupan sekä kaupan vapauttamisen sosiaalisten kustannusten kaltaisiin uusiin painopisteisiin keskittymistä; on vahvasti sitä mieltä, että kaikessa tulevassa kauppapolitiikassa on torjuttava protektionismin eri muotoja, muun muassa vähennettävä tarpeettomia tullien ulkopuolisia kaupan esteitä, ja varmistettava erityisesti pk-yrityksille pääsy uusille markkinoille; muistuttaa, että kaupan vapauttaminen on tehtävä asianmukaisesti, jotta turvataan kestävä kehitys; pitää valitettavana, että komissio on viivyttänyt uuden strategian esittämistä, kun otetaan huomioon, että parlamentti oli pyytänyt, että uudistettu välistrategia ja pitkän aikavälin strategia olisi esitetty kesään 2012 mennessä; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission uutta strategiaa ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” ja erityisesti toimitusketjujen vastuullisen hallinnan, maailmanlaajuisten digitaalisten markkinoiden, digitaalisten tuotteiden ja palvelujen kaupan, oikeudenmukaisen ja eettisen kaupan sekä kaupan vapauttamisen sosiaalisten kustannusten kaltaisiin uusiin painopisteisiin keskittymistä; on vahvasti sitä mieltä, että kaikessa tulevassa kauppapolitiikassa on torjuttava protektionismin eri muotoja, muun muassa vähennettävä tarpeettomia tullien ulkopuolisia kaupan esteitä, ja varmistettava erityisesti pk-yrityksille pääsy uusille markkinoille; muistuttaa, että kaupan vapauttaminen on tehtävä asianmukaisesti, jotta turvataan kestävä kehitys; pitää valitettavana, että komissio on viivyttänyt uuden strategian esittämistä, kun otetaan huomioon, että parlamentti oli pyytänyt, että uudistettu välistrategia ja pitkän aikavälin strategia olisi esitetty kesään 2012 mennessä;

| 2. | on vahvasti sitä mieltä, että vaikka palvelut muodostavat yli 70 prosenttia EU:n BKT:stä ja tarjoavat 90 prosenttia tulevista työpaikoista, Euroopan valmistusteollisuus on keskeinen osatekijä Euroopan uudelleenteollistumisessa ja näin ollen strategiassa olisi keskityttävä enemmän valmistusteollisuuden rooliin yhteisessä kauppapolitiikassa; kehottaa komissiota työskentelemään kauppakumppaneiden kanssa sen varmistamiseksi, että niiden markkinat ovat suuremmassa määrin avoinna EU:n yrityksille, erityisesti liikenteen, televiestinnän ja julkisten hankintojen aloilla, sillä kauppakumppaneiden ulkomaiset yritykset voivat puolestaan osallistua laajasti EU:n sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

2.

on vahvasti sitä mieltä, että vaikka palvelut muodostavat yli 70 prosenttia EU:n BKT:stä ja tarjoavat 90 prosenttia tulevista työpaikoista, Euroopan valmistusteollisuus on keskeinen osatekijä Euroopan uudelleenteollistumisessa ja näin ollen strategiassa olisi keskityttävä enemmän valmistusteollisuuden rooliin yhteisessä kauppapolitiikassa; kehottaa komissiota työskentelemään kauppakumppaneiden kanssa sen varmistamiseksi, että niiden markkinat ovat suuremmassa määrin avoinna EU:n yrityksille, erityisesti liikenteen, televiestinnän ja julkisten hankintojen aloilla, sillä kauppakumppaneiden ulkomaiset yritykset voivat puolestaan osallistua laajasti EU:n sisämarkkinoille;

| 3. | toteaa, että EU:n kauppapolitiikalla on erittäin tärkeä geopoliittinen ja taloudellinen merkitys Euroopalle globalisaation muokkaamisessa, kansainvälisten standardien vahvistamisessa ja ulkomaisille markkinoille pääsyn laajentamisessa; toteaa, että jos unioni ei toimi nyt, muut tahot asettavat kansainväliset säännöt; painottaa, että koska EU on maailman suurin talous, kestävä ja vastuullinen kauppa on sen vahvin toimintaväline niin eurooppalaisten etujen, investointien ja liiketoiminnan tukemisessa kuin eurooppalaisten arvojen edistämisessä ulkomailla samalla kun edistetään talouskasvua ja investointeja ja luodaan työpaikkoja kotikentällä; tukee komission pyrkimystä vahvistaa kauppa- ja sisämarkkinapolitiikan välisiä synergioita ja suosittaa, että näissä politiikoissa asetetaan etusijalle työpaikkojen luomiseen tähtäävät toimet; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että EU:n kauppapolitiikalla on erittäin tärkeä geopoliittinen ja taloudellinen merkitys Euroopalle globalisaation muokkaamisessa, kansainvälisten standardien vahvistamisessa ja ulkomaisille markkinoille pääsyn laajentamisessa; toteaa, että jos unioni ei toimi nyt, muut tahot asettavat kansainväliset säännöt; painottaa, että koska EU on maailman suurin talous, kestävä ja vastuullinen kauppa on sen vahvin toimintaväline niin eurooppalaisten etujen, investointien ja liiketoiminnan tukemisessa kuin eurooppalaisten arvojen edistämisessä ulkomailla samalla kun edistetään talouskasvua ja investointeja ja luodaan työpaikkoja kotikentällä; tukee komission pyrkimystä vahvistaa kauppa- ja sisämarkkinapolitiikan välisiä synergioita ja suosittaa, että näissä politiikoissa asetetaan etusijalle työpaikkojen luomiseen tähtäävät toimet;

| 4. | pitää myönteisenä komission lupausta, ettei millään kauppasopimuksella heikennetä EU:n kuluttajansuojavaatimusten avulla saavutettua edistystä, ei myöskään digitaalisen vallankumouksen alalla; painottaa seuraavansa jatkossakin tiiviisti, että meneillään olevissa neuvotteluissa tätä lupausta noudatetaan; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä komission lupausta, ettei millään kauppasopimuksella heikennetä EU:n kuluttajansuojavaatimusten avulla saavutettua edistystä, ei myöskään digitaalisen vallankumouksen alalla; painottaa seuraavansa jatkossakin tiiviisti, että meneillään olevissa neuvotteluissa tätä lupausta noudatetaan;

| 5. | painottaa sisämarkkinoiden ja EU:n kauppapolitiikan välisen yhteyden merkitystä ja katsoo, että niiden olisi oltava täysin yhteensopivia keskenään ja laajempien unionin toimintapolitiikkojen ja arvojen kanssa; katsoo, että avoin, vastuullinen ja vapaa maailmankauppa, joka perustuu tehokkaisiin, avoimiin ja tiukkoihin globaaleihin sääntöihin, on olennaisen tärkeää sille, että sisämarkkinat saavuttavat täyden potentiaalinsa, jotta niiden toiminta ja kasvu hyödyttävät kansalaisia, kuluttajia ja yrityksiä, etenkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä; muistuttaa, että kaupan vapauttaminen johtaa tuottavuuden kasvuun, edistää ulkoista kilpailukykyä ja on jo lähes joka seitsemännen työpaikan perustana sisämarkkinoilla sekä hyödyttää merkittävästi kuluttajia; |
| --- | --- |

5.

painottaa sisämarkkinoiden ja EU:n kauppapolitiikan välisen yhteyden merkitystä ja katsoo, että niiden olisi oltava täysin yhteensopivia keskenään ja laajempien unionin toimintapolitiikkojen ja arvojen kanssa; katsoo, että avoin, vastuullinen ja vapaa maailmankauppa, joka perustuu tehokkaisiin, avoimiin ja tiukkoihin globaaleihin sääntöihin, on olennaisen tärkeää sille, että sisämarkkinat saavuttavat täyden potentiaalinsa, jotta niiden toiminta ja kasvu hyödyttävät kansalaisia, kuluttajia ja yrityksiä, etenkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä; muistuttaa, että kaupan vapauttaminen johtaa tuottavuuden kasvuun, edistää ulkoista kilpailukykyä ja on jo lähes joka seitsemännen työpaikan perustana sisämarkkinoilla sekä hyödyttää merkittävästi kuluttajia;

| 6. | kehottaa komissiota päivittämään kauppa- ja investointistrategiaansa säännöllisesti ja julkaisemaan kahden vuoden välein vuodesta 2017 alkaen parlamentille annettavan yksityiskohtaisen täytäntöönpanokertomuksen, jotta varmistetaan, että se täyttää lupauksensa; kehottaa komissiota sisällyttämään näihin kertomuksiin edistymisen käynnissä olevissa kauppaneuvotteluissa ja nykyisten kauppasopimusten täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota päivittämään kauppa- ja investointistrategiaansa säännöllisesti ja julkaisemaan kahden vuoden välein vuodesta 2017 alkaen parlamentille annettavan yksityiskohtaisen täytäntöönpanokertomuksen, jotta varmistetaan, että se täyttää lupauksensa; kehottaa komissiota sisällyttämään näihin kertomuksiin edistymisen käynnissä olevissa kauppaneuvotteluissa ja nykyisten kauppasopimusten täytäntöönpanossa;

| 7. | kehottaa komissiota nopeuttamaan menettelyjään, jotta neuvotellut kauppasopimukset voidaan toimittaa parlamentille lyhyemmässä ajassa ja jotta niitä siten voidaan soveltaa tilapäisesti tai ne voidaan saattaa voimaan nopeammin; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota nopeuttamaan menettelyjään, jotta neuvotellut kauppasopimukset voidaan toimittaa parlamentille lyhyemmässä ajassa ja jotta niitä siten voidaan soveltaa tilapäisesti tai ne voidaan saattaa voimaan nopeammin;

Avoin kauppapolitiikka ja kansalaisten äänen voimistaminen

| 8. | pitää myönteisenä, että komissio lisää avoimuutta kauppaneuvottelujen kaikissa vaiheissa ja tukee komission TTIP-neuvottelujen avoimuutta koskevaa aloitetta; kiittää komissiota siitä, että parlamentin esittämien erinäisten pyyntöjen jälkeen se on lisännyt neuvotteluja koskevaa avoimuutta toimittamalla luottamuksellisiksi luokiteltuja neuvotteluasiakirjoja kaikille Euroopan parlamentin jäsenille ja kansallisten parlamenttien jäsenille ja antamalla sidosryhmille lisätietoja asiasta; muistuttaa, että Euroopan parlamentin entistä laajempi oikeus tutustua TTIP-neuvottelujen luottamukselliseksi luokiteltuihin asiakirjoihin on lujittanut parlamentin valvontavaltaa, joten Euroopan parlamentti on voinut toteuttaa entistä tehokkaammin vastuutehtäväänsä yhteisessä kauppapolitiikassa; kehottaa näin ollen laajentamaan komission avoimuusaloitetta täyden avoimuuden saavuttamiseksi ja julkisen valvonnan mahdollistamiseksi kaikissa käynnissä olevissa ja tulevissa kauppaneuvotteluissa sekä neuvottelemaan kumppanimaiden kanssa, jotta edistetään tiukkoja avoimuusvaatimuksia sen varmistamiseksi, että tämä on vastavuoroinen prosessi, jossa EU:n neuvotteluasema ei ole vaarassa, ja että toivotusta avoimuustasosta päästään sopimukseen neuvotteluja varten tehtävän selvitystyön yhteydessä; korostaa, että järkevä avoimuus voi vahvistaa maailmanlaajuista tukea sääntöihin perustuvalle kaupalle; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisenä, että komissio lisää avoimuutta kauppaneuvottelujen kaikissa vaiheissa ja tukee komission TTIP-neuvottelujen avoimuutta koskevaa aloitetta; kiittää komissiota siitä, että parlamentin esittämien erinäisten pyyntöjen jälkeen se on lisännyt neuvotteluja koskevaa avoimuutta toimittamalla luottamuksellisiksi luokiteltuja neuvotteluasiakirjoja kaikille Euroopan parlamentin jäsenille ja kansallisten parlamenttien jäsenille ja antamalla sidosryhmille lisätietoja asiasta; muistuttaa, että Euroopan parlamentin entistä laajempi oikeus tutustua TTIP-neuvottelujen luottamukselliseksi luokiteltuihin asiakirjoihin on lujittanut parlamentin valvontavaltaa, joten Euroopan parlamentti on voinut toteuttaa entistä tehokkaammin vastuutehtäväänsä yhteisessä kauppapolitiikassa; kehottaa näin ollen laajentamaan komission avoimuusaloitetta täyden avoimuuden saavuttamiseksi ja julkisen valvonnan mahdollistamiseksi kaikissa käynnissä olevissa ja tulevissa kauppaneuvotteluissa sekä neuvottelemaan kumppanimaiden kanssa, jotta edistetään tiukkoja avoimuusvaatimuksia sen varmistamiseksi, että tämä on vastavuoroinen prosessi, jossa EU:n neuvotteluasema ei ole vaarassa, ja että toivotusta avoimuustasosta päästään sopimukseen neuvotteluja varten tehtävän selvitystyön yhteydessä; korostaa, että järkevä avoimuus voi vahvistaa maailmanlaajuista tukea sääntöihin perustuvalle kaupalle;

| 9. | kehottaa neuvostoa julkaisemaan kaikki aikaisemmin hyväksytyt ja tulevat neuvotteluvaltuudet viipymättä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa neuvostoa julkaisemaan kaikki aikaisemmin hyväksytyt ja tulevat neuvotteluvaltuudet viipymättä;

| 10. | kehottaa komissiota varmistamaan kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten vahvan ja tasapainoisen osallistumisen, muun muassa asianmukaisten julkisten verkkokuulemisten ja tiedotuskampanjoiden avulla, jotta EU:n kauppapolitiikan sisältöä parannetaan ja sitä suunnataan puolustamaan kansalaisten oikeuksia ja siten sen legitimiteettiä vahvistetaan; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota varmistamaan kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten vahvan ja tasapainoisen osallistumisen, muun muassa asianmukaisten julkisten verkkokuulemisten ja tiedotuskampanjoiden avulla, jotta EU:n kauppapolitiikan sisältöä parannetaan ja sitä suunnataan puolustamaan kansalaisten oikeuksia ja siten sen legitimiteettiä vahvistetaan;

| 11. | painottaa, että käynnissä olevan kauppaneuvottelujen sisältöä koskevan keskustelun yhteydessä sääntely-yhteistyössä on säilytettävä sääntelyn ensisijainen tehtävä, joka on yleisen edun edistäminen; korostaa, että sääntelyviranomaisten välisen tehostetun yhteistyön olisi helpotettava kauppaa ja investointeja siten, että tunnistetaan tarpeettomat kaupan tekniset esteet sekä päällekkäiset tai tarpeettomat hallinnolliset rasitteet ja muodollisuudet, jotka vaikuttavat suhteettomasti pk-yrityksiin, ja tähdentää, ettei saisi vaarantaa teknisiä menettelyjä, jotka liittyvät perustavanlaatuisiin vaatimuksiin ja määräyksiin ja jotka turvaavat terveyttä, turvallisuutta, kuluttaja-, työ-, sosiaali- ja ympäristölainsäädäntöä ja kulttuurista monimuotoisuutta koskevia eurooppalaisia standardeja ja suojelevat täysin varovaisuusperiaatetta sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten itsenäistä päätösvaltaa; muistuttaa, että vastaavien mekanismien on perustuttava tehostettuun tietojenvaihtoon ja kansainvälisten teknisten standardien hyväksymisen parantamiseen sekä johdettava tiiviimpään lähentymiseen, minkä yhteydessä ei saa missään tapauksessa vaarantaa tai viivästyttää minkään kauppakumppanin demokraattisesti oikeutettuja päätöksentekomenettelyjä; kannustaa vaikutustenarvionteihin perustuvien uusien kansainvälisten teknisten standardien käyttöön ja luomiseen sekä kaikkiin toimiin, joiden tarkoituksena on varmistaa unionin kauppakumppaneiden täysipainoinen osallistuminen kansainvälisiin standardointielimiin; katsoo kuitenkin, että yhteisten kansainvälisten standardien puuttuminen ei saisi estää vastaavuuden vastavuoroisen tunnustamisen tarvittaessa tai pyrkimyksiä yhteisten transatlanttisten teknisten standardien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

11.

painottaa, että käynnissä olevan kauppaneuvottelujen sisältöä koskevan keskustelun yhteydessä sääntely-yhteistyössä on säilytettävä sääntelyn ensisijainen tehtävä, joka on yleisen edun edistäminen; korostaa, että sääntelyviranomaisten välisen tehostetun yhteistyön olisi helpotettava kauppaa ja investointeja siten, että tunnistetaan tarpeettomat kaupan tekniset esteet sekä päällekkäiset tai tarpeettomat hallinnolliset rasitteet ja muodollisuudet, jotka vaikuttavat suhteettomasti pk-yrityksiin, ja tähdentää, ettei saisi vaarantaa teknisiä menettelyjä, jotka liittyvät perustavanlaatuisiin vaatimuksiin ja määräyksiin ja jotka turvaavat terveyttä, turvallisuutta, kuluttaja-, työ-, sosiaali- ja ympäristölainsäädäntöä ja kulttuurista monimuotoisuutta koskevia eurooppalaisia standardeja ja suojelevat täysin varovaisuusperiaatetta sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten itsenäistä päätösvaltaa; muistuttaa, että vastaavien mekanismien on perustuttava tehostettuun tietojenvaihtoon ja kansainvälisten teknisten standardien hyväksymisen parantamiseen sekä johdettava tiiviimpään lähentymiseen, minkä yhteydessä ei saa missään tapauksessa vaarantaa tai viivästyttää minkään kauppakumppanin demokraattisesti oikeutettuja päätöksentekomenettelyjä; kannustaa vaikutustenarvionteihin perustuvien uusien kansainvälisten teknisten standardien käyttöön ja luomiseen sekä kaikkiin toimiin, joiden tarkoituksena on varmistaa unionin kauppakumppaneiden täysipainoinen osallistuminen kansainvälisiin standardointielimiin; katsoo kuitenkin, että yhteisten kansainvälisten standardien puuttuminen ei saisi estää vastaavuuden vastavuoroisen tunnustamisen tarvittaessa tai pyrkimyksiä yhteisten transatlanttisten teknisten standardien kehittämiseksi;

| 12. | kehottaa komissiota avoimuuden varmistamiseksi ja EU:n kaupallisten etujen suojelemiseksi varmistamaan kaupan aloitteita koskevissa teollisuuden kuulemisissa, että EU:n järjestöt edustavat tosiasiallisesti EU:n kauppaetuja ja tuovat esiin aitoja kansallisten toimialojen intressejä; korostaa, että EU:n toimielinten asiakirjat olisi mahdollisuuksien mukaan julkistettava, koska avoimuus on olennaista, jotta yhteiselle kauppapolitiikalle saadaan kansalaisten tuki; kehottaa komissiota panemaan täytäntöön Euroopan oikeusasiamiehen heinäkuussa 2015 antamat suositukset ja kiinnittämään erityistä huomiota kaikkien neuvotteluasiakirjojen saatavuuteen; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota avoimuuden varmistamiseksi ja EU:n kaupallisten etujen suojelemiseksi varmistamaan kaupan aloitteita koskevissa teollisuuden kuulemisissa, että EU:n järjestöt edustavat tosiasiallisesti EU:n kauppaetuja ja tuovat esiin aitoja kansallisten toimialojen intressejä; korostaa, että EU:n toimielinten asiakirjat olisi mahdollisuuksien mukaan julkistettava, koska avoimuus on olennaista, jotta yhteiselle kauppapolitiikalle saadaan kansalaisten tuki; kehottaa komissiota panemaan täytäntöön Euroopan oikeusasiamiehen heinäkuussa 2015 antamat suositukset ja kiinnittämään erityistä huomiota kaikkien neuvotteluasiakirjojen saatavuuteen;

Unionin kaupan tavoitteiden ja sen kehitystä edistävää kauppaa koskevan ulkoisen politiikan muiden näkökohtien välisen johdonmukaisuuden lisääminen

| 13. | muistuttaa, että yhteistä kauppapolitiikkaa sovellettaessa on otettava huomioon SEU-sopimuksen 21 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 208 artiklassa vahvistetut unionin ulkoisten toimien periaatteet ja tavoitteet sekä olisi edistettävä EU:n ajamia SEU-sopimuksen 2 artiklassa määriteltyjä arvoja; muistuttaa, että on varmistettava johdonmukaisuus ulkoisten politiikkojen ja ulkoisen ulottuvuuden omaavien sisäisten politiikkojen välillä; korostaa, että EU:lla on oikeudellinen velvoite kunnioittaa ihmisoikeuksia ja että EU:n olisi edistettävä kauppaa käyvien maiden taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävää kehitystä; katsoo, että EU:n velvollisuus on toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, jotta se voi ennakoida, ehkäistä ja torjua yhteisen kauppapolitiikkansa mahdollisia kielteisiä vaikutuksia tekemällä säännöllisesti etu- ja jälkikäteen ihmisoikeuksia ja kestävyyttä koskevia vaikutustenarviointeja ja tarkistamalla kauppasopimuksia tarvittaessa niiden perusteella; muistuttaa, että vain reilu ja asianmukaisesti säännelty kauppa, jossa otetaan huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, voi vähentää eriarvoisuutta ja edistää kehitystä; muistuttaa, että kestävän kehityksen tavoitteisiin sisältyy useita kauppaan liittyviä tavoitteita monilla politiikan aloilla ja että yksi konkreettisimmista tavoitteista on kehitysmaiden viennin lisääminen tarkoituksena kaksinkertaistaa vähiten kehittyneiden maiden osuus maailmanlaajuisesta viennistä vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että yhteistä kauppapolitiikkaa sovellettaessa on otettava huomioon SEU-sopimuksen 21 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 208 artiklassa vahvistetut unionin ulkoisten toimien periaatteet ja tavoitteet sekä olisi edistettävä EU:n ajamia SEU-sopimuksen 2 artiklassa määriteltyjä arvoja; muistuttaa, että on varmistettava johdonmukaisuus ulkoisten politiikkojen ja ulkoisen ulottuvuuden omaavien sisäisten politiikkojen välillä; korostaa, että EU:lla on oikeudellinen velvoite kunnioittaa ihmisoikeuksia ja että EU:n olisi edistettävä kauppaa käyvien maiden taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävää kehitystä; katsoo, että EU:n velvollisuus on toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, jotta se voi ennakoida, ehkäistä ja torjua yhteisen kauppapolitiikkansa mahdollisia kielteisiä vaikutuksia tekemällä säännöllisesti etu- ja jälkikäteen ihmisoikeuksia ja kestävyyttä koskevia vaikutustenarviointeja ja tarkistamalla kauppasopimuksia tarvittaessa niiden perusteella; muistuttaa, että vain reilu ja asianmukaisesti säännelty kauppa, jossa otetaan huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, voi vähentää eriarvoisuutta ja edistää kehitystä; muistuttaa, että kestävän kehityksen tavoitteisiin sisältyy useita kauppaan liittyviä tavoitteita monilla politiikan aloilla ja että yksi konkreettisimmista tavoitteista on kehitysmaiden viennin lisääminen tarkoituksena kaksinkertaistaa vähiten kehittyneiden maiden osuus maailmanlaajuisesta viennistä vuoteen 2020 mennessä;

| 14. | on tyytyväinen, että niiden ihmisten määrä, jotka elävät Maailmanpankin määritelmän mukaisessa absoluuttisessa köyhyydessä, on vähentynyt huomattavasti vuodesta 1990; huomauttaa kuitenkin, että on tehtävä enemmän, jotta yksityisiä ja julkisia investointeja vauhditetaan vähiten kehittyneissä maissa ja näille maille tarjotaan siten institutionaaliset ja infrastruktuuripuitteet, jotka antavat niille mahdollisuudet hyödyntää kaupan tarjoamia etuja paremmin ja auttavat niitä monipuolistamaan talouttaan ja integroitumaan globaaleihin arvoketjuihin, jolloin ne pystyvät erikoistumaan korkeamman lisäarvon tuotteisiin; |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen, että niiden ihmisten määrä, jotka elävät Maailmanpankin määritelmän mukaisessa absoluuttisessa köyhyydessä, on vähentynyt huomattavasti vuodesta 1990; huomauttaa kuitenkin, että on tehtävä enemmän, jotta yksityisiä ja julkisia investointeja vauhditetaan vähiten kehittyneissä maissa ja näille maille tarjotaan siten institutionaaliset ja infrastruktuuripuitteet, jotka antavat niille mahdollisuudet hyödyntää kaupan tarjoamia etuja paremmin ja auttavat niitä monipuolistamaan talouttaan ja integroitumaan globaaleihin arvoketjuihin, jolloin ne pystyvät erikoistumaan korkeamman lisäarvon tuotteisiin;

| 15. | panee merkille, että komissio on ilmoittanut vahvistavansa kestävää kehitystä ja edistävänsä ihmisoikeuksia, työ- ja sosiaalinormeja sekä ympäristön kestävää kehitystä koko maailmassa kauppa- ja investointisopimuksillaan, mutta kehottaa toteuttamaan määrätietoisia toimia, jotta sopimusten kyseiset luvut pannaan täysimääräisesti täytäntöön ja niiden täytäntöönpanoa valvotaan käytännössä; on samaa mieltä komission kanssa siitä, että EU:lla on erityinen vastuu kauppapolitiikkansa vaikutuksista kehitysmaissa ja erityisesti vähiten kehittyneissä maissa; |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että komissio on ilmoittanut vahvistavansa kestävää kehitystä ja edistävänsä ihmisoikeuksia, työ- ja sosiaalinormeja sekä ympäristön kestävää kehitystä koko maailmassa kauppa- ja investointisopimuksillaan, mutta kehottaa toteuttamaan määrätietoisia toimia, jotta sopimusten kyseiset luvut pannaan täysimääräisesti täytäntöön ja niiden täytäntöönpanoa valvotaan käytännössä; on samaa mieltä komission kanssa siitä, että EU:lla on erityinen vastuu kauppapolitiikkansa vaikutuksista kehitysmaissa ja erityisesti vähiten kehittyneissä maissa;

| 16. | pitää muuttoliikettä yhtenä EU:n suurimmista 2000-luvun haasteista; korostaa, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikan johdonmukaisuuden varmistaminen on olennaista, jos halutaan puuttua muuttoliikkeen syihin; pitää valitettavana, että asiaan ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota ”Kaikkien kauppa” -strategiassa; |
| --- | --- |

16.

pitää muuttoliikettä yhtenä EU:n suurimmista 2000-luvun haasteista; korostaa, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikan johdonmukaisuuden varmistaminen on olennaista, jos halutaan puuttua muuttoliikkeen syihin; pitää valitettavana, että asiaan ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota ”Kaikkien kauppa” -strategiassa;

| 17. | katsoo, että erityisesti talouskriisistä tällä hetkellä kärsivissä kumppanimaissa pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden tavoitteena on oltava ennen kaikkea todellisten ja kestävien parannusten tuominen tavallisten ihmisten elinoloihin; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että erityisesti talouskriisistä tällä hetkellä kärsivissä kumppanimaissa pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden tavoitteena on oltava ennen kaikkea todellisten ja kestävien parannusten tuominen tavallisten ihmisten elinoloihin;

| 18. | korostaa, että ihmisoikeuksia koskevien määräysten, sosiaali- ja ympäristönormien, ILO:n tärkeimpiin yleissopimuksiin perustuvien työntekijöiden oikeuksia koskevien sitoumusten sekä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien periaatteiden, mukaan luettuna OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevat toimintaohjeet sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n perusperiaatteet, olisi oltava sitovia ja niiden on kuuluttava olennaisena osana EU:n kauppasopimuksiin täytäntöönpanokelpoisten sitoumusten muodossa; kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkiin EU:n kauppa- ja investointisopimuksiin kestävää kehitystä koskevia lukuja; katsoo, että jotta näistä kestävää kehitystä koskevista määräyksistä tehdään sitovia, on sovellettava kolmivaiheista lähestymistapaa, mihin sisältyvät neuvottelut viranomaisten kanssa, kotimaiset neuvoa-antavat ryhmät ja asiantuntijapaneelit, joihin ILO osallistuu, ja viimeisenä keinona sopimuksen yleisen riitojenratkaisumekanismin käyttäminen riitojen ratkaisuun ja tähän liittyvä mahdollisuus määrätä taloudellisia seuraamuksia; huomauttaa, että työ- ja ympäristönormit eivät rajoitu kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin vaan niitä on sovellettava kauppasopimusten kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että ihmisoikeuksia koskevien määräysten, sosiaali- ja ympäristönormien, ILO:n tärkeimpiin yleissopimuksiin perustuvien työntekijöiden oikeuksia koskevien sitoumusten sekä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien periaatteiden, mukaan luettuna OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevat toimintaohjeet sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n perusperiaatteet, olisi oltava sitovia ja niiden on kuuluttava olennaisena osana EU:n kauppasopimuksiin täytäntöönpanokelpoisten sitoumusten muodossa; kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkiin EU:n kauppa- ja investointisopimuksiin kestävää kehitystä koskevia lukuja; katsoo, että jotta näistä kestävää kehitystä koskevista määräyksistä tehdään sitovia, on sovellettava kolmivaiheista lähestymistapaa, mihin sisältyvät neuvottelut viranomaisten kanssa, kotimaiset neuvoa-antavat ryhmät ja asiantuntijapaneelit, joihin ILO osallistuu, ja viimeisenä keinona sopimuksen yleisen riitojenratkaisumekanismin käyttäminen riitojen ratkaisuun ja tähän liittyvä mahdollisuus määrätä taloudellisia seuraamuksia; huomauttaa, että työ- ja ympäristönormit eivät rajoitu kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin vaan niitä on sovellettava kauppasopimusten kaikilla aloilla;

| 19. | painottaa, että kauppasopimuksissa on oltava tehokkaita suojamekanismeja; edellyttää samalla, että otetaan käyttöön niiden työntekijöiden oikeuksien ja ympäristöoikeuksien täytäntöönpanon tehokas valvontamekanismi, jotka eivät kuulu ihmisoikeuksia koskevan lausekkeen piiriin; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön jäsennellyn ja epäpoliittisen menettelyn, jonka avulla on selkeiden kriteerien perusteella käynnistettävä neuvottelut kumppanin kanssa kaupan ja kestävän kehityksen lukujen velvoitteiden epäillyistä rikkomuksista; |
| --- | --- |

19.

painottaa, että kauppasopimuksissa on oltava tehokkaita suojamekanismeja; edellyttää samalla, että otetaan käyttöön niiden työntekijöiden oikeuksien ja ympäristöoikeuksien täytäntöönpanon tehokas valvontamekanismi, jotka eivät kuulu ihmisoikeuksia koskevan lausekkeen piiriin; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön jäsennellyn ja epäpoliittisen menettelyn, jonka avulla on selkeiden kriteerien perusteella käynnistettävä neuvottelut kumppanin kanssa kaupan ja kestävän kehityksen lukujen velvoitteiden epäillyistä rikkomuksista;

| 20. | pitää tärkeänä, että kansalaisyhteiskunta osallistuu vapaakauppasopimusten tekemiseen, ja korostaa mahdollisuutta käyttää edistyneempiä viestimiä kansalaisyhteiskunnan osallistumisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

20.

pitää tärkeänä, että kansalaisyhteiskunta osallistuu vapaakauppasopimusten tekemiseen, ja korostaa mahdollisuutta käyttää edistyneempiä viestimiä kansalaisyhteiskunnan osallistumisen helpottamiseksi;

| 21. | muistuttaa, että on tärkeää noudattaa asekauppaa koskevia eurooppalaisia ja kansainvälisiä sääntöjä, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien asekauppasopimusta ja Euroopan unionin käytännesääntöjä aseiden viennistä; korostaa, että unionin kauppapolitiikka on talousdiplomatian väline, jolla voitaisiin myös edistää terrorismin perimmäisten syiden torjumista; korostaa, että myös tehokas vientivalvontalainsäädäntö on avainasemassa EU:n kauppapolitiikassa; kehottaa siksi komissiota päivittämään kaksikäyttötuotteita koskevaa EU:n vientivalvontalainsäädäntöä, jotta voidaan jatkaa pyrkimistä kohti EU:n strategisia tavoitteita ja yleismaailmallisia arvoja; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että on tärkeää noudattaa asekauppaa koskevia eurooppalaisia ja kansainvälisiä sääntöjä, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien asekauppasopimusta ja Euroopan unionin käytännesääntöjä aseiden viennistä; korostaa, että unionin kauppapolitiikka on talousdiplomatian väline, jolla voitaisiin myös edistää terrorismin perimmäisten syiden torjumista; korostaa, että myös tehokas vientivalvontalainsäädäntö on avainasemassa EU:n kauppapolitiikassa; kehottaa siksi komissiota päivittämään kaksikäyttötuotteita koskevaa EU:n vientivalvontalainsäädäntöä, jotta voidaan jatkaa pyrkimistä kohti EU:n strategisia tavoitteita ja yleismaailmallisia arvoja;

| 22. | muistuttaa, että ILO:n arvion mukaan 865 miljoonaa naista eri puolilla maailmaa kykenisi edistämään tuntuvammin talouskasvua, jos heitä tuettaisiin paremmin; toteaa, että naisten omistamia yrityksiä ei nykyisellään hyödynnetä riittävästi pyrittäessä parantamaan kilpailukykyä ja vauhdittamaan liiketoimintaa sekä ylläpitämään kasvua; toteaa, että kauppapolitiikalla voi olla erilaisia sukupuolivaikutuksia talouden eri aloilla ja että tarvitaan enemmän sukupuolta ja kauppaa koskevia tietoja; panee merkille, että komissio ei ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossaan käsittele lainkaan kauppasopimusten sukupuolinäkökohtia; kehottaa komissiota vauhdittamaan pyrkimyksiään käyttää kauppaneuvotteluja välineenä, jolla edistetään sukupuolten tasa-arvoa, sekä varmistamaan, että sekä naiset että miehet voivat hyödyntää kaupan vapauttamisen tuomia etuja ja että sekä naisia että miehiä suojellaan kaupan vapauttamisen haittavaikutuksilta; katsoo, että tässä tarkoituksessa komission olisi varmistettava, että sukupuolinäkökulma sisällytetään horisontaalisesti kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin, ja että komission olisi seurattava voimassa olevien kauppasopimusten sukupuolivaikutusta; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että ILO:n arvion mukaan 865 miljoonaa naista eri puolilla maailmaa kykenisi edistämään tuntuvammin talouskasvua, jos heitä tuettaisiin paremmin; toteaa, että naisten omistamia yrityksiä ei nykyisellään hyödynnetä riittävästi pyrittäessä parantamaan kilpailukykyä ja vauhdittamaan liiketoimintaa sekä ylläpitämään kasvua; toteaa, että kauppapolitiikalla voi olla erilaisia sukupuolivaikutuksia talouden eri aloilla ja että tarvitaan enemmän sukupuolta ja kauppaa koskevia tietoja; panee merkille, että komissio ei ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossaan käsittele lainkaan kauppasopimusten sukupuolinäkökohtia; kehottaa komissiota vauhdittamaan pyrkimyksiään käyttää kauppaneuvotteluja välineenä, jolla edistetään sukupuolten tasa-arvoa, sekä varmistamaan, että sekä naiset että miehet voivat hyödyntää kaupan vapauttamisen tuomia etuja ja että sekä naisia että miehiä suojellaan kaupan vapauttamisen haittavaikutuksilta; katsoo, että tässä tarkoituksessa komission olisi varmistettava, että sukupuolinäkökulma sisällytetään horisontaalisesti kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin, ja että komission olisi seurattava voimassa olevien kauppasopimusten sukupuolivaikutusta;

| 23. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo laatia yleistä tullietuusjärjestelmää (GSP) koskevan väliarvioinnin ja arvioida erityisesti mahdollisuutta laajentaa tullietuuksia järjestelmän kehyksessä koskemaan myös palveluja; korostaa samalla, että GSP, EBA- ja GSP+ -järjestelmä mukaan luettuna, on väline, joka mahdollistaa perusarvojen ylläpitämisen, ja katsoo, että GSP on pantava täytäntöön ja sitä on valvottava tehokkaasti; |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo laatia yleistä tullietuusjärjestelmää (GSP) koskevan väliarvioinnin ja arvioida erityisesti mahdollisuutta laajentaa tullietuuksia järjestelmän kehyksessä koskemaan myös palveluja; korostaa samalla, että GSP, EBA- ja GSP+ -järjestelmä mukaan luettuna, on väline, joka mahdollistaa perusarvojen ylläpitämisen, ja katsoo, että GSP on pantava täytäntöön ja sitä on valvottava tehokkaasti;

Avoimet globaalit arvoketjut, joissa perusarvoja ja -normeja kunnioitetaan maailmanlaajuisesti

| 24. | toteaa, että maailman tuotantojärjestelmän kansainvälistyminen on edistänyt uusia talouskehitystä koskevia avauksia ja tarjonnut työllistymisen kautta sadoille miljoonille mahdollisuuden päästä köyhyydestä; muistuttaa, että ILO:n mukaan noin 780 miljoonaa aktiivisesti työmarkkinoilla toimivaa naista ja miestä ei ansaitse riittävästi voidakseen päästä köyhyydestä; korostaa, että globaalien arvoketjujen laajentaminen on tarjonnut työllistymismahdollisuuksia, mutta että voimassa olevan työlainsäädännön sekä työturvallisuutta koskevien vaatimusten – jotka otettiin käyttöön työntekijöiden suojelemiseksi liian rasittavilta työajoilta ja sietämättömiltä olosuhteilta – heikko täytäntöönpano hankintamaissa on edelleen kiireellinen kysymys; panee merkille, että globaalit arvoketjut ovat myös houkutelleet eräitä toimitusyrityksiä sivuuttamaan työlainsäädäntöä, siirtämään taloudellisia toimintojaan EU:n ulkopuolelle, edellyttämään työntekoa turvattomissa ja sietämättömissä olosuhteissa ja ylipitkiä työpäiviä sekä epäämään työntekijöiltä näiden perusoikeuksia; muistuttaa, että tällaiset käytännöt merkitsevät vilpillistä kilpailua suhteessa toimijoihin, jotka noudattavat työlainsäädäntöä ja kansainvälisiä työ- ja ympäristönormeja, sekä hallituksiin, jotka haluavat nostaa palkkoja ja elintasoa; kehottaa komissiota tutkimaan globaalien arvoketjujen yleistymisen vaikutusta ja esittämään konkreettisia ehdotuksia olosuhteiden parantamiseksi niissä tiiviissä yhteistyössä ILO:n ja OECD:n kanssa; korostaa, että EU:n syvemmän globaaleihin arvoketjuihin integroitumisen on perustuttava kahteen periaatteeseen: Euroopan sosiaalisen mallin ja sääntelymallin takaamiseen sekä kestävän ja oikeudenmukaisen kasvun ja ihmisarvoisten työpaikkojen turvaamiseen ja luomiseen sekä unionissa että sen kumppanimaissa; toteaa, että arvoketjujen globaalistuminen lisää kotimaisen tuotannon ja viennin tuontisisältöä ja siten se kasvattaa protektionististen toimien kustannuksia merkittävästi; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että maailman tuotantojärjestelmän kansainvälistyminen on edistänyt uusia talouskehitystä koskevia avauksia ja tarjonnut työllistymisen kautta sadoille miljoonille mahdollisuuden päästä köyhyydestä; muistuttaa, että ILO:n mukaan noin 780 miljoonaa aktiivisesti työmarkkinoilla toimivaa naista ja miestä ei ansaitse riittävästi voidakseen päästä köyhyydestä; korostaa, että globaalien arvoketjujen laajentaminen on tarjonnut työllistymismahdollisuuksia, mutta että voimassa olevan työlainsäädännön sekä työturvallisuutta koskevien vaatimusten – jotka otettiin käyttöön työntekijöiden suojelemiseksi liian rasittavilta työajoilta ja sietämättömiltä olosuhteilta – heikko täytäntöönpano hankintamaissa on edelleen kiireellinen kysymys; panee merkille, että globaalit arvoketjut ovat myös houkutelleet eräitä toimitusyrityksiä sivuuttamaan työlainsäädäntöä, siirtämään taloudellisia toimintojaan EU:n ulkopuolelle, edellyttämään työntekoa turvattomissa ja sietämättömissä olosuhteissa ja ylipitkiä työpäiviä sekä epäämään työntekijöiltä näiden perusoikeuksia; muistuttaa, että tällaiset käytännöt merkitsevät vilpillistä kilpailua suhteessa toimijoihin, jotka noudattavat työlainsäädäntöä ja kansainvälisiä työ- ja ympäristönormeja, sekä hallituksiin, jotka haluavat nostaa palkkoja ja elintasoa; kehottaa komissiota tutkimaan globaalien arvoketjujen yleistymisen vaikutusta ja esittämään konkreettisia ehdotuksia olosuhteiden parantamiseksi niissä tiiviissä yhteistyössä ILO:n ja OECD:n kanssa; korostaa, että EU:n syvemmän globaaleihin arvoketjuihin integroitumisen on perustuttava kahteen periaatteeseen: Euroopan sosiaalisen mallin ja sääntelymallin takaamiseen sekä kestävän ja oikeudenmukaisen kasvun ja ihmisarvoisten työpaikkojen turvaamiseen ja luomiseen sekä unionissa että sen kumppanimaissa; toteaa, että arvoketjujen globaalistuminen lisää kotimaisen tuotannon ja viennin tuontisisältöä ja siten se kasvattaa protektionististen toimien kustannuksia merkittävästi;

| 25. | katsoo, että kauppapolitiikalla on edistettävä avoimen tuotantoprosessin varmistamista koko arvoketjussa sekä sitä, että noudatetaan perustavanlaatuisia ympäristönormeja, sosiaalisia normeja ja turvallisuusnormeja; kehottaa komissiota edistämään aloitteita, jotka koskevat toimitusketjujen huolellisuusvelvoitenormeja; pitää myönteisenä, että komissio haluaa tehdä tiivistä yhteistyötä ILO:n ja OECD:n kanssa kehittääkseen globaalin lähestymistavan erityisesti valmisvaatealan työolojen parantamiseen; tähdentää, että on kartoitettava ja arvioitava uusia alakohtaisia tai maantieteellisiä tilaisuuksia uusien vastuullisia toimitusketjuja koskevien aloitteiden laatimiseen; odottaa mielenkiinnolla komission uutta tiedonantoa yritysten yhteiskuntavastuusta; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että kauppapolitiikalla on edistettävä avoimen tuotantoprosessin varmistamista koko arvoketjussa sekä sitä, että noudatetaan perustavanlaatuisia ympäristönormeja, sosiaalisia normeja ja turvallisuusnormeja; kehottaa komissiota edistämään aloitteita, jotka koskevat toimitusketjujen huolellisuusvelvoitenormeja; pitää myönteisenä, että komissio haluaa tehdä tiivistä yhteistyötä ILO:n ja OECD:n kanssa kehittääkseen globaalin lähestymistavan erityisesti valmisvaatealan työolojen parantamiseen; tähdentää, että on kartoitettava ja arvioitava uusia alakohtaisia tai maantieteellisiä tilaisuuksia uusien vastuullisia toimitusketjuja koskevien aloitteiden laatimiseen; odottaa mielenkiinnolla komission uutta tiedonantoa yritysten yhteiskuntavastuusta;

| 26. | kehottaa komissiota edistämään YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) kattavaa kestävää kehitystä koskevaa investointipolitiikan kehystä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota edistämään YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) kattavaa kestävää kehitystä koskevaa investointipolitiikan kehystä;

| 27. | vaatii, että kauppaa tukevassa kehitysavussa ja teknisessä tuessa keskitytään köyhien tuottajien, mikro- ja pienyritysten, osuuskuntien ja naisten voimaannuttamiseen sekä sukupuolten tasa-arvoon, jotta vahvistetaan niiden saamaa hyötyä kaupankäynnistä paikallisilla ja alueellisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

27.

vaatii, että kauppaa tukevassa kehitysavussa ja teknisessä tuessa keskitytään köyhien tuottajien, mikro- ja pienyritysten, osuuskuntien ja naisten voimaannuttamiseen sekä sukupuolten tasa-arvoon, jotta vahvistetaan niiden saamaa hyötyä kaupankäynnistä paikallisilla ja alueellisilla markkinoilla;

| 28. | pyytää komissiota laatimaan lainsäädäntöä, jonka tavoitteena on kieltää sellaisten tavaroiden tuominen, jotka on tuotettu jotakin pakkotyön tai nykyaikaisen orjuuden muotoa hyödyntämällä, ja samalla vahvistamaan eettisiin perustein tehtäviä tuonti- ja toimitusketjun tarkastuksia; |
| --- | --- |

28.

pyytää komissiota laatimaan lainsäädäntöä, jonka tavoitteena on kieltää sellaisten tavaroiden tuominen, jotka on tuotettu jotakin pakkotyön tai nykyaikaisen orjuuden muotoa hyödyntämällä, ja samalla vahvistamaan eettisiin perustein tehtäviä tuonti- ja toimitusketjun tarkastuksia;

| 29. | korostaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien parempi suojaaminen koko laajuudessaan sekä niiden entistä tehokkaampi valvonta ovat erittäin tärkeässä asemassa jatkettaessa integroitumista globaaleihin arvoketjuihin; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien parempi suojaaminen koko laajuudessaan sekä niiden entistä tehokkaampi valvonta ovat erittäin tärkeässä asemassa jatkettaessa integroitumista globaaleihin arvoketjuihin;

| 30. | kehottaa komissiota tukemaan kaikkia kehitysmaita TRIPS-sopimukseen sisällytettyjen sekä TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä 14. marraskuuta 2001 annetussa Dohan julistuksessa tunnustettujen ja vahvistettujen joustavuustekijöiden täysimääräisessä ja tehokkaassa hyödyntämisessä, jotta varmistetaan, että kehitysmaat voivat tarjota olennaislääkkeitä kohtuuhintaan omien kansanterveysohjelmiensa puitteissa; kehottaa neuvostoa tässä yhteydessä täyttämään Dohan julistuksessa antamansa sitoumukset varmistamalla, että komissio nimenomaisesti takaa lääkkeiden saatavuuden, kun se neuvottelee lääkealaan liittyvistä määräyksistä kehitysmaiden kanssa vastaisuudessa tehtävien kahdenvälisten ja alueellisten kauppasopimusten puitteissa tai kun kehitysmaat osallistuvat WTO:hon liittymistä koskevaan prosessiin; pitää myönteisenä komission antamaa tukea pyynnölle vähiten kehittyneiden maiden lääkealan teollis- ja tekijänoikeuksien voimassaolon jatkamisesta, mutta pitää valitettavana WTO:n TRIPS-neuvoston lopullista päätöstä myöntää jatkoaika ainoastaan 17 vuodeksi; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota tukemaan kaikkia kehitysmaita TRIPS-sopimukseen sisällytettyjen sekä TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä 14. marraskuuta 2001 annetussa Dohan julistuksessa tunnustettujen ja vahvistettujen joustavuustekijöiden täysimääräisessä ja tehokkaassa hyödyntämisessä, jotta varmistetaan, että kehitysmaat voivat tarjota olennaislääkkeitä kohtuuhintaan omien kansanterveysohjelmiensa puitteissa; kehottaa neuvostoa tässä yhteydessä täyttämään Dohan julistuksessa antamansa sitoumukset varmistamalla, että komissio nimenomaisesti takaa lääkkeiden saatavuuden, kun se neuvottelee lääkealaan liittyvistä määräyksistä kehitysmaiden kanssa vastaisuudessa tehtävien kahdenvälisten ja alueellisten kauppasopimusten puitteissa tai kun kehitysmaat osallistuvat WTO:hon liittymistä koskevaan prosessiin; pitää myönteisenä komission antamaa tukea pyynnölle vähiten kehittyneiden maiden lääkealan teollis- ja tekijänoikeuksien voimassaolon jatkamisesta, mutta pitää valitettavana WTO:n TRIPS-neuvoston lopullista päätöstä myöntää jatkoaika ainoastaan 17 vuodeksi;

| 31. | on tyytyväinen, että komissio kiinnittää ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossaan huomion reiluun kauppaan, ja kehottaa komissiota toteuttamaan ensisijaisesti sitoumuksensa käyttää nykyistä rakennetta vapaakauppasopimusten täytäntöönpanoon reilun kaupan edistämiseksi, pientuottajien reilun kaupan järjestelmien edistämiseksi kolmansissa maissa EU:n edustustojen välityksellä ja tietoisuutta lisäävien toimien kehittämiseksi EU:ssa, ja toteaa, että näihin toimiin kuuluu esimerkiksi EU:n reilun ja eettisen kaupan kaupunki -palkinto; |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen, että komissio kiinnittää ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossaan huomion reiluun kauppaan, ja kehottaa komissiota toteuttamaan ensisijaisesti sitoumuksensa käyttää nykyistä rakennetta vapaakauppasopimusten täytäntöönpanoon reilun kaupan edistämiseksi, pientuottajien reilun kaupan järjestelmien edistämiseksi kolmansissa maissa EU:n edustustojen välityksellä ja tietoisuutta lisäävien toimien kehittämiseksi EU:ssa, ja toteaa, että näihin toimiin kuuluu esimerkiksi EU:n reilun ja eettisen kaupan kaupunki -palkinto;

| 32. | katsoo, että uusi teknologia ja internet tarjoavat uusia välineitä tuotteiden jäljittämiseen toimitusketjussa; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että uusi teknologia ja internet tarjoavat uusia välineitä tuotteiden jäljittämiseen toimitusketjussa;

| 33. | muistuttaa pankkipalvelujen merkityksestä kaupan ja investointien kehittämisessä; kehottaa EU:ta tukemaan pankkipalvelujen saatavuuden parantamista kehitysmaissa; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa pankkipalvelujen merkityksestä kaupan ja investointien kehittämisessä; kehottaa EU:ta tukemaan pankkipalvelujen saatavuuden parantamista kehitysmaissa;

| 34. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo nykyaikaistaa alkuperäsääntöjä, koska ne muodostavat jatkuvasti kasvavan kaupan esteen globaalien arvoketjujen hallitsemissa kaupan malleissa; painottaa, että alkuperäsääntöjen nykyaikaistaminen on asetettava etusijalle kaikissa unionin käymissä vapaakauppasopimuksia koskevissa neuvotteluissa; kehottaa komissiota työskentelemään erityisesti joustavien alkuperäsääntöjen edistämiseksi, mukaan luettuna helposti täytettävät lisäarvoa koskevat vaatimukset ja harmosoidun järjestelmän alanimikkeiden muutokset; |
| --- | --- |

34.

suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo nykyaikaistaa alkuperäsääntöjä, koska ne muodostavat jatkuvasti kasvavan kaupan esteen globaalien arvoketjujen hallitsemissa kaupan malleissa; painottaa, että alkuperäsääntöjen nykyaikaistaminen on asetettava etusijalle kaikissa unionin käymissä vapaakauppasopimuksia koskevissa neuvotteluissa; kehottaa komissiota työskentelemään erityisesti joustavien alkuperäsääntöjen edistämiseksi, mukaan luettuna helposti täytettävät lisäarvoa koskevat vaatimukset ja harmosoidun järjestelmän alanimikkeiden muutokset;

Nykyisten sopimusten seuranta, arviointi ja jatkotoimet yhdeksi painopisteeksi unionin kauppapolitiikassa

| 35. | pitää myönteisenä komission ehdotusta tehostaa kumppanuutta Euroopan parlamentin ja sidosryhmien kanssa kauppasopimusten täytäntöönpanon yhteydessä; korostaa, että parlamentti on otettava mukaan menettelyn kaikkiin vaiheisiin ja että sen on saatava ajoissa täydelliset tiedot eri vaiheista, muun muassa siten, että sitä kuullaan järjestelmällisesti ennen neuvotteluvaltuuksien laatimista; tähdentää, että komissiolla on velvollisuus tiedottaa parlamentille kauppa- ja investointisopimusten täytäntöönpanoa, seurantaa ja jatkotoimia koskevista toimistaan; |
| --- | --- |

35.

pitää myönteisenä komission ehdotusta tehostaa kumppanuutta Euroopan parlamentin ja sidosryhmien kanssa kauppasopimusten täytäntöönpanon yhteydessä; korostaa, että parlamentti on otettava mukaan menettelyn kaikkiin vaiheisiin ja että sen on saatava ajoissa täydelliset tiedot eri vaiheista, muun muassa siten, että sitä kuullaan järjestelmällisesti ennen neuvotteluvaltuuksien laatimista; tähdentää, että komissiolla on velvollisuus tiedottaa parlamentille kauppa- ja investointisopimusten täytäntöönpanoa, seurantaa ja jatkotoimia koskevista toimistaan;

| 36. | kehottaa komissiota pidättymään kauppasopimusten, mukaan lukien assosiaatiosopimuksissa olevat kauppaa koskevat luvut, väliaikaista soveltamista koskevista pyynnöistä siihen saakka, kunnes parlamentti on antanut sopimuksille suostumuksensa; muistuttaa, että tällaiset pyynnöt saattaisivat heikentää tuntuvasti parlamentin oikeuksia ja luoda mahdollisesti oikeudellista epävarmuutta sopimuksen toiselle osapuolelle ja asianomaisille talouden toimijoille; muistuttaa kauppapolitiikasta vastaavan komission jäsenen tätä koskevista sitoumuksista ja pitää niitä myönteisinä, mutta kehottaa voimakkaasti virallistamaan tämän järjestelyn uudessa toimielinten välisessä sopimuksessa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota pidättymään kauppasopimusten, mukaan lukien assosiaatiosopimuksissa olevat kauppaa koskevat luvut, väliaikaista soveltamista koskevista pyynnöistä siihen saakka, kunnes parlamentti on antanut sopimuksille suostumuksensa; muistuttaa, että tällaiset pyynnöt saattaisivat heikentää tuntuvasti parlamentin oikeuksia ja luoda mahdollisesti oikeudellista epävarmuutta sopimuksen toiselle osapuolelle ja asianomaisille talouden toimijoille; muistuttaa kauppapolitiikasta vastaavan komission jäsenen tätä koskevista sitoumuksista ja pitää niitä myönteisinä, mutta kehottaa voimakkaasti virallistamaan tämän järjestelyn uudessa toimielinten välisessä sopimuksessa;

| 37. | katsoo, että sekasopimusten tapauksessa käytännössä kokeiltu järjestely, jonka mukaan sopimuksia sovelletaan ainoastaan väliaikaisesti Euroopan parlamentin hyväksynnän jälkeen kansallisten parlamenttien ratifiointia odotettaessa, tarjoaa demokraattisen valvonnan ja tehokkuuden kannalta parhaan tasapainon; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että sekasopimusten tapauksessa käytännössä kokeiltu järjestely, jonka mukaan sopimuksia sovelletaan ainoastaan väliaikaisesti Euroopan parlamentin hyväksynnän jälkeen kansallisten parlamenttien ratifiointia odotettaessa, tarjoaa demokraattisen valvonnan ja tehokkuuden kannalta parhaan tasapainon;

| 38. | edellyttää, että nykyisten sopimusten seurannasta, arvioinnista ja jatkotoimista on tultava yksi yhteisen kauppapolitiikan painopisteistä; kehottaa komissiota kohdentamaan asianmukaisia resursseja uudelleen, jotta kauppapolitiikan pääosasto voi seurata paremmin kauppasopimuksia, jotka on pantava täytäntöön, kun otetaan huomioon neuvotteluohjelman paisuminen; pyytää komissiota laatimaan erityiset indikaattorit, jotta kauppasopimusten täytäntöönpanon seuranta voidaan varmistaa, ja esittämään Euroopan parlamentille julkisesti ja säännöllisesti kattavan ja yksityiskohtaisen vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen, jossa esitetään esimerkiksi EU:n teollisuudenalojen saavuttamat tulokset ja sopimusten vaikutus eri aloihin ja niiden markkinaosuuksiin; |
| --- | --- |

38.

edellyttää, että nykyisten sopimusten seurannasta, arvioinnista ja jatkotoimista on tultava yksi yhteisen kauppapolitiikan painopisteistä; kehottaa komissiota kohdentamaan asianmukaisia resursseja uudelleen, jotta kauppapolitiikan pääosasto voi seurata paremmin kauppasopimuksia, jotka on pantava täytäntöön, kun otetaan huomioon neuvotteluohjelman paisuminen; pyytää komissiota laatimaan erityiset indikaattorit, jotta kauppasopimusten täytäntöönpanon seuranta voidaan varmistaa, ja esittämään Euroopan parlamentille julkisesti ja säännöllisesti kattavan ja yksityiskohtaisen vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen, jossa esitetään esimerkiksi EU:n teollisuudenalojen saavuttamat tulokset ja sopimusten vaikutus eri aloihin ja niiden markkinaosuuksiin;

| 39. | kehottaa komissiota parantamaan sekä ennakko- että jälkiarviointien laatua ja täsmällisyyttä tarkistetun menetelmän pohjalta; korostaa, että kauppapolitiikkaa koskevien aloitteiden kestävyysvaikutuksia on aina arvioitava perusteellisesti ja kattavasti, erityisesti kun otetaan huomioon oikeusasiamiehen hiljattain EU:n ja Vietnamin välistä vapaakauppasopimusta koskevassa kanteluasiassa 1409/201/JN antama suositus; korostaa, että arviointien on katettava ainakin herkät talouden alat, ihmisoikeudet, sosiaaliset oikeudet ja ympäristöä koskevat oikeudet sekä maataloustuotanto ja paikallinen tuotanto syrjäisimmillä alueilla; on huolissaan siitä, että väli- ja jälkiarvioinnit puuttuvat ja että joidenkin nykyisten arviointien laatu on heikko, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on todennut erityiskertomuksessaan nro 2/2014; edellyttää, että kaikkien kauppasopimusten osalta toteutetaan laadultaan paremmat väli- ja jälkiarvioinnit, jotta poliittiset päättäjät, sidosryhmät ja eurooppalaiset veronmaksajat voivat arvioida, onko kauppasopimuksilla päästy tavoiteltuihin tuloksiin; pyytää komissiota antamaan tietoja tehtyjen kauppasopimusten vaikutuksista, myös kumppanimaissa, etenkin pk-yritysten, ihmisarvoisten työpaikkojen luomisen, ihmisoikeuksien ja ympäristön osalta, sekä ehdottamaan lisätoimia, joilla varmistetaan, että vähiten kehittyneet maat hyötyvät kauppapolitiikastamme; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota parantamaan sekä ennakko- että jälkiarviointien laatua ja täsmällisyyttä tarkistetun menetelmän pohjalta; korostaa, että kauppapolitiikkaa koskevien aloitteiden kestävyysvaikutuksia on aina arvioitava perusteellisesti ja kattavasti, erityisesti kun otetaan huomioon oikeusasiamiehen hiljattain EU:n ja Vietnamin välistä vapaakauppasopimusta koskevassa kanteluasiassa 1409/201/JN antama suositus; korostaa, että arviointien on katettava ainakin herkät talouden alat, ihmisoikeudet, sosiaaliset oikeudet ja ympäristöä koskevat oikeudet sekä maataloustuotanto ja paikallinen tuotanto syrjäisimmillä alueilla; on huolissaan siitä, että väli- ja jälkiarvioinnit puuttuvat ja että joidenkin nykyisten arviointien laatu on heikko, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on todennut erityiskertomuksessaan nro 2/2014; edellyttää, että kaikkien kauppasopimusten osalta toteutetaan laadultaan paremmat väli- ja jälkiarvioinnit, jotta poliittiset päättäjät, sidosryhmät ja eurooppalaiset veronmaksajat voivat arvioida, onko kauppasopimuksilla päästy tavoiteltuihin tuloksiin; pyytää komissiota antamaan tietoja tehtyjen kauppasopimusten vaikutuksista, myös kumppanimaissa, etenkin pk-yritysten, ihmisarvoisten työpaikkojen luomisen, ihmisoikeuksien ja ympäristön osalta, sekä ehdottamaan lisätoimia, joilla varmistetaan, että vähiten kehittyneet maat hyötyvät kauppapolitiikastamme;

| 40. | kehottaa komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden kaksoishinnoittelua ja muita hintoja vääristäviä käytäntöjä koskevan kertomuksen, jossa keskitytään erityisesti energiavaroihin ja kerrotaan tällaisten käytäntöjen taloudellisesta vaikutuksesta EU:n talouteen ja komission – kahdenvälisellä, monenvälisellä ja WTO:n tasolla – toteuttamista toimenpiteistä tällaisten käytäntöjen lopettamiseksi; kehottaa komissiota tekemään kaikkensa kaksoishinnoittelun ja muiden hintoja vääristävien käytäntöjen lopettamiseksi kauppasuhteissaan kaikkien kauppakumppaneidensa kanssa; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden kaksoishinnoittelua ja muita hintoja vääristäviä käytäntöjä koskevan kertomuksen, jossa keskitytään erityisesti energiavaroihin ja kerrotaan tällaisten käytäntöjen taloudellisesta vaikutuksesta EU:n talouteen ja komission – kahdenvälisellä, monenvälisellä ja WTO:n tasolla – toteuttamista toimenpiteistä tällaisten käytäntöjen lopettamiseksi; kehottaa komissiota tekemään kaikkensa kaksoishinnoittelun ja muiden hintoja vääristävien käytäntöjen lopettamiseksi kauppasuhteissaan kaikkien kauppakumppaneidensa kanssa;

Globaalin kaupan edistäminen WTO:ssa sovellettavalla monenvälisellä lähestymistavalla

| 41. | korostaa, että WTO:n monenvälinen kauppajärjestelmä on edelleen paras vaihtoehto varmistaa avoin, oikeudenmukainen ja sääntöihin perustuva järjestelmä, jossa otetaan huomioon sen jäsenten erilaiset intressit ja tasapainotetaan niitä; muistuttaa, että parlamentti kannattaa painokkaasti monenvälistä ohjelmaa; suhtautuu myönteisesti siihen, että neuvottelut saatiin päätökseen kaupan helpottamista koskevasta sopimuksesta, jolla yksinkertaistetaan ja nykyaikaistetaan tullimenettelyjä monissa maissa, mikä puolestaan helpottaa kehitysmaiden integroitumista maailmanlaajuiseen kauppajärjestelmään; kehottaa kaikkia osapuolia panemaan sopimuksen täytäntöön nopeasti ja asianmukaisesti; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että WTO:n monenvälinen kauppajärjestelmä on edelleen paras vaihtoehto varmistaa avoin, oikeudenmukainen ja sääntöihin perustuva järjestelmä, jossa otetaan huomioon sen jäsenten erilaiset intressit ja tasapainotetaan niitä; muistuttaa, että parlamentti kannattaa painokkaasti monenvälistä ohjelmaa; suhtautuu myönteisesti siihen, että neuvottelut saatiin päätökseen kaupan helpottamista koskevasta sopimuksesta, jolla yksinkertaistetaan ja nykyaikaistetaan tullimenettelyjä monissa maissa, mikä puolestaan helpottaa kehitysmaiden integroitumista maailmanlaajuiseen kauppajärjestelmään; kehottaa kaikkia osapuolia panemaan sopimuksen täytäntöön nopeasti ja asianmukaisesti;

| 42. | toteaa, että Nairobissa vuonna 2015 pidetyssä WTO:n kymmenennessä ministerikokouksessa saatiin aikaan vain vähäisiä parannuksia; ottaa huomioon WTO:n jäsenten erimielisyydet siitä, miten Dohan kierroksen suhteen olisi edettävä, sekä tarpeen harkita uusia lähestymistapoja keskeneräisten kysymysten ratkaisemiseksi, kun otetaan huomioon kehitysmaissa ja vähiten kehittyneiden maiden keskuudessa esiintyvät erilaiset intressit, samalla kun tunnustetaan nousevan talouden maiden suurempi vastuu Dohan kierroksen päätökseen saattamiseksi; pitää myönteisenä EU:n sitoutumista tavoitteeseen tukea 400 miljoonan euron rahoituksella viiden vuoden aikana kehitysmaita ja etenkin vähiten kehittyneitä maita niiden pyrkimyksissä panna täytäntöön kaupan helpottamisesta tehty sopimus; panee merkille, että eräät WTO:n jäsenet pyrkivät käynnistämään uusien neuvottelualojen, joita ovat muun muassa investoinnit, valtionyhtiöt, kilpailu ja digitaalinen kaupankäynti, käsittelemisen; katsoo, että Nairobin ministerikokouksen tulokset tarjoavat mahdollisuuden WTO:n neuvottelujärjestelmän elvyttämiseen; kehottaa komissiota olemaan aloitteellinen WTO:n uudistamisessa ja lujittamisessa, jotta voidaan varmistaa osallisuuden, vaikuttavuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisääntyminen, myös vahvistamalla koordinointia ILO:n ja muiden ympäristön ja ihmisoikeuksien parissa työskentelevien YK:n järjestöjen kanssa; muistuttaa kauppaa tukevan kehitysavun ratkaisevasta merkityksestä kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille annettavassa kauppaan liittyvässä valmiuksien kehittämisessä ja teknisessä avussa; kehottaa siksi EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan kauppaa tukevan kehitysavun lisäämiseen, minkä avulla kehitysmaat voivat hyötyä globaalien arvoketjujen lisäarvon suuremmasta osuudesta; kehottaa komissiota ottamaan oikeudenmukaisen ja eettisen kaupan huomioon kauppaa tukevaa kehitysapua koskevan strategian tulevassa tarkistamisessa; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että Nairobissa vuonna 2015 pidetyssä WTO:n kymmenennessä ministerikokouksessa saatiin aikaan vain vähäisiä parannuksia; ottaa huomioon WTO:n jäsenten erimielisyydet siitä, miten Dohan kierroksen suhteen olisi edettävä, sekä tarpeen harkita uusia lähestymistapoja keskeneräisten kysymysten ratkaisemiseksi, kun otetaan huomioon kehitysmaissa ja vähiten kehittyneiden maiden keskuudessa esiintyvät erilaiset intressit, samalla kun tunnustetaan nousevan talouden maiden suurempi vastuu Dohan kierroksen päätökseen saattamiseksi; pitää myönteisenä EU:n sitoutumista tavoitteeseen tukea 400 miljoonan euron rahoituksella viiden vuoden aikana kehitysmaita ja etenkin vähiten kehittyneitä maita niiden pyrkimyksissä panna täytäntöön kaupan helpottamisesta tehty sopimus; panee merkille, että eräät WTO:n jäsenet pyrkivät käynnistämään uusien neuvottelualojen, joita ovat muun muassa investoinnit, valtionyhtiöt, kilpailu ja digitaalinen kaupankäynti, käsittelemisen; katsoo, että Nairobin ministerikokouksen tulokset tarjoavat mahdollisuuden WTO:n neuvottelujärjestelmän elvyttämiseen; kehottaa komissiota olemaan aloitteellinen WTO:n uudistamisessa ja lujittamisessa, jotta voidaan varmistaa osallisuuden, vaikuttavuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisääntyminen, myös vahvistamalla koordinointia ILO:n ja muiden ympäristön ja ihmisoikeuksien parissa työskentelevien YK:n järjestöjen kanssa; muistuttaa kauppaa tukevan kehitysavun ratkaisevasta merkityksestä kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille annettavassa kauppaan liittyvässä valmiuksien kehittämisessä ja teknisessä avussa; kehottaa siksi EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan kauppaa tukevan kehitysavun lisäämiseen, minkä avulla kehitysmaat voivat hyötyä globaalien arvoketjujen lisäarvon suuremmasta osuudesta; kehottaa komissiota ottamaan oikeudenmukaisen ja eettisen kaupan huomioon kauppaa tukevaa kehitysapua koskevan strategian tulevassa tarkistamisessa;

| 43. | katsoo, että monenväliset neuvottelut, jotka mieluiten käydään WTO:ssa (kuten neuvottelut informaatioteknologiasopimuksesta (ITA), ympäristöhyödykesopimuksesta ja palvelukauppasopimuksesta (TiSA)), tarjoavat mahdollisuuden palata edistymisen tielle WTO:n tasolla, mutta ainoastaan pitämällä ovet avoinna, jotta kaikki kiinnostuneet WTO:n jäsenet voivat tulla mukaan; on vahvasti sitä mieltä, että tällaisten sopimusten on oltava mahdollisuuksien mukaan riittävän kunnianhimoisia, jotta niitä voidaan soveltaa suosituimmuuskohtelun perusteella kaikissa WTO:n jäsenissä, ja toteaa, että näiden sopimusten on toimittava tulevien monenvälisten sopimusten rakenneosina; painottaa, että kauppapolitiikkaa olisi myös käytettävä välineenä ympäristölle hyödyllisten tuotteiden kilpailukyvyn lisäämisessä sekä niiden käytön että niiden tuotantomenetelmien osalta; korostaa, että on tärkeää tehdä ympäristöystävällisiä tuotteita koskevasta aloitteesta monenvälinen ja harkita, voisivatko kauppasopimukset tarjota etuuksia aidoille ympäristöhyödykkeille; korostaa, että palvelukauppasopimus voisi tarjota mahdollisuuden palata edistymisen tielle palvelukaupan alalla WTO:n tasolla; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että monenväliset neuvottelut, jotka mieluiten käydään WTO:ssa (kuten neuvottelut informaatioteknologiasopimuksesta (ITA), ympäristöhyödykesopimuksesta ja palvelukauppasopimuksesta (TiSA)), tarjoavat mahdollisuuden palata edistymisen tielle WTO:n tasolla, mutta ainoastaan pitämällä ovet avoinna, jotta kaikki kiinnostuneet WTO:n jäsenet voivat tulla mukaan; on vahvasti sitä mieltä, että tällaisten sopimusten on oltava mahdollisuuksien mukaan riittävän kunnianhimoisia, jotta niitä voidaan soveltaa suosituimmuuskohtelun perusteella kaikissa WTO:n jäsenissä, ja toteaa, että näiden sopimusten on toimittava tulevien monenvälisten sopimusten rakenneosina; painottaa, että kauppapolitiikkaa olisi myös käytettävä välineenä ympäristölle hyödyllisten tuotteiden kilpailukyvyn lisäämisessä sekä niiden käytön että niiden tuotantomenetelmien osalta; korostaa, että on tärkeää tehdä ympäristöystävällisiä tuotteita koskevasta aloitteesta monenvälinen ja harkita, voisivatko kauppasopimukset tarjota etuuksia aidoille ympäristöhyödykkeille; korostaa, että palvelukauppasopimus voisi tarjota mahdollisuuden palata edistymisen tielle palvelukaupan alalla WTO:n tasolla;

| 44. | toteaa, että WTO:lla on oltava vahva ja tehokas parlamentaarinen ulottuvuus, jotta voidaan parantaa WTO:n läpinäkyvyyttä ja taata vahvempi maailmanlaajuisen kauppapolitiikan demokraattinen oikeutus; kehottaa WTO:ta hyödyntämään täysimääräisesti WTO:ta käsittelevää parlamentaarista konferenssia varmistamalla, että parlamentin jäsenet saavat kaikki tarvitsemansa tiedot, jotta he voivat suorittaa tehokkaasti valvontatehtävänsä ja vaikuttaa mielekkäällä tavalla kauppapolitiikkoihin; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että WTO:lla on oltava vahva ja tehokas parlamentaarinen ulottuvuus, jotta voidaan parantaa WTO:n läpinäkyvyyttä ja taata vahvempi maailmanlaajuisen kauppapolitiikan demokraattinen oikeutus; kehottaa WTO:ta hyödyntämään täysimääräisesti WTO:ta käsittelevää parlamentaarista konferenssia varmistamalla, että parlamentin jäsenet saavat kaikki tarvitsemansa tiedot, jotta he voivat suorittaa tehokkaasti valvontatehtävänsä ja vaikuttaa mielekkäällä tavalla kauppapolitiikkoihin;

Räätälöity lähestymistapa tulevien vapaakauppasopimusten neuvotteluja koskevia valintoja varten

| 45. | kehottaa komissiota keskittymään tasapainoisella tavalla ja asianmukaisesti vastavuoroisuutta ja molemminpuolista hyötyä kunnioittaen käynnissä olevien kauppaneuvottelujen päätökseen saattamiseen ja kehottaa sitä arvioimaan mahdollista kumulatiivista vaikutusta erityisesti sellaisten herkkien tuotteiden kohdalla, joihin sovelletaan kiintiöitä tai vapautuksia meneillään olevien neuvottelujen ja jo tehtyjen kauppasopimusten kehyksessä; pyytää, että tehtyjen kauppasopimusten tosiasialliset ja mahdolliset vaikutukset arvioidaan ja niistä tiedotetaan paremmin, jotta voidaan löytää asianmukainen tasapaino herkkien maatalousalojen suojelemisen ja maatalouselintarvikealan suurimpiin viejiin kuuluvan unionin offensiivisten etujen välillä, esimerkiksi määräämällä asianmukaisia siirtymäkausia ja kiintiöitä herkimmille tuotteille ja jättämällä sellaisia muutamissa tapauksissa sopimuksen ulkopuolelle; muistuttaa komissiota siitä, että ennen kuin laaditaan neuvotteluvaltuuksia olisi teetettävä perusteellisia selvitystöitä ja puolueettomia ja ennakkoasenteettomia kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten ennakkoarviointeja, joissa otetaan huomioon unionin edut; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota keskittymään tasapainoisella tavalla ja asianmukaisesti vastavuoroisuutta ja molemminpuolista hyötyä kunnioittaen käynnissä olevien kauppaneuvottelujen päätökseen saattamiseen ja kehottaa sitä arvioimaan mahdollista kumulatiivista vaikutusta erityisesti sellaisten herkkien tuotteiden kohdalla, joihin sovelletaan kiintiöitä tai vapautuksia meneillään olevien neuvottelujen ja jo tehtyjen kauppasopimusten kehyksessä; pyytää, että tehtyjen kauppasopimusten tosiasialliset ja mahdolliset vaikutukset arvioidaan ja niistä tiedotetaan paremmin, jotta voidaan löytää asianmukainen tasapaino herkkien maatalousalojen suojelemisen ja maatalouselintarvikealan suurimpiin viejiin kuuluvan unionin offensiivisten etujen välillä, esimerkiksi määräämällä asianmukaisia siirtymäkausia ja kiintiöitä herkimmille tuotteille ja jättämällä sellaisia muutamissa tapauksissa sopimuksen ulkopuolelle; muistuttaa komissiota siitä, että ennen kuin laaditaan neuvotteluvaltuuksia olisi teetettävä perusteellisia selvitystöitä ja puolueettomia ja ennakkoasenteettomia kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten ennakkoarviointeja, joissa otetaan huomioon unionin edut;

| 46. | pitää olennaisena ennen kaikkea sen varmistamista, että menestyksekkäästi päätökseen saatetut kauppaneuvottelut ratifioidaan mahdollisimman nopeasti; kehottaa erityisesti saattamaan päätökseen Kanadan ja Singaporen kanssa tehtävät sopimukset, jotta varmistetaan kahden EU:n yritysten tulevien etujen kannalta elintärkeän suuren markkina-alueen avautuminen; vaatii Euroopan laajuista tietoon perustuvaa keskustelua poliittisten keskustelujen aikana; |
| --- | --- |

46.

pitää olennaisena ennen kaikkea sen varmistamista, että menestyksekkäästi päätökseen saatetut kauppaneuvottelut ratifioidaan mahdollisimman nopeasti; kehottaa erityisesti saattamaan päätökseen Kanadan ja Singaporen kanssa tehtävät sopimukset, jotta varmistetaan kahden EU:n yritysten tulevien etujen kannalta elintärkeän suuren markkina-alueen avautuminen; vaatii Euroopan laajuista tietoon perustuvaa keskustelua poliittisten keskustelujen aikana;

| 47. | korostaa, että on erittäin tärkeää, että kaikissa EU:n kauppaneuvotteluissa ajetaan arkaluonteisia ja offensiivisia etuja, joita ovat muun muassa investointien edistäminen, tarpeettomien tullien ulkopuolisten kaupan esteiden vähentäminen, maantieteellisten merkintöjen sekä työntekijöiden oikeuksien tunnustaminen ja suojaaminen, julkisiin hankintoihin mukaan pääsyn helpottaminen (erityisesti nykyisten transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta (TTIP) sekä EU:n ja Japanin välistä vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen yhteydessä), ihmisarvoisten ja laadukkaiden työpaikkojen varmistaminen, pk-yritysten integroiminen globaaleihin arvoketjuihin, julkisten palvelujen ja audiovisuaalisten palvelujen sulkeminen neuvottelujen ulkopuolelle ja sääntelyoikeuden oikeudellinen turvaaminen neuvoteltaessa vapaakauppasopimuksista osana kunnianhimoisia, tasapainoisia ja kattavia paketteja; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että on erittäin tärkeää, että kaikissa EU:n kauppaneuvotteluissa ajetaan arkaluonteisia ja offensiivisia etuja, joita ovat muun muassa investointien edistäminen, tarpeettomien tullien ulkopuolisten kaupan esteiden vähentäminen, maantieteellisten merkintöjen sekä työntekijöiden oikeuksien tunnustaminen ja suojaaminen, julkisiin hankintoihin mukaan pääsyn helpottaminen (erityisesti nykyisten transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta (TTIP) sekä EU:n ja Japanin välistä vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen yhteydessä), ihmisarvoisten ja laadukkaiden työpaikkojen varmistaminen, pk-yritysten integroiminen globaaleihin arvoketjuihin, julkisten palvelujen ja audiovisuaalisten palvelujen sulkeminen neuvottelujen ulkopuolelle ja sääntelyoikeuden oikeudellinen turvaaminen neuvoteltaessa vapaakauppasopimuksista osana kunnianhimoisia, tasapainoisia ja kattavia paketteja;

| 48. | edellyttää, että kauppaneuvotteluissa noudatetaan räätälöityä alueellista kauppastrategiaa ja taataan täysi yhdenmukaisuus alueellisen integraation kanssa erityisesti Aasian, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan osalta, jotka komissio on määrittänyt unionin taloudellisten etujen kannalta ratkaisevan tärkeiksi alueiksi, tämän kuitenkaan heikentämättä EU:n ja Yhdysvaltojen strategisen kumppanuuden keskeistä asemaa; kehottaa komissiota käynnistämään välittömästi neuvottelut investointisopimuksesta Taiwanin kanssa; muistuttaa, että EU ja Latinalainen Amerikka ovat luontaisia liittolaisia, joiden alueella asuu yhteensä miljardi ihmistä ja jotka tuottavat neljänneksen koko maailman BKT:stä; huomauttaa, että kyseisen kumppanuuden potentiaalia ei ole hyödynnetty riittävästi; pitää myönteisenä, että komission uudessa kauppa- ja investointistrategiassa keskitytään Latinalaiseen Amerikkaan; kehottaa komissiota käyttämään Mercosur-kauppaneuvottelujen saamaa nykyistä vauhtia hyväksi, jotta päästään kattavaan, tasapuoliseen ja kunnianhimoiseen sopimukseen; kannattaa Meksikon ja Chilen kanssa tehtyjen sopimusten nykyaikaistamista; pyytää vauhdittamaan neuvotteluja vapaakauppasopimuksista sekä Australian että Uuden-Seelannin kanssa ja muistuttaa EU:n ja Intian välisten kauppasuhteiden kehittämisen tärkeydestä, kun otetaan huomioon näiden markkinoiden valtava potentiaali; kehottaa komissiota antamaan uutta vauhtia Malesian kanssa käytäville neuvotteluille ja aloittamaan neuvottelut Indonesian kanssa mahdollisimman pian sen jälkeen, kun valmistelevat keskustelut kattavasta talouskumppanuudesta on saatettu päätökseen; |
| --- | --- |

48.

edellyttää, että kauppaneuvotteluissa noudatetaan räätälöityä alueellista kauppastrategiaa ja taataan täysi yhdenmukaisuus alueellisen integraation kanssa erityisesti Aasian, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan osalta, jotka komissio on määrittänyt unionin taloudellisten etujen kannalta ratkaisevan tärkeiksi alueiksi, tämän kuitenkaan heikentämättä EU:n ja Yhdysvaltojen strategisen kumppanuuden keskeistä asemaa; kehottaa komissiota käynnistämään välittömästi neuvottelut investointisopimuksesta Taiwanin kanssa; muistuttaa, että EU ja Latinalainen Amerikka ovat luontaisia liittolaisia, joiden alueella asuu yhteensä miljardi ihmistä ja jotka tuottavat neljänneksen koko maailman BKT:stä; huomauttaa, että kyseisen kumppanuuden potentiaalia ei ole hyödynnetty riittävästi; pitää myönteisenä, että komission uudessa kauppa- ja investointistrategiassa keskitytään Latinalaiseen Amerikkaan; kehottaa komissiota käyttämään Mercosur-kauppaneuvottelujen saamaa nykyistä vauhtia hyväksi, jotta päästään kattavaan, tasapuoliseen ja kunnianhimoiseen sopimukseen; kannattaa Meksikon ja Chilen kanssa tehtyjen sopimusten nykyaikaistamista; pyytää vauhdittamaan neuvotteluja vapaakauppasopimuksista sekä Australian että Uuden-Seelannin kanssa ja muistuttaa EU:n ja Intian välisten kauppasuhteiden kehittämisen tärkeydestä, kun otetaan huomioon näiden markkinoiden valtava potentiaali; kehottaa komissiota antamaan uutta vauhtia Malesian kanssa käytäville neuvotteluille ja aloittamaan neuvottelut Indonesian kanssa mahdollisimman pian sen jälkeen, kun valmistelevat keskustelut kattavasta talouskumppanuudesta on saatettu päätökseen;

| 49. | korostaa, että nykyisten haasteiden yhteydessä olisi keskityttävä erityisesti Cotonoun jälkeiseen järjestelmään ja olisi korostettava sen yhteyttä talouskumppanuussopimusten ihmisoikeuslausekkeisiin, sellaisen Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen perustamisen tukemiseen, jonka avulla vahvistetaan vakautta, alueellista yhdentymistä, paikallista kasvua, työllisyyttä ja innovointia; muistuttaa, että EU:n on turvattava itäisten ja eteläisten naapurivaltioidensa vakaus, ja kehottaa lisäämään kauppaa ja taloudellista yhdentymistä sekä toteuttamaan tässä yhteydessä Ukrainan, Georgian ja Moldovan tasavallan kanssa tehtyjen pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten täysimittaisen, nopean ja asianmukaisen täytäntöönpanon ja saavuttamaan todellista edistymistä Tunisian, Marokon ja Jordanian kanssa; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että nykyisten haasteiden yhteydessä olisi keskityttävä erityisesti Cotonoun jälkeiseen järjestelmään ja olisi korostettava sen yhteyttä talouskumppanuussopimusten ihmisoikeuslausekkeisiin, sellaisen Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen perustamisen tukemiseen, jonka avulla vahvistetaan vakautta, alueellista yhdentymistä, paikallista kasvua, työllisyyttä ja innovointia; muistuttaa, että EU:n on turvattava itäisten ja eteläisten naapurivaltioidensa vakaus, ja kehottaa lisäämään kauppaa ja taloudellista yhdentymistä sekä toteuttamaan tässä yhteydessä Ukrainan, Georgian ja Moldovan tasavallan kanssa tehtyjen pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten täysimittaisen, nopean ja asianmukaisen täytäntöönpanon ja saavuttamaan todellista edistymistä Tunisian, Marokon ja Jordanian kanssa;

| 50. | kehottaa komissiota ottamaan kansallisia yrityksiä täysimittaisesti mukaan kauppaneuvottelujen kaikkiin vaiheisiin, myös kuulemalla kansallisia järjestöjä rinnakkain EU:n kattojärjestöjen kuulemisten kanssa, ja liittämään neuvotellun kauppasopimuksen tekstiin luettelon, jossa ilmoitetaan selkeästi neuvottelujen tulokset eri alojen osalta sekä syyt komission tekemiin valintoihin; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota ottamaan kansallisia yrityksiä täysimittaisesti mukaan kauppaneuvottelujen kaikkiin vaiheisiin, myös kuulemalla kansallisia järjestöjä rinnakkain EU:n kattojärjestöjen kuulemisten kanssa, ja liittämään neuvotellun kauppasopimuksen tekstiin luettelon, jossa ilmoitetaan selkeästi neuvottelujen tulokset eri alojen osalta sekä syyt komission tekemiin valintoihin;

Vastustus markkinatalousaseman Kiinalle myöntämistä kohtaan ja tehokkaiden kaupan suojatoimien tarve

| 51. | korostaa, että kaupan vapauttamista koskevat lisätoimet – jotka voivat johtaa epäreiluihin kaupankäynnin käytäntöihin ja maiden väliseen kilpailuun kaikenlaisilla tullien ulkopuolisilla esteillä, työntekijöiden oikeuksilla ja ympäristöä ja kansanterveyttä koskevilla normeilla – edellyttävät EU:lta, että sen on kyettävä torjumaan entistä tehokkaammin epäterveitä kaupan käytäntöjä ja varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset; korostaa, että kaupan suojatoimien on säilyttävä erottamattomana osana unionin kauppastrategiaa ja että niillä on voitava parantaa unionin kilpailukykyä palauttamalla tasapuolisen kilpailun edellytykset tarvittaessa; muistuttaa, että unionin nykyinen kaupan suojaamista koskeva lainsäädäntö on peräisin vuodelta 1995; tähdentää, että unionin kaupan suojaamisen järjestelmää on nykyaikaistettava kiireellisesti heikentämättä sitä; painottaa, että unionin kaupan suojatoimia koskevan lainsäädännön on oltava entistä vaikuttavampaa ja entistä paremmin pk-yrityksien ulottuvilla, se on mukautettava nykyisiin haasteisiin ja kaupan suuntauksiin, tutkintamenettelyjen on oltava lyhyempiä ja avoimuutta ja ennakoitavuutta on lisättävä; pitää valitettavana, että neuvosto on jäädyttänyt kaupan suojatoimien nykyaikaistamista koskevan ehdotuksen, sillä se ei ole kyennyt etenemään tämän tärkeän säädöksen käsittelyssä; pitää valitettavana, että komissio ei viittaa ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossaan lainkaan tarpeeseen nykyaikaistaa kaupan suojatoimia; kehottaa neuvostoa kiireellisesti ratkaisemaan kaupan suojatoimien nykyaikaistamista koskevan pattitilanteen Euroopan parlamentin kannan perusteella etenkin nyt, kun Kiina pyytää järkähtämättä markkinatalousasemansa tunnustamista; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että kaupan vapauttamista koskevat lisätoimet – jotka voivat johtaa epäreiluihin kaupankäynnin käytäntöihin ja maiden väliseen kilpailuun kaikenlaisilla tullien ulkopuolisilla esteillä, työntekijöiden oikeuksilla ja ympäristöä ja kansanterveyttä koskevilla normeilla – edellyttävät EU:lta, että sen on kyettävä torjumaan entistä tehokkaammin epäterveitä kaupan käytäntöjä ja varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset; korostaa, että kaupan suojatoimien on säilyttävä erottamattomana osana unionin kauppastrategiaa ja että niillä on voitava parantaa unionin kilpailukykyä palauttamalla tasapuolisen kilpailun edellytykset tarvittaessa; muistuttaa, että unionin nykyinen kaupan suojaamista koskeva lainsäädäntö on peräisin vuodelta 1995; tähdentää, että unionin kaupan suojaamisen järjestelmää on nykyaikaistettava kiireellisesti heikentämättä sitä; painottaa, että unionin kaupan suojatoimia koskevan lainsäädännön on oltava entistä vaikuttavampaa ja entistä paremmin pk-yrityksien ulottuvilla, se on mukautettava nykyisiin haasteisiin ja kaupan suuntauksiin, tutkintamenettelyjen on oltava lyhyempiä ja avoimuutta ja ennakoitavuutta on lisättävä; pitää valitettavana, että neuvosto on jäädyttänyt kaupan suojatoimien nykyaikaistamista koskevan ehdotuksen, sillä se ei ole kyennyt etenemään tämän tärkeän säädöksen käsittelyssä; pitää valitettavana, että komissio ei viittaa ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossaan lainkaan tarpeeseen nykyaikaistaa kaupan suojatoimia; kehottaa neuvostoa kiireellisesti ratkaisemaan kaupan suojatoimien nykyaikaistamista koskevan pattitilanteen Euroopan parlamentin kannan perusteella etenkin nyt, kun Kiina pyytää järkähtämättä markkinatalousasemansa tunnustamista;

| 52. | toteaa jälleen pitävänsä tärkeänä EU:n ja Kiinan kumppanuutta, jossa vapaalla ja oikeudenmukaisella kaupalla ja investointitoiminnalla on tärkeä osa; on vakuuttunut siitä, että siihen asti että Kiina täyttää kaikki viisi ehtoa tullakseen luokitelluksi markkinataloudeksi, EU:n olisi käytettävä epätavanomaista menetelmää Kiinan tuontia koskevissa polkumyynti- ja tukitutkimuksissa hintojen vertailukelpoisuutta määritettäessä; katsoo, että tässä olisi noudatettava täysin Kiinan liittymispöytäkirjan 15 jakson niitä osia, jotka mahdollistavat epätavanomaisen menetelmän soveltamisen; kehottaa komissiota tekemään tämän periaatteen mukaisen ehdotuksen ja muistuttaa tarpeesta koordinoida asiaa tiiviisti muiden WTO-kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

52.

toteaa jälleen pitävänsä tärkeänä EU:n ja Kiinan kumppanuutta, jossa vapaalla ja oikeudenmukaisella kaupalla ja investointitoiminnalla on tärkeä osa; on vakuuttunut siitä, että siihen asti että Kiina täyttää kaikki viisi ehtoa tullakseen luokitelluksi markkinataloudeksi, EU:n olisi käytettävä epätavanomaista menetelmää Kiinan tuontia koskevissa polkumyynti- ja tukitutkimuksissa hintojen vertailukelpoisuutta määritettäessä; katsoo, että tässä olisi noudatettava täysin Kiinan liittymispöytäkirjan 15 jakson niitä osia, jotka mahdollistavat epätavanomaisen menetelmän soveltamisen; kehottaa komissiota tekemään tämän periaatteen mukaisen ehdotuksen ja muistuttaa tarpeesta koordinoida asiaa tiiviisti muiden WTO-kumppaneiden kanssa;

| 53. | kehottaa komissiota pidättymään kaikista toimenpiteistä tässä yhteydessä, ennen kuin on toteutettu perusteellinen ja kattava ennakkoarviointi kaikista mahdollisista vaikutuksista työllisyyteen ja kestävään kasvuun kaikilla EU:n aloilla ja mahdollisista ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista ja seurauksista; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota pidättymään kaikista toimenpiteistä tässä yhteydessä, ennen kuin on toteutettu perusteellinen ja kattava ennakkoarviointi kaikista mahdollisista vaikutuksista työllisyyteen ja kestävään kasvuun kaikilla EU:n aloilla ja mahdollisista ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista ja seurauksista;

Unionin kauppa- ja teollisuuspolitiikan johdonmukaisuuden sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojan parantaminen

| 54. | katsoo, että on tehtävä enemmän Euroopan teollisuuden tarpeiden ottamiseksi kattavasti huomioon ja että unionin valmistusteollisuus jää liian usein palvelualan varjoon; korostaa, että kauppapolitiikalla on varmistettava Euroopan teollisuuden tasapuoliset toimintaedellytykset, tarjottava pääsy uusille ja nouseville markkinoille ja edistettävä korkeammalle tasolle suuntautuvaa vaatimusten lähentymistä samalla kun vähennetään kaksoissertifiointia; kehottaa komissiota varmistamaan unionin kauppa- ja teollisuuspolitiikan johdonmukaisuuden ja edistämään Euroopan teollisuuden kehittämistä ja kilpailukykyä kiinnittäen erityisesti huomiota uudelleenteollistumisen strategiaan; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että on tehtävä enemmän Euroopan teollisuuden tarpeiden ottamiseksi kattavasti huomioon ja että unionin valmistusteollisuus jää liian usein palvelualan varjoon; korostaa, että kauppapolitiikalla on varmistettava Euroopan teollisuuden tasapuoliset toimintaedellytykset, tarjottava pääsy uusille ja nouseville markkinoille ja edistettävä korkeammalle tasolle suuntautuvaa vaatimusten lähentymistä samalla kun vähennetään kaksoissertifiointia; kehottaa komissiota varmistamaan unionin kauppa- ja teollisuuspolitiikan johdonmukaisuuden ja edistämään Euroopan teollisuuden kehittämistä ja kilpailukykyä kiinnittäen erityisesti huomiota uudelleenteollistumisen strategiaan;

| 55. | korostaa alkuperäsääntöjen keskeistä roolia sen määrittelemisessä, mitkä toimialat hyötyvät tai kärsivät EU:n vapaakauppasopimuksista; panee merkille, että Euroopan parlamentti ei ole vielä analysoinut alkuperäsääntöjä kattavasti, ja pyytää Euroopan komissiota valmistelemaan kertomuksen, jossa määritellään sen viimeisten kymmenen vuoden aikana nelinumeroisen CN-nimikkeistön tasolla tekemät muutokset vapaakauppasopimuksia koskevissa neuvotteluissa suosimiinsa alkuperäsääntöjä koskeviin oletusarvoisiin kantoihin ja ilmoitetaan syyt mahdollisiin muutoksiin; |
| --- | --- |

55.

korostaa alkuperäsääntöjen keskeistä roolia sen määrittelemisessä, mitkä toimialat hyötyvät tai kärsivät EU:n vapaakauppasopimuksista; panee merkille, että Euroopan parlamentti ei ole vielä analysoinut alkuperäsääntöjä kattavasti, ja pyytää Euroopan komissiota valmistelemaan kertomuksen, jossa määritellään sen viimeisten kymmenen vuoden aikana nelinumeroisen CN-nimikkeistön tasolla tekemät muutokset vapaakauppasopimuksia koskevissa neuvotteluissa suosimiinsa alkuperäsääntöjä koskeviin oletusarvoisiin kantoihin ja ilmoitetaan syyt mahdollisiin muutoksiin;

| 56. | katsoo, että teollis- ja tekijänoikeuksien tehokkaan täytäntöönpanon puuttuminen vaarantaa Euroopan teollisuuden kokonaisten toimialojen selviytymisen; tähdentää, että väärennökset aiheuttavat työpaikkojen katoamista ja haittaavat innovointia; toteaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien riittävä suojaaminen ja tehokas täytäntöönpano muodostavat maailmantalouden perustan; pitää myönteisenä, että komissio sitoutuu parantamaan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa ja niiden täytäntöönpanoa vapaakauppasopimuksissa ja WTO:ssa ja tekemään yhteistyötä kumppaneidensa kanssa vilpillisen toiminnan torjumiseksi; kannattaa komission pyrkimystä suojata teollis- ja tekijänoikeuksien kaikkia osa-alueita, kuten patentteja, tavaramerkkejä, tekijänoikeutta, malleja, maantieteellisiä merkintöjä alkuperämerkintöjä ja lääkkeitä koskevia oikeuksia; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että teollis- ja tekijänoikeuksien tehokkaan täytäntöönpanon puuttuminen vaarantaa Euroopan teollisuuden kokonaisten toimialojen selviytymisen; tähdentää, että väärennökset aiheuttavat työpaikkojen katoamista ja haittaavat innovointia; toteaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien riittävä suojaaminen ja tehokas täytäntöönpano muodostavat maailmantalouden perustan; pitää myönteisenä, että komissio sitoutuu parantamaan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa ja niiden täytäntöönpanoa vapaakauppasopimuksissa ja WTO:ssa ja tekemään yhteistyötä kumppaneidensa kanssa vilpillisen toiminnan torjumiseksi; kannattaa komission pyrkimystä suojata teollis- ja tekijänoikeuksien kaikkia osa-alueita, kuten patentteja, tavaramerkkejä, tekijänoikeutta, malleja, maantieteellisiä merkintöjä alkuperämerkintöjä ja lääkkeitä koskevia oikeuksia;

Uusien markkinamahdollisuuksien avaaminen unionin palveluntarjoajille ja ammatillisen pätevyyden tunnustaminen keskeisenä tekijänä unionin kauppastrategiassa

| 57. | muistuttaa, että unionilla on johtoasema palvelualalla; tähdentää, että uusien markkinamahdollisuuksien avaamisen on oltava keskeinen tekijä unionin kansainvälistä kauppaa koskevassa strategiassa; pitää erittäin tärkeänä, että palvelut sisällytetään kauppasopimuksiin, koska näin tarjotaan mahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille samalla kun suljetaan nykyiset ja tulevat yleishyödylliset palvelut ja yleistä taloudellista etua koskevat palvelut kaikkien sopimusten soveltamisalan ulkopuolelle SEUT-sopimuksen 14 ja 106 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti riippumatta siitä, rahoitetaanko palvelut julkisista vai yksityisistä varoista; pyytää komissiota edistämään ammatillisen pätevyyden tunnustamista ja sisällyttämään sen osaksi kauppasopimuksia, ja katsoo, että tämän avulla avataan uusia mahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille; kehottaa erityisesti harkitsemaan yrityksen sisäisiä siirtoja koskevan direktiivin tiettyjen etujen sisällyttämistä osaksi kauppa- ja investointisopimuksia tällaista tunnustamista vastaan; |
| --- | --- |

57.

muistuttaa, että unionilla on johtoasema palvelualalla; tähdentää, että uusien markkinamahdollisuuksien avaamisen on oltava keskeinen tekijä unionin kansainvälistä kauppaa koskevassa strategiassa; pitää erittäin tärkeänä, että palvelut sisällytetään kauppasopimuksiin, koska näin tarjotaan mahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille samalla kun suljetaan nykyiset ja tulevat yleishyödylliset palvelut ja yleistä taloudellista etua koskevat palvelut kaikkien sopimusten soveltamisalan ulkopuolelle SEUT-sopimuksen 14 ja 106 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti riippumatta siitä, rahoitetaanko palvelut julkisista vai yksityisistä varoista; pyytää komissiota edistämään ammatillisen pätevyyden tunnustamista ja sisällyttämään sen osaksi kauppasopimuksia, ja katsoo, että tämän avulla avataan uusia mahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille; kehottaa erityisesti harkitsemaan yrityksen sisäisiä siirtoja koskevan direktiivin tiettyjen etujen sisällyttämistä osaksi kauppa- ja investointisopimuksia tällaista tunnustamista vastaan;

| 58. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että ammattilaisten väliaikaisesta liikkuvuudesta on tullut olennainen osa liiketoiminnan lisäämistä kansainvälisesti ja että se kuuluu yhä EU:n offensiivisiin etuihin; tähdentää, että kaikkiin unionin kauppa- ja investointisopimuksiin on sisällytettävä työvoiman liikkuvuutta koskeva luku; muistuttaa kuitenkin, että mallia 4 koskevia sitoumuksia on sovellettava ainoastaan korkeasti koulutettujen (kuten yliopistotutkinnon tai vastaavan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneiden tai ylemmissä johtotehtävissä työskentelevien henkilöiden) liikkuvuuteen, joka tapahtuu erityisessä tarkoituksessa, rajoitetun ajan ja täsmällisin ehdoin, jotka on vahvistettu sen valtion lainsäädännössä, jossa palvelu suoritetaan, sekä tämän kansallisen lainsäädännön mukaisesti laaditussa ja palveludirektiivin 16 artiklan mukaisessa sopimuksessa samalla kun varmistetaan, että mikään ei estä EU:ta ja sen jäsenvaltioita pitämästä yllä ja parantamasta työelämän normeja ja työehtosopimuksia; |
| --- | --- |

58.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että ammattilaisten väliaikaisesta liikkuvuudesta on tullut olennainen osa liiketoiminnan lisäämistä kansainvälisesti ja että se kuuluu yhä EU:n offensiivisiin etuihin; tähdentää, että kaikkiin unionin kauppa- ja investointisopimuksiin on sisällytettävä työvoiman liikkuvuutta koskeva luku; muistuttaa kuitenkin, että mallia 4 koskevia sitoumuksia on sovellettava ainoastaan korkeasti koulutettujen (kuten yliopistotutkinnon tai vastaavan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneiden tai ylemmissä johtotehtävissä työskentelevien henkilöiden) liikkuvuuteen, joka tapahtuu erityisessä tarkoituksessa, rajoitetun ajan ja täsmällisin ehdoin, jotka on vahvistettu sen valtion lainsäädännössä, jossa palvelu suoritetaan, sekä tämän kansallisen lainsäädännön mukaisesti laaditussa ja palveludirektiivin 16 artiklan mukaisessa sopimuksessa samalla kun varmistetaan, että mikään ei estä EU:ta ja sen jäsenvaltioita pitämästä yllä ja parantamasta työelämän normeja ja työehtosopimuksia;

| 59. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo hyödyntää kauppapolitiikkaa digitaalisen protektionismin uusien muotojen käsittelemiseen sekä sähköistä kaupankäyntiä ja rajatylittävää tiedonkulkua koskevien määräysten vahvistamiseen tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti ja perusoikeuksia suojellen; katsoo, että on tehtävä paljon enemmän, jotta unioniin saadaan aikaan sähköiselle kaupankäynnille ja yrittäjyydelle suotuisa ilmapiiri vähentämällä monopoleja ja monopoliasemien väärinkäyttöä televiestintämarkkinoilla sekä maarajoituksia ja tarjoamalla konkreettisia ratkaisuja tilanteiden korjaamiseksi; tähdentää, että on erittäin tärkeää varmistaa sääntely-yhteistyö, verkkopetosten vähentäminen sekä normien vastavuoroinen tunnustaminen ja yhdenmukaistaminen digitaalisen kaupan alalla; kehottaa komissiota tekemään sähköistä kauppaa koskevia lukuja varten ehdotuksen uudesta mallista, jossa suljetaan EU:n nykyinen ja tuleva tietosuojaa koskeva oikeudellinen kehys kokonaan kaikkien kauppasopimusneuvottelujen ulkopuolelle ja jonka avulla pyritään varmistamaan tietojenvaihdon tapahtuminen siten, että noudatetaan täysimääräisesti rekisteröidyn alkuperämaassa voimassa olevia tietosuojasääntöjä; kehottaa lisäämään yhteistyötä täytäntöönpanon valvojien välillä erityisesti verkossa harjoitettavista epäoikeudenmukaisista kaupallisista käytännöistä; |
| --- | --- |

59.

pitää myönteisenä, että komissio aikoo hyödyntää kauppapolitiikkaa digitaalisen protektionismin uusien muotojen käsittelemiseen sekä sähköistä kaupankäyntiä ja rajatylittävää tiedonkulkua koskevien määräysten vahvistamiseen tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti ja perusoikeuksia suojellen; katsoo, että on tehtävä paljon enemmän, jotta unioniin saadaan aikaan sähköiselle kaupankäynnille ja yrittäjyydelle suotuisa ilmapiiri vähentämällä monopoleja ja monopoliasemien väärinkäyttöä televiestintämarkkinoilla sekä maarajoituksia ja tarjoamalla konkreettisia ratkaisuja tilanteiden korjaamiseksi; tähdentää, että on erittäin tärkeää varmistaa sääntely-yhteistyö, verkkopetosten vähentäminen sekä normien vastavuoroinen tunnustaminen ja yhdenmukaistaminen digitaalisen kaupan alalla; kehottaa komissiota tekemään sähköistä kauppaa koskevia lukuja varten ehdotuksen uudesta mallista, jossa suljetaan EU:n nykyinen ja tuleva tietosuojaa koskeva oikeudellinen kehys kokonaan kaikkien kauppasopimusneuvottelujen ulkopuolelle ja jonka avulla pyritään varmistamaan tietojenvaihdon tapahtuminen siten, että noudatetaan täysimääräisesti rekisteröidyn alkuperämaassa voimassa olevia tietosuojasääntöjä; kehottaa lisäämään yhteistyötä täytäntöönpanon valvojien välillä erityisesti verkossa harjoitettavista epäoikeudenmukaisista kaupallisista käytännöistä;

Digitaalisen talouden olennainen merkitys tulevalle maailmanlaajuiselle kaupankäynnille

| 60. | panee merkille digitaalisen talouden kasvavan ja tulevan merkityksen paitsi Euroopassa myös koko maailmassa, kun otetaan huomioon, että maailmassa on arviolta 3,3 miljardia internetin käyttäjää, mikä tarkoittaa 40:ää prosenttia maailman koko väestöstä; katsoo, että pilvipalvelujen, mobiililaitteilla käytettävien verkkopalvelujen, älykkäiden verkkojen ja sosiaalisen median kaltaiset suuntaukset ovat johtamassa radikaalisti muuttuneeseen yritysten toimintaympäristöön; korostaa, että EU:n kauppapolitiikan on pysyttävä ajan tasalla digitaalisten ja teknologisten suuntausten kanssa; |
| --- | --- |

60.

panee merkille digitaalisen talouden kasvavan ja tulevan merkityksen paitsi Euroopassa myös koko maailmassa, kun otetaan huomioon, että maailmassa on arviolta 3,3 miljardia internetin käyttäjää, mikä tarkoittaa 40:ää prosenttia maailman koko väestöstä; katsoo, että pilvipalvelujen, mobiililaitteilla käytettävien verkkopalvelujen, älykkäiden verkkojen ja sosiaalisen median kaltaiset suuntaukset ovat johtamassa radikaalisti muuttuneeseen yritysten toimintaympäristöön; korostaa, että EU:n kauppapolitiikan on pysyttävä ajan tasalla digitaalisten ja teknologisten suuntausten kanssa;

| 61. | vaatii komissiota perustamaan yhdessä WTO-kumppaneiden kanssa paitsi digitaalista kauppaa käsittelevän WTO:n työryhmän, jonka olisi tarkasteltava yksityiskohtaisesti nykyisen kehyksen soveltuvuutta sähköisen kaupankäynnin näkökulmasta ja harkittava erityisiä suosituksia, selvennyksiä ja muutoksia, ja myös harkitsemaan palvelukaupan helpottamista koskevan uuden kehyksen laatimista kaupan helpottamisesta tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen parhaiden käytäntöjen pohjalta; |
| --- | --- |

61.

vaatii komissiota perustamaan yhdessä WTO-kumppaneiden kanssa paitsi digitaalista kauppaa käsittelevän WTO:n työryhmän, jonka olisi tarkasteltava yksityiskohtaisesti nykyisen kehyksen soveltuvuutta sähköisen kaupankäynnin näkökulmasta ja harkittava erityisiä suosituksia, selvennyksiä ja muutoksia, ja myös harkitsemaan palvelukaupan helpottamista koskevan uuden kehyksen laatimista kaupan helpottamisesta tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen parhaiden käytäntöjen pohjalta;

Komission tukeminen korruption torjunnassa

| 62. | on tietoinen siitä, että rahoituspalveluja koskevien määräysten sisällyttäminen kauppasopimuksiin on herättänyt huolta niiden mahdollisesti kielteisestä vaikutuksesta rahanpesun, verovilpin ja veron välttelyn ja kiertämisen osalta; kehottaa komissiota torjumaan korruptiota, sillä se on merkittävä tullien ulkopuolinen kaupan este kehittyneissä maissa ja kehitysmaissa; katsoo, että kauppa- ja investointisopimukset tarjoavat hyvän tilaisuuden lisätä yhteistyötä korruption, rahanpesun, verovilpin ja veronkierron torjunnan alalla; katsoo, että kansainvälisiin standardeihin perustuvat sitoumukset, maakohtaiset raportointivelvollisuudet ja automaattinen tietojenvaihto olisi sisällytettävä asianmukaisiin kansainvälisiin sopimuksiin rahoituspalvelujen vapauttamisen etenemisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

62.

on tietoinen siitä, että rahoituspalveluja koskevien määräysten sisällyttäminen kauppasopimuksiin on herättänyt huolta niiden mahdollisesti kielteisestä vaikutuksesta rahanpesun, verovilpin ja veron välttelyn ja kiertämisen osalta; kehottaa komissiota torjumaan korruptiota, sillä se on merkittävä tullien ulkopuolinen kaupan este kehittyneissä maissa ja kehitysmaissa; katsoo, että kauppa- ja investointisopimukset tarjoavat hyvän tilaisuuden lisätä yhteistyötä korruption, rahanpesun, verovilpin ja veronkierron torjunnan alalla; katsoo, että kansainvälisiin standardeihin perustuvat sitoumukset, maakohtaiset raportointivelvollisuudet ja automaattinen tietojenvaihto olisi sisällytettävä asianmukaisiin kansainvälisiin sopimuksiin rahoituspalvelujen vapauttamisen etenemisen tukemiseksi;

| 63. | katsoo, että kauppa- ja investointisopimusten ja kaksinkertaisen verotuksen estämistä koskevien sopimusten välistä yhteyttä on tutkittu aivan liian vähän, ja kehottaa komissiota tutkimaan tarkasti kaikkia mahdollisia vaikutuksia, joita tällaisilla välineillä voi olla toisiinsa ja laajemmin politiikan johdonmukaisuuteen verovilpin torjunnan alalla; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että kauppa- ja investointisopimusten ja kaksinkertaisen verotuksen estämistä koskevien sopimusten välistä yhteyttä on tutkittu aivan liian vähän, ja kehottaa komissiota tutkimaan tarkasti kaikkia mahdollisia vaikutuksia, joita tällaisilla välineillä voi olla toisiinsa ja laajemmin politiikan johdonmukaisuuteen verovilpin torjunnan alalla;

Tulevaisuuteen suuntautuva ja pk-yritysten erityistarpeet huomioon ottava kauppapolitiikka

| 64. | korostaa, että tulevaisuuteen suuntautuvassa kauppapolitiikassa on myös kiinnitettävä enemmän huomiota mikro- ja pk-yritysten erityistarpeisiin ja sen varmistamiseen, että ne voivat hyötyä täysimääräisesti kauppa- ja investointisopimuksista; muistuttaa, että vain pieni osa eurooppalaisista pk-yrityksistä kykenee havaitsemaan ja hyödyntämään globalisaation ja kaupan vapautumisen tarjoamia mahdollisuuksia; toteaa, että vain 13 prosenttia eurooppalaisista pk-yrityksistä on harjoittanut kansainvälistä toimintaa EU:n ulkopuolella, mutta toteaa, että pk-yritykset vastaavat kuitenkin kolmanneksesta EU:n viennistä; kannattaa aloitteita, joilla helpotetaan eurooppalaisten pk-yritysten kansainvälistymistä, ja katsoo siksi pk-yrityksiä koskevan luvun olevan hyödyllinen kaikissa tulevissa vapaakauppasopimuksissa; katsoo, että on tutkittava uusia tapoja, joilla pk-yrityksiä voidaan auttaa paremmin tuotteiden ja palvelujen myymisessä ulkomaille; korostaa, että pk-yritykset tarvitsevat räätälöidympää tukea jäsenvaltioiden tasolta alkaen ja niiden olisi voitava saada helposti verkosta käyttäjäystävällisiä tietoja kaupan toimenpiteistä sekä erityisiä selkeitä ohjekirjoja pk-yrityksille kunkin sellaisen kauppasopimusten tarjoamista mahdollisuuksista ja eduista, jonka EU on tehnyt tai tekee tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

64.

korostaa, että tulevaisuuteen suuntautuvassa kauppapolitiikassa on myös kiinnitettävä enemmän huomiota mikro- ja pk-yritysten erityistarpeisiin ja sen varmistamiseen, että ne voivat hyötyä täysimääräisesti kauppa- ja investointisopimuksista; muistuttaa, että vain pieni osa eurooppalaisista pk-yrityksistä kykenee havaitsemaan ja hyödyntämään globalisaation ja kaupan vapautumisen tarjoamia mahdollisuuksia; toteaa, että vain 13 prosenttia eurooppalaisista pk-yrityksistä on harjoittanut kansainvälistä toimintaa EU:n ulkopuolella, mutta toteaa, että pk-yritykset vastaavat kuitenkin kolmanneksesta EU:n viennistä; kannattaa aloitteita, joilla helpotetaan eurooppalaisten pk-yritysten kansainvälistymistä, ja katsoo siksi pk-yrityksiä koskevan luvun olevan hyödyllinen kaikissa tulevissa vapaakauppasopimuksissa; katsoo, että on tutkittava uusia tapoja, joilla pk-yrityksiä voidaan auttaa paremmin tuotteiden ja palvelujen myymisessä ulkomaille; korostaa, että pk-yritykset tarvitsevat räätälöidympää tukea jäsenvaltioiden tasolta alkaen ja niiden olisi voitava saada helposti verkosta käyttäjäystävällisiä tietoja kaupan toimenpiteistä sekä erityisiä selkeitä ohjekirjoja pk-yrityksille kunkin sellaisen kauppasopimusten tarjoamista mahdollisuuksista ja eduista, jonka EU on tehnyt tai tekee tulevaisuudessa;

| 65. | pyytää komissiota ottamaan pk-yritysten tarpeet huomioon horisontaalisesti kaikissa kauppasopimusten luvuissa, muun muassa siten, että perustetaan sellaisia verkossa toimivia keskitettyjen asiointipisteitä pk-yrityksille, joissa ne voivat saada tietoja asiaankuuluvasta sääntelystä, mikä on erityisen tärkeää rajatylittävien palvelujen tarjoajille toimilupien ja muiden hallinnollisten vaatimusten osalta; huomauttaa, että tarvittaessa näiden välineiden olisi katettava myös pk-yritysten uudet markkinoillepääsyä koskevat mahdollisuudet, erityisesti arvoltaan vähäisten tarjouskilpailujen osalta; korostaa tarvetta leikata pk-yritysten kaupankäynnin kustannuksia virtaviivaistamalla tullimenettelyjä, vähentämällä tarpeettomia tullien ulkopuolisia esteitä ja sääntelytaakkaa ja yksinkertaistamalla alkuperäsääntöjä; katsoo, että pk-yritykset voivat auttaa komissiota näiden välineiden laatimisessa, jotta varmistetaan, että kauppasopimukset ovat pk-yritysten tarpeiden mukaisia; kannustaa komissiota käymään jatkossakin tiivistä vuoropuhelua pk-yritysten edustajien kanssa neuvottelujen kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

65.

pyytää komissiota ottamaan pk-yritysten tarpeet huomioon horisontaalisesti kaikissa kauppasopimusten luvuissa, muun muassa siten, että perustetaan sellaisia verkossa toimivia keskitettyjen asiointipisteitä pk-yrityksille, joissa ne voivat saada tietoja asiaankuuluvasta sääntelystä, mikä on erityisen tärkeää rajatylittävien palvelujen tarjoajille toimilupien ja muiden hallinnollisten vaatimusten osalta; huomauttaa, että tarvittaessa näiden välineiden olisi katettava myös pk-yritysten uudet markkinoillepääsyä koskevat mahdollisuudet, erityisesti arvoltaan vähäisten tarjouskilpailujen osalta; korostaa tarvetta leikata pk-yritysten kaupankäynnin kustannuksia virtaviivaistamalla tullimenettelyjä, vähentämällä tarpeettomia tullien ulkopuolisia esteitä ja sääntelytaakkaa ja yksinkertaistamalla alkuperäsääntöjä; katsoo, että pk-yritykset voivat auttaa komissiota näiden välineiden laatimisessa, jotta varmistetaan, että kauppasopimukset ovat pk-yritysten tarpeiden mukaisia; kannustaa komissiota käymään jatkossakin tiivistä vuoropuhelua pk-yritysten edustajien kanssa neuvottelujen kaikissa vaiheissa;

| 66. | korostaa, että eurooppalaisten pk-yritysten nopeampi pääsy polkumyynnin vastaisiin menettelyihin on ratkaisevaa, jotta kyseisiä yrityksiä voidaan suojata hyvän kauppatavan vastaisilta käytännöiltä; painottaa, että WTO:n monenvälistä järjestelmää on uudistettava, jotta voidaan varmistaa pk-yritysten parempi mukaanpääsy sekä riitojen nopeampi ratkaiseminen; |
| --- | --- |

66.

korostaa, että eurooppalaisten pk-yritysten nopeampi pääsy polkumyynnin vastaisiin menettelyihin on ratkaisevaa, jotta kyseisiä yrityksiä voidaan suojata hyvän kauppatavan vastaisilta käytännöiltä; painottaa, että WTO:n monenvälistä järjestelmää on uudistettava, jotta voidaan varmistaa pk-yritysten parempi mukaanpääsy sekä riitojen nopeampi ratkaiseminen;

| 67. | kehottaa komissiota arvioimaan ja parantamaan jäsenvaltioiden ohjelmiin ja eurooppalaiseen lisäarvoon liittyviä nykyisiä toissijaisuuden, päällekkäisyyden poistamisen ja täydentävyyden välineitä ennen kuin pk-yritysten kansainvälistymisen tukemiseen kehitetään uusia erillisiä toimia; korostaa, että komission olisi toimitettava parlamentille riippumaton arvio kaikista nykyisistä ohjelmista; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota arvioimaan ja parantamaan jäsenvaltioiden ohjelmiin ja eurooppalaiseen lisäarvoon liittyviä nykyisiä toissijaisuuden, päällekkäisyyden poistamisen ja täydentävyyden välineitä ennen kuin pk-yritysten kansainvälistymisen tukemiseen kehitetään uusia erillisiä toimia; korostaa, että komission olisi toimitettava parlamentille riippumaton arvio kaikista nykyisistä ohjelmista;

Investoinnit

| 68. | korostaa sisäisten ja ulkoisten investointien merkitystä EU:n taloudelle ja tarvetta suojata EU:n yrityksiä, kun ne investoivat kolmansille markkinoille; antaa tässä yhteydessä tunnustusta komission tekemille, uutta investointituomioistuinjärjestelmää koskeville ponnisteluille; painottaa tarvetta jatkaa investointituomioistuinjärjestelmästä sidosryhmien ja Euroopan parlamentin kanssa käytäviä keskusteluja; korostaa, että järjestelmän on oltava yhteensopiva unionin oikeusjärjestelmän kanssa ja etenkin unionin tuomioistuinten toimivallan sekä EU:n kilpailusääntöjen kanssa; toivoo myös, että keskipitkällä aikavälillä löydettäisiin monenvälinen ratkaisumenetelmä investointiriitoihin; pitää valitettavana, että investointituomioistuinjärjestelmää koskeva ehdotus ei sisällä säännöstä investoijien velvollisuuksista; |
| --- | --- |

68.

korostaa sisäisten ja ulkoisten investointien merkitystä EU:n taloudelle ja tarvetta suojata EU:n yrityksiä, kun ne investoivat kolmansille markkinoille; antaa tässä yhteydessä tunnustusta komission tekemille, uutta investointituomioistuinjärjestelmää koskeville ponnisteluille; painottaa tarvetta jatkaa investointituomioistuinjärjestelmästä sidosryhmien ja Euroopan parlamentin kanssa käytäviä keskusteluja; korostaa, että järjestelmän on oltava yhteensopiva unionin oikeusjärjestelmän kanssa ja etenkin unionin tuomioistuinten toimivallan sekä EU:n kilpailusääntöjen kanssa; toivoo myös, että keskipitkällä aikavälillä löydettäisiin monenvälinen ratkaisumenetelmä investointiriitoihin; pitää valitettavana, että investointituomioistuinjärjestelmää koskeva ehdotus ei sisällä säännöstä investoijien velvollisuuksista;

| 69. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan UNCTAD:n kestävää kehitystä koskevan investointipolitiikan kattavan kehyksen mukaisia suosituksia vastuullisempien, avoimempien ja luotettavampien investointien edistämiseksi; |
| --- | --- |

69.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan UNCTAD:n kestävää kehitystä koskevan investointipolitiikan kattavan kehyksen mukaisia suosituksia vastuullisempien, avoimempien ja luotettavampien investointien edistämiseksi;

| 70. | panee merkille komission laatimassa Euroopan investointiohjelmassa esitetyn vaatimuksen investointien vauhdittamisesta EU:ssa ja pitää kauppastrategioita olennaisina keinoina tämän tavoitteen saavuttamiseksi; toteaa, että Euroopan strategisten investointien rahastolla ei ole ulkoista ulottuvuutta; pyytää komissiota harkitsemaan ulkoisen haaran luomista ainoastaan rahaston toiminnasta tehdyn huolellisen analyysin perusteella ja rahaston käyttökelpoisuudesta varmistuttuaan, kun otetaan huomioon Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin nykyinen lainanantotoiminta ja Euroopan kehitysrahaston toiminta; korostaa, että tällaisten rahastojen avulla on edistettävä kestävää kehitystä ja ihmisarvoista työtä, torjuttava köyhyyttä ja kitkettävä muuttoliikkeen perimmäisiä syitä; |
| --- | --- |

70.

panee merkille komission laatimassa Euroopan investointiohjelmassa esitetyn vaatimuksen investointien vauhdittamisesta EU:ssa ja pitää kauppastrategioita olennaisina keinoina tämän tavoitteen saavuttamiseksi; toteaa, että Euroopan strategisten investointien rahastolla ei ole ulkoista ulottuvuutta; pyytää komissiota harkitsemaan ulkoisen haaran luomista ainoastaan rahaston toiminnasta tehdyn huolellisen analyysin perusteella ja rahaston käyttökelpoisuudesta varmistuttuaan, kun otetaan huomioon Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin nykyinen lainanantotoiminta ja Euroopan kehitysrahaston toiminta; korostaa, että tällaisten rahastojen avulla on edistettävä kestävää kehitystä ja ihmisarvoista työtä, torjuttava köyhyyttä ja kitkettävä muuttoliikkeen perimmäisiä syitä;

| 71. | muistuttaa, että olisi vahvistettava kehitysrahoituslaitosten avoimuutta ja vastuullisuutta sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotta voidaan tehokkaasti jäljittää ja valvoa rahavirtoja sekä seurata velan kestävyyttä ja näiden rahoituslaitosten hankkeiden tuottamaa lisäarvoa kestävälle kehitykselle; |
| --- | --- |

71.

muistuttaa, että olisi vahvistettava kehitysrahoituslaitosten avoimuutta ja vastuullisuutta sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotta voidaan tehokkaasti jäljittää ja valvoa rahavirtoja sekä seurata velan kestävyyttä ja näiden rahoituslaitosten hankkeiden tuottamaa lisäarvoa kestävälle kehitykselle;

Kauppa ja maatalous

| 72. | korostaa, että ympäristöön, elintarviketurvaan sekä eläinten hyvinvointiin ja ihmisten elinoloihin liittyvät Euroopan unionin korkeat vaatimukset ovat hyvin tärkeitä EU:n kansalaisille, erityisesti julkisen moraalin ja kuluttajien tietoisen valinnan kannalta; katsoo, että kauppasopimuksissa olisi edistettävä tasapuolista kilpailua sen varmistamiseksi, että EU:n viljelijät saavat täyden hyödyn tariffimyönnytyksistä eivätkä ole taloudellisesti epäedullisessa asemassa kolmansissa maissa oleviin viljelijöihin nähden; korostaa tarvetta taata elintarviketurvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevien unionin normien suojaaminen niin, että säilytetään varovaisuusperiaate, kestävä maatalous ja jäljitettävyyden sekä tuotteiden merkitsemisen korkea taso sekä varmistetaan, että kaikki tuonti on sovellettavien EU:n säädösten mukaista; panee merkille suuret erot eläinten hyvinvointia koskevissa normeissa eri puolilla maailmaa; korostaa tässä yhteydessä, että elävien kotieläinten vientiä on säänneltävä nykyisen EU:n lainsäädännön ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) eläinten hyvinvointia koskevien standardien mukaisesti; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että ympäristöön, elintarviketurvaan sekä eläinten hyvinvointiin ja ihmisten elinoloihin liittyvät Euroopan unionin korkeat vaatimukset ovat hyvin tärkeitä EU:n kansalaisille, erityisesti julkisen moraalin ja kuluttajien tietoisen valinnan kannalta; katsoo, että kauppasopimuksissa olisi edistettävä tasapuolista kilpailua sen varmistamiseksi, että EU:n viljelijät saavat täyden hyödyn tariffimyönnytyksistä eivätkä ole taloudellisesti epäedullisessa asemassa kolmansissa maissa oleviin viljelijöihin nähden; korostaa tarvetta taata elintarviketurvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevien unionin normien suojaaminen niin, että säilytetään varovaisuusperiaate, kestävä maatalous ja jäljitettävyyden sekä tuotteiden merkitsemisen korkea taso sekä varmistetaan, että kaikki tuonti on sovellettavien EU:n säädösten mukaista; panee merkille suuret erot eläinten hyvinvointia koskevissa normeissa eri puolilla maailmaa; korostaa tässä yhteydessä, että elävien kotieläinten vientiä on säänneltävä nykyisen EU:n lainsäädännön ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) eläinten hyvinvointia koskevien standardien mukaisesti;

| 73. | pitää maatalouden tämänhetkisen kriisin yhteydessä tärkeänä uusien markkinoiden avaamista EU:n maataloustuotannolle, kuten maitotuotteille, lihalle sekä hedelmille ja vihanneksille; korostaa tarvetta löytää uusia markkinakanavia, joissa on paljon ostopotentiaalia; |
| --- | --- |

73.

pitää maatalouden tämänhetkisen kriisin yhteydessä tärkeänä uusien markkinoiden avaamista EU:n maataloustuotannolle, kuten maitotuotteille, lihalle sekä hedelmille ja vihanneksille; korostaa tarvetta löytää uusia markkinakanavia, joissa on paljon ostopotentiaalia;

| 74. | katsoo, että on tarpeen vahvistaa maatalouden lisäarvoa ja toteuttaa menekinedistämiskampanjoja uusien markkinoiden avaamiseksi; korostaa, että on välttämätöntä lujittaa ennen kaikkea unionin laatujärjestelmiä, sillä ne takaavat unionin tuotteiden parhaan mahdollisen tuotekuvan maailmanmarkkinoilla hyödyttäen epäsuorasti unionin koko maataloutta; |
| --- | --- |

74.

katsoo, että on tarpeen vahvistaa maatalouden lisäarvoa ja toteuttaa menekinedistämiskampanjoja uusien markkinoiden avaamiseksi; korostaa, että on välttämätöntä lujittaa ennen kaikkea unionin laatujärjestelmiä, sillä ne takaavat unionin tuotteiden parhaan mahdollisen tuotekuvan maailmanmarkkinoilla hyödyttäen epäsuorasti unionin koko maataloutta;

| 75. | korostaa, että tuonnin valvontaa rajoilla on tiukennettava samoin kuin elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemiä tuotanto- ja markkinointiolosuhteiden tarkastuksia maissa, joilla on EU:hun suuntautuvaa vientiä, jotta voidaan varmistaa unionin sääntöjen noudattaminen; |
| --- | --- |

75.

korostaa, että tuonnin valvontaa rajoilla on tiukennettava samoin kuin elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemiä tuotanto- ja markkinointiolosuhteiden tarkastuksia maissa, joilla on EU:hun suuntautuvaa vientiä, jotta voidaan varmistaa unionin sääntöjen noudattaminen;

| 76. | katsoo, että on tärkeää edistyä terveyteen ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien sekä muiden tullien ulkopuolisten maatalouskaupan esteiden alalla kaikissa vapaakauppaneuvotteluissa ja kiinnittää erityistä huomiota unionin esittämiin vähimmäisvaatimuksiin, jotka voivat vaikuttaa kuluttajan terveyteen; |
| --- | --- |

76.

katsoo, että on tärkeää edistyä terveyteen ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien sekä muiden tullien ulkopuolisten maatalouskaupan esteiden alalla kaikissa vapaakauppaneuvotteluissa ja kiinnittää erityistä huomiota unionin esittämiin vähimmäisvaatimuksiin, jotka voivat vaikuttaa kuluttajan terveyteen;

| 77. | palauttaa mieliin maantieteellisten merkintöjen tärkeyden perinteisten eurooppalaisten maatalouselintarvikkeiden myynninedistämisessä, sillä merkinnät suojelevat näitä elintarvikkeita haitallisilta vapaamatkustuskäytännöiltä, takaavat kuluttajien oikeudet ja tietoiset valinnat ja suojelevat maaseudun tuottajia ja viljelijöitä sekä erityisesti pk-yrityksiä; toteaa, että maantieteellisten merkintöjen suojelu ja tunnustaminen kolmansissa maissa voi mahdollisesti hyödyttää suuresti koko EU:n maatalouselintarvikealaa; katsoo, että kaikkiin kauppasopimuksiin olisi sisällytettävä suojatoimia ja väärentämisen vastaisia toimia; |
| --- | --- |

77.

palauttaa mieliin maantieteellisten merkintöjen tärkeyden perinteisten eurooppalaisten maatalouselintarvikkeiden myynninedistämisessä, sillä merkinnät suojelevat näitä elintarvikkeita haitallisilta vapaamatkustuskäytännöiltä, takaavat kuluttajien oikeudet ja tietoiset valinnat ja suojelevat maaseudun tuottajia ja viljelijöitä sekä erityisesti pk-yrityksiä; toteaa, että maantieteellisten merkintöjen suojelu ja tunnustaminen kolmansissa maissa voi mahdollisesti hyödyttää suuresti koko EU:n maatalouselintarvikealaa; katsoo, että kaikkiin kauppasopimuksiin olisi sisällytettävä suojatoimia ja väärentämisen vastaisia toimia;

Julkisiin hankintasopimuksiin osallistumisen parantaminen Euroopan talouden toimijoiden kannalta

| 78. | kehottaa korjaamaan EU:n ja muiden kauppakumppaneiden julkisten hankintojen markkinoiden avoimuusasteessa nykyisin vallitsevan epätasapainon; kehottaa komissiota menemään vielä pidemmälle ja pyrkimään kansainvälisten julkisia hankintoja koskevien markkinoiden kunnianhimoiseen ja entistä vastavuoroisempaan avaamiseen, samalla kun varmistetaan, että tämä ei koske yleistä taloudellista etua koskevia palveluja ja että valtioilla säilyy vapaus hyväksyä hankintamenettelyjään koskevia sosiaalisia ja ympäristönormeja, kuten kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämisperusteet; korostaa, että Euroopan talouden toimijat, sekä suuret yhtiöt että pk-yritykset, tarvitsevat parempia mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintasopimuksiin kolmansissa maissa sellaisten välineiden avulla kuten eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act) ja nykyisen tasoisten epäsymmetrioiden poistaminen; muistuttaa tässä yhteydessä, että EU on kaikkien WTO-jäsenten keskuudessa yksi julkisten hankintojen osalta avoimimmista markkinoista; |
| --- | --- |

78.

kehottaa korjaamaan EU:n ja muiden kauppakumppaneiden julkisten hankintojen markkinoiden avoimuusasteessa nykyisin vallitsevan epätasapainon; kehottaa komissiota menemään vielä pidemmälle ja pyrkimään kansainvälisten julkisia hankintoja koskevien markkinoiden kunnianhimoiseen ja entistä vastavuoroisempaan avaamiseen, samalla kun varmistetaan, että tämä ei koske yleistä taloudellista etua koskevia palveluja ja että valtioilla säilyy vapaus hyväksyä hankintamenettelyjään koskevia sosiaalisia ja ympäristönormeja, kuten kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämisperusteet; korostaa, että Euroopan talouden toimijat, sekä suuret yhtiöt että pk-yritykset, tarvitsevat parempia mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintasopimuksiin kolmansissa maissa sellaisten välineiden avulla kuten eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act) ja nykyisen tasoisten epäsymmetrioiden poistaminen; muistuttaa tässä yhteydessä, että EU on kaikkien WTO-jäsenten keskuudessa yksi julkisten hankintojen osalta avoimimmista markkinoista;

| 79. | panee merkille komission muutetun asetusehdotuksen kolmansista maista peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen sisämarkkinoille, koska se on merkittävä väline pyrittäessä varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset kolmansien maiden markkinoille pääsyn suhteen, ja pitää erityisen valitettavana, että jäsenvaltioiden hallitukset ovat viivästyttäneet alkuperäistä ehdotusta; pyytää komissiota saavuttamaan myönteisen vastavuoroisuuden julkisia hankintoja koskeville markkinoille pääsyssä tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

79.

panee merkille komission muutetun asetusehdotuksen kolmansista maista peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen sisämarkkinoille, koska se on merkittävä väline pyrittäessä varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset kolmansien maiden markkinoille pääsyn suhteen, ja pitää erityisen valitettavana, että jäsenvaltioiden hallitukset ovat viivästyttäneet alkuperäistä ehdotusta; pyytää komissiota saavuttamaan myönteisen vastavuoroisuuden julkisia hankintoja koskeville markkinoille pääsyssä tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa;

Resurssien yhdenvertainen saatavuus maailmanmarkkinoilla käytävää rehellistä kilpailua varten

| 80. | korostaa, että luonnonvaroja on rajallisesti ja että niitä olisi käytettävä taloudellisesti ja ympäristöllisesti kestävällä tavalla asettamalla etusijalle kierrätys; panee merkille kehitysmaiden ja etenkin vähiten kehittyneiden maisen suuren riippuvuuden luonnonvaroista; muistuttaa, että unionin kauppapolitiikassa on noudatettava johdonmukaista, kestävää, kattavaa ja monialaista raaka-aineita koskevaa strategiaa, kuten parlamentti korosti päätöslauselmassaan Eurooppa 2020 -strategian mukaisesta Euroopan uudesta kauppapolitiikasta; |
| --- | --- |

80.

korostaa, että luonnonvaroja on rajallisesti ja että niitä olisi käytettävä taloudellisesti ja ympäristöllisesti kestävällä tavalla asettamalla etusijalle kierrätys; panee merkille kehitysmaiden ja etenkin vähiten kehittyneiden maisen suuren riippuvuuden luonnonvaroista; muistuttaa, että unionin kauppapolitiikassa on noudatettava johdonmukaista, kestävää, kattavaa ja monialaista raaka-aineita koskevaa strategiaa, kuten parlamentti korosti päätöslauselmassaan Eurooppa 2020 -strategian mukaisesta Euroopan uudesta kauppapolitiikasta;

| 81. | korostaa, että on tarpeen siirtyä kohti vähähiilistä taloutta, ja kannustaa näin ollen komissiota lisäämään yhteistyötä sellaisen energiaan liittyvän tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin alalla, jonka tavoitteena on edistää energiatoimittajien, -reittien ja -lähteiden monipuolistamista, etsiä uusia energia-alan kauppakumppaneita ja lisätä kilpailua sekä alentaa energiankuluttajille tarjottavia hintoja; korostaa, että uusiutuvien energioiden kehittäminen sekä energiatehokkuuden lisääminen ovat olennaisen tärkeitä energiaturvallisuuden parantamisen ja tuontiriippuvuuden vähentämisen kannalta; pitää tärkeänä, että vapaakauppasopimuksiin sisällytetään molemmat määräykset, joilla pyritään rakentamaan kestäviä energiakumppanuuksia ja tehostamaan teknologista yhteistyötä varsinkin uusiutuvien energioiden ja energiatehokkuuden ja suojatoimien aloilla sekä estämään hiilivuotoa, jotta Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

81.

korostaa, että on tarpeen siirtyä kohti vähähiilistä taloutta, ja kannustaa näin ollen komissiota lisäämään yhteistyötä sellaisen energiaan liittyvän tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin alalla, jonka tavoitteena on edistää energiatoimittajien, -reittien ja -lähteiden monipuolistamista, etsiä uusia energia-alan kauppakumppaneita ja lisätä kilpailua sekä alentaa energiankuluttajille tarjottavia hintoja; korostaa, että uusiutuvien energioiden kehittäminen sekä energiatehokkuuden lisääminen ovat olennaisen tärkeitä energiaturvallisuuden parantamisen ja tuontiriippuvuuden vähentämisen kannalta; pitää tärkeänä, että vapaakauppasopimuksiin sisällytetään molemmat määräykset, joilla pyritään rakentamaan kestäviä energiakumppanuuksia ja tehostamaan teknologista yhteistyötä varsinkin uusiutuvien energioiden ja energiatehokkuuden ja suojatoimien aloilla sekä estämään hiilivuotoa, jotta Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet saavutetaan;

Villieläimillä ja villieläintuotteilla käytävän laittoman kaupan torjunta

| 82. | on edelleen erittäin huolissaan siitä, että villieläimiin liittyvä rikollisuus ja laiton kauppa ovat viime aikoina lisääntyneet, ja toteaa, että tällä on tuhoisa vaikutus luonnon monimuotoisuuteen ja lajien määrään ja se uhkaa selvästi toimeentuloa ja paikallistaloutta erityisesti kehitysmaissa; suhtautuu myönteisesti EU:n sitoumukseen, joka koskee villieläinten laittoman kaupan hävittämistä osana EU:n vastausta YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmaan 2030, ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteeseen 15, jossa todetaan, että suojeltujen kasvi- ja eläinlajien salametsästyksestä ja laittomasta kaupasta on tehtävä loppu ja että laittomien villieläintuotteiden kysyntään ja tarjontaan on puututtava; odottaa siksi, että komissio harkitsee pohdinta-ajan jälkeen, jonka aikana se muun muassa kuulee Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita, miten villieläinten laitonta kauppaa koskevat määräykset voitaisiin sisällyttää parhaiten osaksi kaikkia tulevia EU:n kauppasopimuksia; |
| --- | --- |

82.

on edelleen erittäin huolissaan siitä, että villieläimiin liittyvä rikollisuus ja laiton kauppa ovat viime aikoina lisääntyneet, ja toteaa, että tällä on tuhoisa vaikutus luonnon monimuotoisuuteen ja lajien määrään ja se uhkaa selvästi toimeentuloa ja paikallistaloutta erityisesti kehitysmaissa; suhtautuu myönteisesti EU:n sitoumukseen, joka koskee villieläinten laittoman kaupan hävittämistä osana EU:n vastausta YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmaan 2030, ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteeseen 15, jossa todetaan, että suojeltujen kasvi- ja eläinlajien salametsästyksestä ja laittomasta kaupasta on tehtävä loppu ja että laittomien villieläintuotteiden kysyntään ja tarjontaan on puututtava; odottaa siksi, että komissio harkitsee pohdinta-ajan jälkeen, jonka aikana se muun muassa kuulee Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita, miten villieläinten laitonta kauppaa koskevat määräykset voitaisiin sisällyttää parhaiten osaksi kaikkia tulevia EU:n kauppasopimuksia;

Tulliyhteistyön parantaminen ja laittoman kaupan torjunta unionin rajoilla

| 83. | korostaa, että paremmat, yhdenmukaistetut ja tehokkaammat eurooppalaiset ja ulkomaiset tullausmenettelyt auttavat edistämään kauppaa, täyttämään kaupankäynnin helpottamista koskevat vaatimukset ja estämään väärentämistä sekä laittomien ja väärennettyjen tuotteiden saapumista sisämarkkinoille, sillä ne heikentävät unionin talouskasvua ja altistavat unionin kuluttajat huijauksille; pitää myönteisenä, että komissio aikoo tehostaa tulliviranomaisten yhteistyötä; kehottaa jälleen kerran komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan unionin yhteisen tulliyksikön, jotta tullimääräyksiä ja -menettelyjä voitaisiin soveltaa aiempaa tehokkaammin unionin koko tullialueella; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että paremmat, yhdenmukaistetut ja tehokkaammat eurooppalaiset ja ulkomaiset tullausmenettelyt auttavat edistämään kauppaa, täyttämään kaupankäynnin helpottamista koskevat vaatimukset ja estämään väärentämistä sekä laittomien ja väärennettyjen tuotteiden saapumista sisämarkkinoille, sillä ne heikentävät unionin talouskasvua ja altistavat unionin kuluttajat huijauksille; pitää myönteisenä, että komissio aikoo tehostaa tulliviranomaisten yhteistyötä; kehottaa jälleen kerran komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan unionin yhteisen tulliyksikön, jotta tullimääräyksiä ja -menettelyjä voitaisiin soveltaa aiempaa tehokkaammin unionin koko tullialueella;

| 84. | korostaa, että komission olisi pyrittävä kauppasopimuksista neuvotellessaan siihen, että kauppakumppanit ottavat käyttöön yhden yhteyspisteen tulli- ja rajavelvollisuuksien noudattamisessa, mihin liitetään tarvittaessa kauppaa tukevan avun myöntämistä kaupankäyntivalmiuksien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

84.

korostaa, että komission olisi pyrittävä kauppasopimuksista neuvotellessaan siihen, että kauppakumppanit ottavat käyttöön yhden yhteyspisteen tulli- ja rajavelvollisuuksien noudattamisessa, mihin liitetään tarvittaessa kauppaa tukevan avun myöntämistä kaupankäyntivalmiuksien kehittämiseksi;

| 85. | korostaa, että riittävä viestintä ja tehokas koordinointi ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että tullien poistamisen yhteydessä ryhdytään asianmukaisiin teknisiin, institutionaalisiin ja poliittisiin toimenpiteisiin kaupan turvallisuuden takaamiseksi jatkossakin; |
| --- | --- |

85.

korostaa, että riittävä viestintä ja tehokas koordinointi ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että tullien poistamisen yhteydessä ryhdytään asianmukaisiin teknisiin, institutionaalisiin ja poliittisiin toimenpiteisiin kaupan turvallisuuden takaamiseksi jatkossakin;

| 86. | pyytää komissiota harkitsemaan keskeisiä suoritusindikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida tullihallintojen työn tuloksia kotimaassa ja muualla; pitää valitettavana, että tällä haavaa julkista tietoa on saatavilla hyvin vähän; huomauttaa, että olisi hyödyllistä ymmärtää, miten tullit ja muut rajavirastot suorittavat tehtäviään jatkuvasti meillä ja kauppakumppaneiden maissa, jotta voitaisiin jakaa parhaita käytäntöjä ja sovittaa yhteen kaupan helpottamiseen liittyviä erityisiä intressejä unionin toimielimissä – ottaen huomioon WTO:n kaupan helpottamisesta tehdyn sopimuksen 13 artiklan määräykset; |
| --- | --- |

86.

pyytää komissiota harkitsemaan keskeisiä suoritusindikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida tullihallintojen työn tuloksia kotimaassa ja muualla; pitää valitettavana, että tällä haavaa julkista tietoa on saatavilla hyvin vähän; huomauttaa, että olisi hyödyllistä ymmärtää, miten tullit ja muut rajavirastot suorittavat tehtäviään jatkuvasti meillä ja kauppakumppaneiden maissa, jotta voitaisiin jakaa parhaita käytäntöjä ja sovittaa yhteen kaupan helpottamiseen liittyviä erityisiä intressejä unionin toimielimissä – ottaen huomioon WTO:n kaupan helpottamisesta tehdyn sopimuksen 13 artiklan määräykset;

| 87. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään avoimen keskustelun mahdollisesta tulliviranomaisten siirtämisestä kansalliselta tasolta EU:n tasolle; |
| --- | --- |

87.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään avoimen keskustelun mahdollisesta tulliviranomaisten siirtämisestä kansalliselta tasolta EU:n tasolle;

Konkreettisten etujen tarjoaminen kuluttajille

| 88. | panee merkille, että kauppasopimukset voivat hyödyttää merkittävällä tavalla kuluttajia lisäämällä erityisesti kilpailua, laskemalla hintoja, tarjoamalla enemmän valinnanvaraa ja tehostamalla innovointia; kehottaa komissiota ajamaan kaikissa neuvotteluissa voimakkaasti maarajoitusten käytön rajoittamista, kansainvälisten verkkovierailumaksujen alentamista ja matkustajien oikeuksien vahvistamista, jotta nämä kaikki edut voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

88.

panee merkille, että kauppasopimukset voivat hyödyttää merkittävällä tavalla kuluttajia lisäämällä erityisesti kilpailua, laskemalla hintoja, tarjoamalla enemmän valinnanvaraa ja tehostamalla innovointia; kehottaa komissiota ajamaan kaikissa neuvotteluissa voimakkaasti maarajoitusten käytön rajoittamista, kansainvälisten verkkovierailumaksujen alentamista ja matkustajien oikeuksien vahvistamista, jotta nämä kaikki edut voidaan saavuttaa;

| 89. | vaatii toimia kuluttajien tukemiseksi kolmansien maiden kanssa käytävän rajat ylittävän tavara- ja palvelukaupan yhteydessä esimerkiksi verkossa toimivien palvelupisteiden avulla, jotka tarjoavat tietoa ja neuvontaa riitatapauksissa; |
| --- | --- |

89.

vaatii toimia kuluttajien tukemiseksi kolmansien maiden kanssa käytävän rajat ylittävän tavara- ja palvelukaupan yhteydessä esimerkiksi verkossa toimivien palvelupisteiden avulla, jotka tarjoavat tietoa ja neuvontaa riitatapauksissa;

| 90. | vaatii, että kuluttajille on annettava tarkkoja tietoja myytävien tuotteiden ominaisuuksista; |
| --- | --- |

90.

vaatii, että kuluttajille on annettava tarkkoja tietoja myytävien tuotteiden ominaisuuksista;

Kaikkien kauppa: avointa kauppa- ja investointipolitiikkaa täydentävät poliittiset liitännäistoimet voittojen maksimoimiseksi ja tappioiden minimoimiseksi

| 91. | on samaa mieltä OECD:n kanssa siitä, että ”avoin ja reilu kauppa” ja investointipolitiikka edellyttävät monia tehokkaita poliittisia liitännäistoimia kaupan vapauttamisesta EU:lle ja kolmansien maiden väestölle ja talouksille koituvien hyötyjen maksimoimiseksi ja haittojen minimoimiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään paljon enemmän täydentääkseen kaupan avaamista sitä tukevilla toimenpiteillä, jotta varmistetaan kestävä kehitys – esimerkiksi julkisten palvelujen ja investointien, koulutuksen ja terveydenhuollon, aktiivisen työmarkkinapolitiikan, tutkimuksen ja kehittämisen sekä infrastruktuurien kehittämisen alalla ja asianmukaisilla säännöillä sosiaalisen suojelun ja ympäristönsuojelun takaamiseksi; |
| --- | --- |

91.

on samaa mieltä OECD:n kanssa siitä, että ”avoin ja reilu kauppa” ja investointipolitiikka edellyttävät monia tehokkaita poliittisia liitännäistoimia kaupan vapauttamisesta EU:lle ja kolmansien maiden väestölle ja talouksille koituvien hyötyjen maksimoimiseksi ja haittojen minimoimiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään paljon enemmän täydentääkseen kaupan avaamista sitä tukevilla toimenpiteillä, jotta varmistetaan kestävä kehitys – esimerkiksi julkisten palvelujen ja investointien, koulutuksen ja terveydenhuollon, aktiivisen työmarkkinapolitiikan, tutkimuksen ja kehittämisen sekä infrastruktuurien kehittämisen alalla ja asianmukaisilla säännöillä sosiaalisen suojelun ja ympäristönsuojelun takaamiseksi;

| 92. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suorittamaan perusteellisen ennakko- ja jälkiarvioinnin alakohtaisten ja alueellisten vaikutustenarviointien pohjalta kaikista kauppasopimuksista ja asiaankuuluvista lainsäädäntöasioista, ennakoimaan unionin työmarkkinoille aiheutuvia mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ja löytämään entistä hienovaraisempia keinoja ottaa käyttöön lieventäviä toimenpiteitä niiden teollisuudenalojen ja alueiden kehittämiseksi, jotka kärsivät vapauttamisesta, jotta voidaan saavuttaa kaupan etujen tasapuolisempi ja laaja-alaisempi jakaminen; korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoilla ja etenkin Euroopan aluekehitysrahastolla ja Euroopan sosiaalirahastolla voi olla huomattava rooli tässä asiassa; huomauttaa, että Euroopan globalisaatiorahasto voisi myös olla tärkeä väline, jos sitä uudistetaan ja muovataan siten, että sillä on riittävät varat avun antamiseen niille EU:n yrityksille ja tuottajille, joihin kolmansille maille määrättävät kauppapakotteet vaikuttavat kielteisesti, sekä avun antamiseen pk-yritysten työntekijöille, joita globalisaatio suoraan vahingoittaa; |
| --- | --- |

92.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suorittamaan perusteellisen ennakko- ja jälkiarvioinnin alakohtaisten ja alueellisten vaikutustenarviointien pohjalta kaikista kauppasopimuksista ja asiaankuuluvista lainsäädäntöasioista, ennakoimaan unionin työmarkkinoille aiheutuvia mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ja löytämään entistä hienovaraisempia keinoja ottaa käyttöön lieventäviä toimenpiteitä niiden teollisuudenalojen ja alueiden kehittämiseksi, jotka kärsivät vapauttamisesta, jotta voidaan saavuttaa kaupan etujen tasapuolisempi ja laaja-alaisempi jakaminen; korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoilla ja etenkin Euroopan aluekehitysrahastolla ja Euroopan sosiaalirahastolla voi olla huomattava rooli tässä asiassa; huomauttaa, että Euroopan globalisaatiorahasto voisi myös olla tärkeä väline, jos sitä uudistetaan ja muovataan siten, että sillä on riittävät varat avun antamiseen niille EU:n yrityksille ja tuottajille, joihin kolmansille maille määrättävät kauppapakotteet vaikuttavat kielteisesti, sekä avun antamiseen pk-yritysten työntekijöille, joita globalisaatio suoraan vahingoittaa;

o

o o

| 93. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, UNCTAD:lle ja WTO:lle. |
| --- | --- |

93.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, UNCTAD:lle ja WTO:lle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0415.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0252.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0041.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0250.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0219.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0175.

(7)  EUVL C 56 E, 26.2.2013, s. 87.

(8)  EUVL C 188 E, 28.6.2012, s. 42.

(9)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(10)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(11)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/47

---

P8_TA(2016)0300

Ihmiskaupan torjunta EU:n ulkosuhteissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (2015/2340(INI))

(2018/C 101/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki asiaa koskevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki asiaa koskevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen (2000) sekä siihen tehdyt lisäpöytäkirjat ja erityisesti lisäpöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta (2000) ja lisäpöytäkirjan maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä (2000), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen (2000) sekä siihen tehdyt lisäpöytäkirjat ja erityisesti lisäpöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta (2000) ja lisäpöytäkirjan maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä (2000),

| — | ottaa huomioon siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelemista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1990, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelemista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1990,

| — | ottaa huomioon kansainvälisten ihmisoikeusmekanismien toiminnan mukaan lukien ihmiskauppaa, erityisesti naisten ja lasten kauppaa käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja muiden asiaan liittyvien YK:n erityisraportoijien, yleismaailmallista määräaikaistarkastelua koskevan mekanismin (UPR) sekä yleissopimuksella perustettujen YK:n ihmisoikeuselinten toiminnan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisten ihmisoikeusmekanismien toiminnan mukaan lukien ihmiskauppaa, erityisesti naisten ja lasten kauppaa käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja muiden asiaan liittyvien YK:n erityisraportoijien, yleismaailmallista määräaikaistarkastelua koskevan mekanismin (UPR) sekä yleissopimuksella perustettujen YK:n ihmisoikeuselinten toiminnan,

| — | ottaa huomioon ihmiskauppaa, erityisesti nais- ja lapsikauppaa, käsittelevän YK:n ihmisoikeusneuvoston erityisraportoijan laatiman raportin (2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskauppaa, erityisesti nais- ja lapsikauppaa, käsittelevän YK:n ihmisoikeusneuvoston erityisraportoijan laatiman raportin (2014),

| — | ottaa huomioon YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön laatiman maailmanlaajuisen raportin ihmiskaupasta (2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön laatiman maailmanlaajuisen raportin ihmiskaupasta (2014),

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan torjuntaa koskevan YK:n mallilain, jolla autetaan maita tarkistamaan ja muuttamaan voimassa olevaa lainsäädäntöään ja hyväksymään uutta lainsäädäntöä ihmiskaupan torjumiseksi (2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan torjuntaa koskevan YK:n mallilain, jolla autetaan maita tarkistamaan ja muuttamaan voimassa olevaa lainsäädäntöään ja hyväksymään uutta lainsäädäntöä ihmiskaupan torjumiseksi (2009),

| — | ottaa huomioon talous- ja sosiaalineuvostolle lisäyksenä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun (UNHCHR) raporttiin (E/2002/68/lisäys 1) esitellyt, ihmisoikeuksia ja ihmiskauppaa koskevat suositeltavat periaatteet ja suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja sosiaalineuvostolle lisäyksenä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun (UNHCHR) raporttiin (E/2002/68/lisäys 1) esitellyt, ihmisoikeuksia ja ihmiskauppaa koskevat suositeltavat periaatteet ja suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, joilla pannaan täytäntöön suojeluun, kunnioitukseen ja korjaamiseen perustuva YK:n toimintakehys, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, joilla pannaan täytäntöön suojeluun, kunnioitukseen ja korjaamiseen perustuva YK:n toimintakehys,

| — | ottaa huomioon YK:n vahvistamat, ihmiskaupan uhrien oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin koskevat perusperiaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vahvistamat, ihmiskaupan uhrien oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin koskevat perusperiaatteet,

| — | ottaa huomioon UNICEFin suuntaviivat ihmiskaupan lapsiuhrien suojelemiseksi (Guidelines on the Protection of Child Victims of Trafficking), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNICEFin suuntaviivat ihmiskaupan lapsiuhrien suojelemiseksi (Guidelines on the Protection of Child Victims of Trafficking),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön pakollista työtä koskevan sopimuksen vuodelta 1930 (nro 29), pakollista työtä koskevaan sopimukseen vuonna 2014 tehdyn pöytäkirjan, pakkotyön poistamista koskevan sopimuksen vuodelta 1957 (nro 105) sekä pakkotyötä koskevat suositukset (lisätoimenpiteet) vuodelta 2014 (nro 203), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön pakollista työtä koskevan sopimuksen vuodelta 1930 (nro 29), pakollista työtä koskevaan sopimukseen vuonna 2014 tehdyn pöytäkirjan, pakkotyön poistamista koskevan sopimuksen vuodelta 1957 (nro 105) sekä pakkotyötä koskevat suositukset (lisätoimenpiteet) vuodelta 2014 (nro 203),

| — | ottaa huomioon vähimmäisikää koskevan yleissopimuksen vuodelta 1973 (nro 138) ja lapsityön pahimpia muotoja koskevan yleissopimuksen vuodelta 1999 (nro 182), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vähimmäisikää koskevan yleissopimuksen vuodelta 1973 (nro 138) ja lapsityön pahimpia muotoja koskevan yleissopimuksen vuodelta 1999 (nro 182),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen vuodelta 2011 (nro 189), joka koskee kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen vuodelta 2011 (nro 189), joka koskee kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön ILOn kertomuksen ”Profits and Poverty: The Economics of Forced Labour” (Tuotto ja köyhyys: pakkotyöhön liittyvät taloudelliset näkökulmat) vuodelta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön ILOn kertomuksen ”Profits and Poverty: The Economics of Forced Labour” (Tuotto ja köyhyys: pakkotyöhön liittyvät taloudelliset näkökulmat) vuodelta 2014,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä erityisesti sen 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä erityisesti sen 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU,

| — | ottaa huomioon rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU,

| — | ottaa huomioon ihmiskudosten ja -solujen luovuttamista, hankintaa, testausta, käsittelyä, säilömistä, säilytystä ja jakelua koskevien laatu- ja turvallisuusvaatimusten vahvistamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/23/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskudosten ja -solujen luovuttamista, hankintaa, testausta, käsittelyä, säilömistä, säilytystä ja jakelua koskevien laatu- ja turvallisuusvaatimusten vahvistamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/23/EY,

| — | ottaa huomioon toiminta-asiakirjan EU:n ulkoisen ulottuvuuden lujittamisesta ihmiskaupan vastaisen toiminnan alalla (2009) ja sen kaksi täytäntöönpanoraporttia (2011 ja 2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toiminta-asiakirjan EU:n ulkoisen ulottuvuuden lujittamisesta ihmiskaupan vastaisen toiminnan alalla (2009) ja sen kaksi täytäntöönpanoraporttia (2011 ja 2012),

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian (2012–2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian (2012–2016),

| — | ottaa huomioon välikertomuksen ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian täytäntöönpanosta (COM(2014)0635), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon välikertomuksen ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian täytäntöönpanosta (COM(2014)0635),

| — | ottaa huomioon EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin toiminnan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin toiminnan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2015–2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2015–2019,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2014 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2014 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (1),

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten voimaannuttamista EU:n ulkosuhteissa koskevan EU:n toimintakehyksen 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten voimaannuttamista EU:n ulkosuhteissa koskevan EU:n toimintakehyksen 2016–2020,

| — | ottaa huomioon Europolin helmikuussa antaman, ihmiskauppaa EU:ssa käsittelevän tilanneselvityksen ”Trafficking in human beings in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin helmikuussa antaman, ihmiskauppaa EU:ssa käsittelevän tilanneselvityksen ”Trafficking in human beings in the EU”,

| — | ottaa huomioon maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan,

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 hyväksytyn Euroopan muuttoliikeagendan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 hyväksytyn Euroopan muuttoliikeagendan,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2015 tehdyn Vallettan huippukokouksen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2015 tehdyn Vallettan huippukokouksen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan vastaista toimintaa koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen vuodelta 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan vastaista toimintaa koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen vuodelta 2005,

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan vastaisen toiminnan asiantuntijaryhmän (GRETA) toimintaa koskevan viimeisimmän yleisraportin, jossa raportoidaan ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta vuonna 2014 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan vastaisen toiminnan asiantuntijaryhmän (GRETA) toimintaa koskevan viimeisimmän yleisraportin, jossa raportoidaan ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta vuonna 2014 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon ihmisten elimillä käytävän kaupan vastaisen Euroopan neuvoston yleissopimuksen, joka on ollut valmis allekirjoitettavaksi maaliskuusta 2015 lähtien, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisten elimillä käytävän kaupan vastaisen Euroopan neuvoston yleissopimuksen, joka on ollut valmis allekirjoitettavaksi maaliskuusta 2015 lähtien,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja yksilön ihmisarvon suojaamiseksi biologian ja lääketieteen alalla, yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja yksilön ihmisarvon suojaamiseksi biologian ja lääketieteen alalla, yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä,

| — | ottaa huomioon elinten laittomasta kaupasta ja elinsiirtoturismista annetun Istanbulin julistuksen (2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elinten laittomasta kaupasta ja elinsiirtoturismista annetun Istanbulin julistuksen (2008),

| — | ottaa huomioon Etyjin suuntaviivat ihmisoikeuksista ihmiskaupan uhrien palauttamisessa (2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin suuntaviivat ihmisoikeuksista ihmiskaupan uhrien palauttamisessa (2014),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) raportin (2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) raportin (2011),

| — | ottaa huomioon Haagin yleissopimuksen lasten suojelusta ja yhteistyöstä kansainvälisissä lapseksiottamisasioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Haagin yleissopimuksen lasten suojelusta ja yhteistyöstä kansainvälisissä lapseksiottamisasioissa,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön raportin ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja haavoittuvassa asemassa oleville siirtolaisille annettavasta avusta (2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön raportin ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja haavoittuvassa asemassa oleville siirtolaisille annettavasta avusta (2012),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön raportin ihmiskaupan ja hyväksikäytön torjunnasta kriisin aikoina (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön raportin ihmiskaupan ja hyväksikäytön torjunnasta kriisin aikoina (2015),

| — | ottaa huomioon ASEANin yleissopimuksen ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan torjumisesta (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ASEANin yleissopimuksen ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan torjumisesta (2015),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A8-0205/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A8-0205/2016),

| A. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa, joka on osa järjestäytynyttä rikollisuutta, on yksi ihmisoikeusrikkomusten pahimmista muodoista, koska siinä ihmisistä tehdään kulutushyödykkeitä, koska se loukkaa syvästi ja pysyvästi uhrin arvokkuutta, koskemattomuutta ja oikeuksia ja vaikuttaa kokonaisiin perheisiin ja yhteisöihin ja koska siinä lisäksi käytetään hyväksi uhrin haavoittuvaa asemaa, kuten köyhyyttä tai eristyneisyyttä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa, joka on osa järjestäytynyttä rikollisuutta, on yksi ihmisoikeusrikkomusten pahimmista muodoista, koska siinä ihmisistä tehdään kulutushyödykkeitä, koska se loukkaa syvästi ja pysyvästi uhrin arvokkuutta, koskemattomuutta ja oikeuksia ja vaikuttaa kokonaisiin perheisiin ja yhteisöihin ja koska siinä lisäksi käytetään hyväksi uhrin haavoittuvaa asemaa, kuten köyhyyttä tai eristyneisyyttä;

| B. | ottaa huomioon, että Yhdistyneet kansakunnat määrittelee (Palermon pöytäkirja) ”ihmiskaupan” hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaksi henkilöiden värväykseksi, kuljettamiseksi, siirtämiseksi, kätkemiseksi tai vastaanottamiseksi voimankäytöllä uhkaamisen tai voimankäytön tai muun pakottamisen, sieppauksen, petoksen, harhaanjohtamisen, vallan väärinkäytön tai haavoittuvan aseman hyödyntämisen avulla, taikka toista henkilöä vallassaan pitävän henkilön suostumuksen saamiseksi annetun tai vastaanotetun maksun tai edun avulla; ottaa huomioon, että hyväksikäytöksi katsotaan ainakin pakkoprostituutio ja muut seksuaalisen hyväksikäytön muodot, pakkotyö tai pakollinen palvelu, orjuus tai orjuuteen rinnastettavissa olevat käytännöt, mukaan lukien lapsiorjuus lapsisotilaiden värväämiseen liittyvässä tarkoituksessa, orjuuden kaltaiset olot sekä elinten poistaminen; toteaa, että hyväksikäyttö on vastenmielinen käytäntö, erityisesti silloin, kun lapset joutuvat sen pahimpien muotojen kohteiksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Yhdistyneet kansakunnat määrittelee (Palermon pöytäkirja) ”ihmiskaupan” hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaksi henkilöiden värväykseksi, kuljettamiseksi, siirtämiseksi, kätkemiseksi tai vastaanottamiseksi voimankäytöllä uhkaamisen tai voimankäytön tai muun pakottamisen, sieppauksen, petoksen, harhaanjohtamisen, vallan väärinkäytön tai haavoittuvan aseman hyödyntämisen avulla, taikka toista henkilöä vallassaan pitävän henkilön suostumuksen saamiseksi annetun tai vastaanotetun maksun tai edun avulla; ottaa huomioon, että hyväksikäytöksi katsotaan ainakin pakkoprostituutio ja muut seksuaalisen hyväksikäytön muodot, pakkotyö tai pakollinen palvelu, orjuus tai orjuuteen rinnastettavissa olevat käytännöt, mukaan lukien lapsiorjuus lapsisotilaiden värväämiseen liittyvässä tarkoituksessa, orjuuden kaltaiset olot sekä elinten poistaminen; toteaa, että hyväksikäyttö on vastenmielinen käytäntö, erityisesti silloin, kun lapset joutuvat sen pahimpien muotojen kohteiksi;

| C. | ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta tehdyn valinnaisen pöytäkirjan 2 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaan ”lasten myynti tarkoittaa tekoa tai liiketointa, jolla henkilö tai henkilöryhmä luovuttaa lapsen toiselle palkkiota tai muuta vastiketta vastaan”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta tehdyn valinnaisen pöytäkirjan 2 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaan ”lasten myynti tarkoittaa tekoa tai liiketointa, jolla henkilö tai henkilöryhmä luovuttaa lapsen toiselle palkkiota tai muuta vastiketta vastaan”;

| D. | ottaa huomioon, että YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön (UNODC) ihmiskaupasta laatiman maailmanlaajuisen raportin (2014) mukaan 70 prosenttia kaikista havaituista uhreista on naisia ja tyttöjä; ottaa huomioon, että havaituista hyväksikäytön uhreista 79 prosenttia on naisia, mikä vastaa 53:a prosenttia maailmanlaajuisesti havaituista hyväksikäytön muodoista, ja että miehet muodostavat 83 prosenttia havaituista pakkotyön uhreista, mikä vastaa 40:ä prosenttia maailmanlaajuisesti havaituista hyväksikäytön muodoista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön (UNODC) ihmiskaupasta laatiman maailmanlaajuisen raportin (2014) mukaan 70 prosenttia kaikista havaituista uhreista on naisia ja tyttöjä; ottaa huomioon, että havaituista hyväksikäytön uhreista 79 prosenttia on naisia, mikä vastaa 53:a prosenttia maailmanlaajuisesti havaituista hyväksikäytön muodoista, ja että miehet muodostavat 83 prosenttia havaituista pakkotyön uhreista, mikä vastaa 40:ä prosenttia maailmanlaajuisesti havaituista hyväksikäytön muodoista;

| E. | ottaa huomioon, että monitahoiset ja toisiinsa yhteydessä olevat tekijät, kuten järjestelmällinen ja rakenteellinen syrjintä, ihmisoikeusrikkomukset, köyhyys, eriarvoisuus, korruptio, väkivaltaiset konfliktit, maan takavarikointi, koulutuksen puute, työttömyys ja työvoiman muuttoliikkeeseen liittyvät toimimattomat järjestelmät, lisäävät ihmisten altistumista hyväksikäytölle ja riistolle, koska heille ei juuri jää vaihtoehtoja eikä resursseja; ottaa huomioon, että ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian (2012–2016) mukaan naisiin kohdistuva väkivalta on ihmiskaupan perimmäisiä syitä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että monitahoiset ja toisiinsa yhteydessä olevat tekijät, kuten järjestelmällinen ja rakenteellinen syrjintä, ihmisoikeusrikkomukset, köyhyys, eriarvoisuus, korruptio, väkivaltaiset konfliktit, maan takavarikointi, koulutuksen puute, työttömyys ja työvoiman muuttoliikkeeseen liittyvät toimimattomat järjestelmät, lisäävät ihmisten altistumista hyväksikäytölle ja riistolle, koska heille ei juuri jää vaihtoehtoja eikä resursseja; ottaa huomioon, että ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian (2012–2016) mukaan naisiin kohdistuva väkivalta on ihmiskaupan perimmäisiä syitä;

| F. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on sukupuoleen perustuva rikos; ottaa huomioon, että naiset ja tytöt muodostavat suuren osan myös ihmiskaupan muiden muotojen, kuten kotitalous- ja hoivatyössä, valmistusteollisuudessa, elintarvike- ja siivousalalla sekä muilla aloilla tehtävän pakkotyön, uhreista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on sukupuoleen perustuva rikos; ottaa huomioon, että naiset ja tytöt muodostavat suuren osan myös ihmiskaupan muiden muotojen, kuten kotitalous- ja hoivatyössä, valmistusteollisuudessa, elintarvike- ja siivousalalla sekä muilla aloilla tehtävän pakkotyön, uhreista;

| G. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on laittoman huumausaine- ja asekaupan ohella yksi tuottoisimmista järjestäytyneen rikollisuuden muodoista maailmassa; ottaa huomioon, että Maailman työjärjestön ILOn uusimpien arvioiden mukaan pakkotyöstä aiheutuva vuotuinen tuotto, rahanpesu mukaan lukien, on noin 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan 90:tä prosenttia uhreista käytetään hyväksi yksityistalouden alalla, ja kaksi kolmasosaa tuotosta on peräisin kaupallisesta seksuaalisesta hyväksikäytöstä, minkä vuoksi se on kaikkein tuottoisin hyväksikäytön muoto; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on laittoman huumausaine- ja asekaupan ohella yksi tuottoisimmista järjestäytyneen rikollisuuden muodoista maailmassa; ottaa huomioon, että Maailman työjärjestön ILOn uusimpien arvioiden mukaan pakkotyöstä aiheutuva vuotuinen tuotto, rahanpesu mukaan lukien, on noin 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan 90:tä prosenttia uhreista käytetään hyväksi yksityistalouden alalla, ja kaksi kolmasosaa tuotosta on peräisin kaupallisesta seksuaalisesta hyväksikäytöstä, minkä vuoksi se on kaikkein tuottoisin hyväksikäytön muoto;

| H. | katsoo, että ihmiskauppaa on tarkasteltava sekä kysynnän että tuottavuuden näkökulmasta, sillä naisten hyväksikäyttöä erityisesti seksuaalipalvelujen yhteydessä lisäävät tällaisten palvelujen kysyntä ja niistä saatavat tuotot; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että ihmiskauppaa on tarkasteltava sekä kysynnän että tuottavuuden näkökulmasta, sillä naisten hyväksikäyttöä erityisesti seksuaalipalvelujen yhteydessä lisäävät tällaisten palvelujen kysyntä ja niistä saatavat tuotot;

| I. | ottaa huomioon, että ihmiskauppaa koskevan oikeudellisen kehyksen riittämätön täytäntöönpano kansallisella tasolla ja vastaavan oikeudellisen kehyksen puuttuminen kolmansista maista on yksi merkittävimmistä esteistä ihmiskaupan torjunnassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ihmiskauppaa koskevan oikeudellisen kehyksen riittämätön täytäntöönpano kansallisella tasolla ja vastaavan oikeudellisen kehyksen puuttuminen kolmansista maista on yksi merkittävimmistä esteistä ihmiskaupan torjunnassa;

| J. | ottaa huomioon, että ihmiskaupan uhrien oikeussuojakeinoihin liittyvän oikeuden käyttö vaihtelee; ottaa huomioon, että korruptio ja kapasiteetin puute ovat edelleen poliisiin ja oikeuslaitokseen liittyviä merkittäviä ongelmia monissa maissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ihmiskaupan uhrien oikeussuojakeinoihin liittyvän oikeuden käyttö vaihtelee; ottaa huomioon, että korruptio ja kapasiteetin puute ovat edelleen poliisiin ja oikeuslaitokseen liittyviä merkittäviä ongelmia monissa maissa;

| K. | ottaa huomioon, että Europolin mukaan internetyhteyksien leviäminen eri puolilla maailmaa mahdollistaa ihmiskaupan kukoistamisen yhä enemmän verkossa; ottaa huomioon, että tämä luo uusia uhrien värväys- ja hyväksikäyttötapoja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Europolin mukaan internetyhteyksien leviäminen eri puolilla maailmaa mahdollistaa ihmiskaupan kukoistamisen yhä enemmän verkossa; ottaa huomioon, että tämä luo uusia uhrien värväys- ja hyväksikäyttötapoja;

| L. | ottaa huomioon, että ihmissalakuljetus ja ihmiskauppa ovat yhteydessä toisiinsa; ottaa huomioon, että ihmiskauppaverkostot mainostavat palvelujaan potentiaalisille muuttajille muun muassa internetissä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ihmissalakuljetus ja ihmiskauppa ovat yhteydessä toisiinsa; ottaa huomioon, että ihmiskauppaverkostot mainostavat palvelujaan potentiaalisille muuttajille muun muassa internetissä;

| M. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa ja ihmisten salakuljetus eivät valitettavasti ole mikään ohimenevä ilmiö ja että lähivuosina ne todennäköisesti yleistyvät, koska konfliktialueet, sortohallitukset tai taloudelliset tilanteet maailmassa ovat kasvualusta ihmiskauppiaiden ja salakuljettajien rikolliselle toiminnalle; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa ja ihmisten salakuljetus eivät valitettavasti ole mikään ohimenevä ilmiö ja että lähivuosina ne todennäköisesti yleistyvät, koska konfliktialueet, sortohallitukset tai taloudelliset tilanteet maailmassa ovat kasvualusta ihmiskauppiaiden ja salakuljettajien rikolliselle toiminnalle;

| N. | ottaa huomioon, että laittomat muuttovirrat lisäävät ihmiskaupan riskiä, sillä laittomat muuttajat ovat erityisen alttiita joutumaan ihmiskaupan uhreiksi haavoittuvuutensa ja laittoman asemansa vuoksi; ottaa huomioon, että näiden maahanpyrkijöiden joukossa erityisen kohderyhmän ihmiskauppaverkostoille muodostavat ilman huoltajaa kolmansista maista tulevat alaikäiset, joita on merkittävä osa Eurooppaan tulevista maahanpyrkijöistä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että laittomat muuttovirrat lisäävät ihmiskaupan riskiä, sillä laittomat muuttajat ovat erityisen alttiita joutumaan ihmiskaupan uhreiksi haavoittuvuutensa ja laittoman asemansa vuoksi; ottaa huomioon, että näiden maahanpyrkijöiden joukossa erityisen kohderyhmän ihmiskauppaverkostoille muodostavat ilman huoltajaa kolmansista maista tulevat alaikäiset, joita on merkittävä osa Eurooppaan tulevista maahanpyrkijöistä;

| O. | toteaa, että ihmiskauppa on alueellinen ja maailmanlaajuinen ongelma, jota ei voida aina käsitellä yksinomaan kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että ihmiskauppa on alueellinen ja maailmanlaajuinen ongelma, jota ei voida aina käsitellä yksinomaan kansallisella tasolla;

| P. | ottaa huomioon, että viimeisimmän Global Slavery Index -julkaisun mukaan maailmassa arvioidaan olevan 35,8 miljoonaa ihmistä, joita pidetään nykyaikaista orjuutta muistuttavissa oloissa, mikä merkitsee sitä, että ihmiskauppa on erittäin yleistä ja se koskettaa koko maailmaa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että viimeisimmän Global Slavery Index -julkaisun mukaan maailmassa arvioidaan olevan 35,8 miljoonaa ihmistä, joita pidetään nykyaikaista orjuutta muistuttavissa oloissa, mikä merkitsee sitä, että ihmiskauppa on erittäin yleistä ja se koskettaa koko maailmaa;

| Q. | ottaa huomioon, että ihmiskaupan aiemmat ja uudet suuntaukset ilmenevät eri muodoissa ja vaihtelevat suuresti eri alueiden välillä ja aluetta pienempien maantieteellisten yksiköiden sisällä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että ihmiskaupan aiemmat ja uudet suuntaukset ilmenevät eri muodoissa ja vaihtelevat suuresti eri alueiden välillä ja aluetta pienempien maantieteellisten yksiköiden sisällä;

| R. | ottaa huomioon, ettei ihmiskauppa ilmiönä koske ainoastaan vähemmän kehittyneinä pidettyjä maita, vaan sitä esiintyy piilotetummassa muodossa myös kehittyneissä maissa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, ettei ihmiskauppa ilmiönä koske ainoastaan vähemmän kehittyneinä pidettyjä maita, vaan sitä esiintyy piilotetummassa muodossa myös kehittyneissä maissa;

| S. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen työjärjestön mukaan arvioidusta pakkotyön ja seksuaalisen hyväksikäytön uhrien kokonaismäärästä on Aasian ja Tyynenmeren alueella 56 prosenttia, mikä on ylivoimaisesti suurin osuus maailmassa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen työjärjestön mukaan arvioidusta pakkotyön ja seksuaalisen hyväksikäytön uhrien kokonaismäärästä on Aasian ja Tyynenmeren alueella 56 prosenttia, mikä on ylivoimaisesti suurin osuus maailmassa;

| T. | ottaa huomioon, että koko maailmassa arviolta 300 000 lasta osallistuu aseellisiin konflikteihin; ottaa huomioon, että lapsikauppa on yleisintä Afrikassa, missä lapsia myydään sotilaiksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että koko maailmassa arviolta 300 000 lasta osallistuu aseellisiin konflikteihin; ottaa huomioon, että lapsikauppa on yleisintä Afrikassa, missä lapsia myydään sotilaiksi;

| U. | toteaa, että Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä 95 prosenttia esiin tulleista uhreista on aikuisia; ottaa huomioon, että Lähi-idän maat ovat pääasiassa siirtotyöläisten kohdemaita, joissa niin kutsuttu Kafala-sponsorointijärjestelmä sitoo työntekijät tiettyyn työnantajaan, mikä luo otolliset olosuhteet väärinkäytöksille ja työntekijöiden hyväksikäytölle ja saattaa toisinaan johtaa käytännössä pakkotyöhön; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä 95 prosenttia esiin tulleista uhreista on aikuisia; ottaa huomioon, että Lähi-idän maat ovat pääasiassa siirtotyöläisten kohdemaita, joissa niin kutsuttu Kafala-sponsorointijärjestelmä sitoo työntekijät tiettyyn työnantajaan, mikä luo otolliset olosuhteet väärinkäytöksille ja työntekijöiden hyväksikäytölle ja saattaa toisinaan johtaa käytännössä pakkotyöhön;

| V. | ottaa huomioon, että EU:n itäisissä naapurimaissa seksuaalinen hyväksikäyttö on raportoitujen ihmiskauppatapausten pääasiallinen syy; ottaa huomioon, että järjestelmällisen syrjinnän ja rasismin vuoksi sekä mies- että naispuoliset romaniyhteisöjen edustajat ovat erityisen haavoittuvia eri tarkoituksissa harjoitettavalle ihmiskaupalle; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että EU:n itäisissä naapurimaissa seksuaalinen hyväksikäyttö on raportoitujen ihmiskauppatapausten pääasiallinen syy; ottaa huomioon, että järjestelmällisen syrjinnän ja rasismin vuoksi sekä mies- että naispuoliset romaniyhteisöjen edustajat ovat erityisen haavoittuvia eri tarkoituksissa harjoitettavalle ihmiskaupalle;

| W. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden ja Europolin sekä ihmiskaupan uhrien lähtö- ja kauttakulkumaiden välinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää ihmiskauppaverkostojen torjunnassa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden ja Europolin sekä ihmiskaupan uhrien lähtö- ja kauttakulkumaiden välinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää ihmiskauppaverkostojen torjunnassa;

| X. | ottaa huomioon, että EU on määritellyt joukon ensisijaisia maita ja alueita tehostaakseen edelleen ja sujuvoittaakseen ihmiskaupan torjumiseksi tehtävää yhteistyötä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että EU on määritellyt joukon ensisijaisia maita ja alueita tehostaakseen edelleen ja sujuvoittaakseen ihmiskaupan torjumiseksi tehtävää yhteistyötä;

| Y. | ottaa huomioon, että komissio nimitti vuonna 2010 EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin, jonka tehtävänä on parantaa koordinointia ja yhdenmukaisuutta EU:n toimielimien, virastojen ja jäsenvaltioiden välillä sekä muihin kuin EU:n jäsenvaltioihin ja kansainvälisiin toimijoihin nähden; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että komissio nimitti vuonna 2010 EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin, jonka tehtävänä on parantaa koordinointia ja yhdenmukaisuutta EU:n toimielimien, virastojen ja jäsenvaltioiden välillä sekä muihin kuin EU:n jäsenvaltioihin ja kansainvälisiin toimijoihin nähden;

Ihmiskaupan maailmanlaajuiset suuntaukset

| 1. | tuomitsee ja torjuu nimenomaisesti ihmiskaupan sen ollessa kasvava inhimilliseen kärsimykseen perustuva elinkeino, joka koskettaa kaikkia yhteiskuntia ja talouksia syvästi ja pysyvästi; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee ja torjuu nimenomaisesti ihmiskaupan sen ollessa kasvava inhimilliseen kärsimykseen perustuva elinkeino, joka koskettaa kaikkia yhteiskuntia ja talouksia syvästi ja pysyvästi;

| 2. | korostaa, että ihmiskauppa on orjuuden nykyaikainen muoto, hyvin vakava rikos ja yksi räikeimmistä ihmisoikeusrikkomuksista, jota ei voida hyväksyä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja myös sukupuolten tasa-arvoon perustuvissa yhteiskunnissa; uskoo myös, että ihmiskauppaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti siten, että keskitytään seksuaalisen hyväksikäytön lisäksi myös pakkotyöhön, elinkauppaan, pakkokerjäämiseen, pakkoavioliittoihin, lapsisotilaisiin ja vauvojen myymiseen; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että ihmiskauppa on orjuuden nykyaikainen muoto, hyvin vakava rikos ja yksi räikeimmistä ihmisoikeusrikkomuksista, jota ei voida hyväksyä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja myös sukupuolten tasa-arvoon perustuvissa yhteiskunnissa; uskoo myös, että ihmiskauppaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti siten, että keskitytään seksuaalisen hyväksikäytön lisäksi myös pakkotyöhön, elinkauppaan, pakkokerjäämiseen, pakkoavioliittoihin, lapsisotilaisiin ja vauvojen myymiseen;

| 3. | muistuttaa, että ihmiskauppa on kansainvälistä ja maailmanlaajuista rikollisuutta, ja että kaikissa toimissa, joilla pyritään torjumaan sitä, olisi otettava huomioon perussyyt ja maailmanlaajuiset suuntaukset; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää noudattaa yhdenmukaista lähestymistapaa ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n politiikan sisäisiin ja ulkoisiin ulottuvuuksiin; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että ihmiskauppa on kansainvälistä ja maailmanlaajuista rikollisuutta, ja että kaikissa toimissa, joilla pyritään torjumaan sitä, olisi otettava huomioon perussyyt ja maailmanlaajuiset suuntaukset; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää noudattaa yhdenmukaista lähestymistapaa ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n politiikan sisäisiin ja ulkoisiin ulottuvuuksiin;

| 4. | ottaa huomioon, että ihmiskauppaa harjoitetaan järjestäytyneen rikollisuuden muodossa niin ulkorajat ylittävästi kuin sisärajojen sisäpuolella, minkä vuoksi tarvitaan ihmiskaupan torjuntaa koskevaa voimakasta sisäistä sääntelyä ja maiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon, että ihmiskauppaa harjoitetaan järjestäytyneen rikollisuuden muodossa niin ulkorajat ylittävästi kuin sisärajojen sisäpuolella, minkä vuoksi tarvitaan ihmiskaupan torjuntaa koskevaa voimakasta sisäistä sääntelyä ja maiden välistä yhteistyötä;

| 5. | pitää valitettavana, että monilta mailta puuttuu vieläkin asianmukainen lainsäädäntö ihmiskaupan kriminalisoimiseksi ja torjumiseksi tehokkaalla tavalla; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana, että monilta mailta puuttuu vieläkin asianmukainen lainsäädäntö ihmiskaupan kriminalisoimiseksi ja torjumiseksi tehokkaalla tavalla;

| 6. | pitää myös valitettavana sääntelyn ja sen täytäntöönpanon välistä merkittävää eroa, mukaan lukien yhtäältä uhrien rajoitettu tai olematon oikeus oikeussuojakeinoihin ja toisaalta rikoksiin syyllistyneiden puutteellinen syytteeseenpano; |
| --- | --- |

6.

pitää myös valitettavana sääntelyn ja sen täytäntöönpanon välistä merkittävää eroa, mukaan lukien yhtäältä uhrien rajoitettu tai olematon oikeus oikeussuojakeinoihin ja toisaalta rikoksiin syyllistyneiden puutteellinen syytteeseenpano;

| 7. | pitää erityisen valitettavana, että uhrien tunnistaminen jää edelleen huomattavasti alle ihmiskaupan uhrien määrästä tehtyjen arvioiden ja että syytteeseenpanoaste on edelleen äärimmäisen alhainen; on edelleen syvästi huolissaan siitä, että suuri osa ihmiskaupan uhreista jää ilman asianmukaista tukea, suojelua ja toimenpiteitä heidän perusoikeuksiensa loukkaamisen hyvittämiseksi; |
| --- | --- |

7.

pitää erityisen valitettavana, että uhrien tunnistaminen jää edelleen huomattavasti alle ihmiskaupan uhrien määrästä tehtyjen arvioiden ja että syytteeseenpanoaste on edelleen äärimmäisen alhainen; on edelleen syvästi huolissaan siitä, että suuri osa ihmiskaupan uhreista jää ilman asianmukaista tukea, suojelua ja toimenpiteitä heidän perusoikeuksiensa loukkaamisen hyvittämiseksi;

| 8. | muistuttaa, että ihmiskaupan uhrit ovat usein ”näkymättömiä ihmisiä” maassa, jossa heitä käytetään hyväksi; ottaa huomioon, että he kohtaavat kulttuurisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta johtuvia ongelmia ja että tästä syystä heidän on entistä vaikeampaa ilmiantaa rikoksia, joiden uhreiksi he ovat joutuneet; korostaa, että ongelmat ovat vielä pahempia naisten ja lasten kaltaisten erityisen haavoittuvassa asemassa olevien uhriryhmien tapauksessa; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että ihmiskaupan uhrit ovat usein ”näkymättömiä ihmisiä” maassa, jossa heitä käytetään hyväksi; ottaa huomioon, että he kohtaavat kulttuurisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta johtuvia ongelmia ja että tästä syystä heidän on entistä vaikeampaa ilmiantaa rikoksia, joiden uhreiksi he ovat joutuneet; korostaa, että ongelmat ovat vielä pahempia naisten ja lasten kaltaisten erityisen haavoittuvassa asemassa olevien uhriryhmien tapauksessa;

| 9. | painottaa, että seksipalvelujen kysyntä kehittyneissä maissa pitää yllä ihmiskauppaa kehitysmaista ja asettaa ihmiset, varsinkin naiset ja tytöt, haavoittuvaan asemaan; kehottaa jäsenvaltioita kriminalisoimaan ihmiskaupan uhrien palvelujen tietoisen käytön; |
| --- | --- |

9.

painottaa, että seksipalvelujen kysyntä kehittyneissä maissa pitää yllä ihmiskauppaa kehitysmaista ja asettaa ihmiset, varsinkin naiset ja tytöt, haavoittuvaan asemaan; kehottaa jäsenvaltioita kriminalisoimaan ihmiskaupan uhrien palvelujen tietoisen käytön;

| 10. | palauttaa mieliin, että kansainvälisesti järjestäytyneet ryhmät kuljettavat uhrejaan joko väkisin tai väärien lupausten perusteella harhaanjohdettujen uhrien suostumuksella erityisesti seksikauppaa varten rikkaammille alueille, joista suosituimpia ovat Euroopan maat, joissa on rikkaita asiakkaita; |
| --- | --- |

10.

palauttaa mieliin, että kansainvälisesti järjestäytyneet ryhmät kuljettavat uhrejaan joko väkisin tai väärien lupausten perusteella harhaanjohdettujen uhrien suostumuksella erityisesti seksikauppaa varten rikkaammille alueille, joista suosituimpia ovat Euroopan maat, joissa on rikkaita asiakkaita;

| 11. | toteaa, että Europolin esikuntapäällikön antaman lehdistötiedotteen mukaan yli 10 000 yksin tullutta pakolais- ja maahanpyrkijälasta on kadonnut Euroopassa; kiinnittää EU:n ja jäsenvaltioiden huomion siihen, että monet kyseisistä lapsista on pakotettu seksikaupparinkeihin, kerjäläisiksi, laittomille ja tuottoisille elinsiirtomarkkinoille tai orjakaupan uhreiksi; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että Europolin esikuntapäällikön antaman lehdistötiedotteen mukaan yli 10 000 yksin tullutta pakolais- ja maahanpyrkijälasta on kadonnut Euroopassa; kiinnittää EU:n ja jäsenvaltioiden huomion siihen, että monet kyseisistä lapsista on pakotettu seksikaupparinkeihin, kerjäläisiksi, laittomille ja tuottoisille elinsiirtomarkkinoille tai orjakaupan uhreiksi;

| 12. | korostaa, että on tärkeää tehdä selvä ero ihmiskaupan ja maahanpyrkijöiden salakuljetuksen välille; panee merkille, että maahanpyrkijöiden salakuljetus on myös yksi rikollisverkostojen ja järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan muodoista ja että se voi johtaa ihmiskauppaan, mutta korostaa kuitenkin, että nämä kaksi käsitettä edellyttävät erilaisia oikeudellisia ja käytännön ratkaisuja ja niihin liittyy erilaisia valtioiden velvoitteita; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kouluttamaan henkilöstöä, jonka tehtävänä on vastaanottaa ja tunnistaa maahanpyrkijät/turvapaikanhakijat, käyttämällä erityisiä valistusohjelmia, joiden ansiosta voidaan tehdä selvä ero maahanpyrkijöiden salakuljetuksen ja ihmiskaupan välillä ja tunnistaa erityisesti ihmiskaupan lapsiuhrit ja yksin saapuvat lapset, jotka ovat vaarassa joutua ihmiskaupan uhreiksi, sekä suojella heitä; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että on tärkeää tehdä selvä ero ihmiskaupan ja maahanpyrkijöiden salakuljetuksen välille; panee merkille, että maahanpyrkijöiden salakuljetus on myös yksi rikollisverkostojen ja järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan muodoista ja että se voi johtaa ihmiskauppaan, mutta korostaa kuitenkin, että nämä kaksi käsitettä edellyttävät erilaisia oikeudellisia ja käytännön ratkaisuja ja niihin liittyy erilaisia valtioiden velvoitteita; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kouluttamaan henkilöstöä, jonka tehtävänä on vastaanottaa ja tunnistaa maahanpyrkijät/turvapaikanhakijat, käyttämällä erityisiä valistusohjelmia, joiden ansiosta voidaan tehdä selvä ero maahanpyrkijöiden salakuljetuksen ja ihmiskaupan välillä ja tunnistaa erityisesti ihmiskaupan lapsiuhrit ja yksin saapuvat lapset, jotka ovat vaarassa joutua ihmiskaupan uhreiksi, sekä suojella heitä;

| 13. | muistuttaa, että salakuljetettavat ovat antaneet suostumuksensa salakuljetukseen, joka päättyy heidän saapuessaan määränpäähänsä, kun taas ihmiskaupan uhreja käytetään hyväksi pakottamalla, huijaamalla ja hyväksikäyttämällä ilman minkäänlaista suostumusta; korostaa, että näillä kahdella ilmiöllä voi olla myös yhteneväisyyksiä, sillä niihin sisältyy riski siitä, että rikollisryhmät, jotka salakuljettavat pakolaisia ja muita EU:hun pyrkiviä, voivat pakottaa heidät hyväksikäytettäviksi ihmiskaupan uhreiksi, mikä koskee erityisesti ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja yksin matkustavia naisia; kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään huomiota tähän päällekkäisyyteen maidensa poliisitoiminnassa, oikeudellisessa yhteistyössä ja lainvalvontatoiminnassa; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että salakuljetettavat ovat antaneet suostumuksensa salakuljetukseen, joka päättyy heidän saapuessaan määränpäähänsä, kun taas ihmiskaupan uhreja käytetään hyväksi pakottamalla, huijaamalla ja hyväksikäyttämällä ilman minkäänlaista suostumusta; korostaa, että näillä kahdella ilmiöllä voi olla myös yhteneväisyyksiä, sillä niihin sisältyy riski siitä, että rikollisryhmät, jotka salakuljettavat pakolaisia ja muita EU:hun pyrkiviä, voivat pakottaa heidät hyväksikäytettäviksi ihmiskaupan uhreiksi, mikä koskee erityisesti ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja yksin matkustavia naisia; kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään huomiota tähän päällekkäisyyteen maidensa poliisitoiminnassa, oikeudellisessa yhteistyössä ja lainvalvontatoiminnassa;

| 14. | panee merkille, että rikollisverkostot käyttävät yhä enemmän internetiä ja sosiaalisia verkostoja uhrien rekrytointiin ja hyväksikäyttöön; kehottaa siksi EU:ta ja jäsenvaltioita keskittämään ihmiskaupan torjunnassa riittävästi toimia teknologiaan ja asiantuntemukseen, jotta tunnistetaan, havaitaan ja torjutaan rikollisverkostojen harjoittama internetin väärinkäyttö, jolla pyritään rekrytoimaan uhreja ja tarjoamaan palveluita, joiden tavoitteena on uhrien hyväksikäyttö; |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että rikollisverkostot käyttävät yhä enemmän internetiä ja sosiaalisia verkostoja uhrien rekrytointiin ja hyväksikäyttöön; kehottaa siksi EU:ta ja jäsenvaltioita keskittämään ihmiskaupan torjunnassa riittävästi toimia teknologiaan ja asiantuntemukseen, jotta tunnistetaan, havaitaan ja torjutaan rikollisverkostojen harjoittama internetin väärinkäyttö, jolla pyritään rekrytoimaan uhreja ja tarjoamaan palveluita, joiden tavoitteena on uhrien hyväksikäyttö;

| 15. | on tietoinen tieto- ja viestintätekniikan merkityksestä ja roolista ihmiskaupassa ja toteaa, että vaikka tekniikkaa käytetäänkin uhrien värväämisen ja hyväksikäytön helpottamiseen, sitä voidaan käyttää myös ihmiskaupan estämisen välineenä; katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan roolia ihmiskaupassa olisi tutkittava enemmän; |
| --- | --- |

15.

on tietoinen tieto- ja viestintätekniikan merkityksestä ja roolista ihmiskaupassa ja toteaa, että vaikka tekniikkaa käytetäänkin uhrien värväämisen ja hyväksikäytön helpottamiseen, sitä voidaan käyttää myös ihmiskaupan estämisen välineenä; katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan roolia ihmiskaupassa olisi tutkittava enemmän;

| 16. | kehottaa komissiota tarkastelemaan internetin käyttöä ihmiskaupassa, erityisesti verkossa tapahtuvan seksuaalisen hyväksikäytön kannalta; pyytää Europolia tehostamaan EU IRUn (EU:n internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevä yksikkö) toimintaa verkossa tapahtuvan ihmiskaupan torjumiseksi, jotta ihmiskauppaan liittyvä aineisto voidaan havaita, siitä voidaan ilmoittaa ja se voidaan poistaa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota tarkastelemaan internetin käyttöä ihmiskaupassa, erityisesti verkossa tapahtuvan seksuaalisen hyväksikäytön kannalta; pyytää Europolia tehostamaan EU IRUn (EU:n internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevä yksikkö) toimintaa verkossa tapahtuvan ihmiskaupan torjumiseksi, jotta ihmiskauppaan liittyvä aineisto voidaan havaita, siitä voidaan ilmoittaa ja se voidaan poistaa;

| 17. | pyytää komissiota mukauttamaan kolmansien maiden kanssa tekemäänsä yhteistyötä ja ottamaan huomioon internetissä tapahtuvaa ihmiskauppaa koskevan uuden tilanteen; kehottaa komissiota ja Europolia harkitsemaan yhteistyön mahdollisuutta kyberrikollisuutta torjuvien eurooppalaisten elinten (erityisesti Europolin) ja kolmansien maiden elinten välillä; pyytää komissiota myös harkitsemaan kaikkia hyödyllisiä yhteistyömuotoja internetpalveluntarjoajien kanssa ihmiskauppaan liittyvän verkkosisällön tunnistamiseksi ja torjumiseksi; pyytää komissiota tiedottamaan asianmukaisesti parlamentille; |
| --- | --- |

17.

pyytää komissiota mukauttamaan kolmansien maiden kanssa tekemäänsä yhteistyötä ja ottamaan huomioon internetissä tapahtuvaa ihmiskauppaa koskevan uuden tilanteen; kehottaa komissiota ja Europolia harkitsemaan yhteistyön mahdollisuutta kyberrikollisuutta torjuvien eurooppalaisten elinten (erityisesti Europolin) ja kolmansien maiden elinten välillä; pyytää komissiota myös harkitsemaan kaikkia hyödyllisiä yhteistyömuotoja internetpalveluntarjoajien kanssa ihmiskauppaan liittyvän verkkosisällön tunnistamiseksi ja torjumiseksi; pyytää komissiota tiedottamaan asianmukaisesti parlamentille;

Ihmiskauppatalous

| 18. | pitää tuomittavana sitä, että ihmiskauppa on erittäin tuottoisaa liiketoimintaa ja että tällaisesta rikollisesta toiminnasta saadut tulot siirtyvät suurelta osin maailmanlaajuiseen talouteen ja rahoitusjärjestelmään; pitää tuomittavana, että kaikkein organisoituneimmat ja vaikutusvaltaisimmat kansainväliset rikollisjärjestöt osallistuvat ihmiskauppaan ja ovat luoneet todellisen kansainvälisen ja monihaaraisen rikollisverkoston; kehottaa kaikkia valtioita ja alan toimijoita muuttamaan ihmiskaupan vähäisen riskin / korkean tuoton liiketoiminta-alasta suuren riskin / alhaisen tuoton liiketoiminta-alaksi; |
| --- | --- |

18.

pitää tuomittavana sitä, että ihmiskauppa on erittäin tuottoisaa liiketoimintaa ja että tällaisesta rikollisesta toiminnasta saadut tulot siirtyvät suurelta osin maailmanlaajuiseen talouteen ja rahoitusjärjestelmään; pitää tuomittavana, että kaikkein organisoituneimmat ja vaikutusvaltaisimmat kansainväliset rikollisjärjestöt osallistuvat ihmiskauppaan ja ovat luoneet todellisen kansainvälisen ja monihaaraisen rikollisverkoston; kehottaa kaikkia valtioita ja alan toimijoita muuttamaan ihmiskaupan vähäisen riskin / korkean tuoton liiketoiminta-alasta suuren riskin / alhaisen tuoton liiketoiminta-alaksi;

| 19. | katsoo, että talousrikostutkinta rikoksella hankittujen varojen jäljittämiseksi, takavarikoimiseksi ja saamiseksi takaisin sekä rahanpesun torjuntatoimet näyttelevät ihmiskaupan torjunnassa keskeistä osaa; muistuttaa, että tarvitaan lisää tietoa rahanpesusta ja että siihen on kiinnitettävä enemmän huomiota; pitää valitettavana, että sellaisten toimenpiteiden käyttö, joilla kerätään, analysoidaan ja jaetaan taloudellista tietoa ihmiskauppaa koskevien rikosten tutkinnan tukemiseksi, on edelleen rajallista ja aiheuttaa usein ongelmia, kun talousrikosten tutkinta pyritään sisällyttämään kaikilta osin ihmiskauppatapauksiin; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vahvistamaan yhteistyötään, koordinointiaan ja tietojen siirtoa kolmansien maiden kanssa rikollisella toiminnalla hankittujen tulojen paikallistamiseksi ja takavarikoimiseksi; kehottaa hyödyntämään takavarikoituja varoja ihmiskaupan uhrien tukemiseen ja korvauksien maksamiseen; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että talousrikostutkinta rikoksella hankittujen varojen jäljittämiseksi, takavarikoimiseksi ja saamiseksi takaisin sekä rahanpesun torjuntatoimet näyttelevät ihmiskaupan torjunnassa keskeistä osaa; muistuttaa, että tarvitaan lisää tietoa rahanpesusta ja että siihen on kiinnitettävä enemmän huomiota; pitää valitettavana, että sellaisten toimenpiteiden käyttö, joilla kerätään, analysoidaan ja jaetaan taloudellista tietoa ihmiskauppaa koskevien rikosten tutkinnan tukemiseksi, on edelleen rajallista ja aiheuttaa usein ongelmia, kun talousrikosten tutkinta pyritään sisällyttämään kaikilta osin ihmiskauppatapauksiin; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vahvistamaan yhteistyötään, koordinointiaan ja tietojen siirtoa kolmansien maiden kanssa rikollisella toiminnalla hankittujen tulojen paikallistamiseksi ja takavarikoimiseksi; kehottaa hyödyntämään takavarikoituja varoja ihmiskaupan uhrien tukemiseen ja korvauksien maksamiseen;

| 20. | vaatii hallituksia noudattamaan asianmukaista huolellisuutta korruption torjunnassa, sillä korruptio edistää ihmiskauppaa, ja selvittämään ja torjumaan julkisen sektorin osallistumista ihmiskauppaan tai sen katsomista läpi sormien, myös varmistamalla, että julkisen sektorin työntekijöitä koulutetaan tunnistamaan ihmiskauppatapaukset ja että heidän tuekseen laaditaan sisäisiä suuntaviivoja epäilyttävien tapauksien tarkastelemista varten; |
| --- | --- |

20.

vaatii hallituksia noudattamaan asianmukaista huolellisuutta korruption torjunnassa, sillä korruptio edistää ihmiskauppaa, ja selvittämään ja torjumaan julkisen sektorin osallistumista ihmiskauppaan tai sen katsomista läpi sormien, myös varmistamalla, että julkisen sektorin työntekijöitä koulutetaan tunnistamaan ihmiskauppatapaukset ja että heidän tuekseen laaditaan sisäisiä suuntaviivoja epäilyttävien tapauksien tarkastelemista varten;

| 21. | muistuttaa, että värväykseen liittyviä väärinkäytöksiä näyttää esiintyvän monissa maissa ja monilla alueilla ja, kiinnittämättä huomiota siihen, missä maissa niitä esiintyy, panee merkille, että tällaiset väärinkäytökset liittyvät läheisesti ihmiskauppaan, joko sellaisten värväystoimistojen taholta, jotka ovat suoraan osallisina ihmiskauppaan harhaanjohtavien tai pakottavien värväyskäytäntöjen välityksellä, tai siten, että edistetään hyväksikäytölle altistumista vaatimalla korkeita värväysmaksuja, millä asetetaan erityisesti maahanpyrkijät ja alhaisen osaamistason työntekijät taloudellisesti haavoittuvaan tai riippuvaiseen asemaan; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että värväykseen liittyviä väärinkäytöksiä näyttää esiintyvän monissa maissa ja monilla alueilla ja, kiinnittämättä huomiota siihen, missä maissa niitä esiintyy, panee merkille, että tällaiset väärinkäytökset liittyvät läheisesti ihmiskauppaan, joko sellaisten värväystoimistojen taholta, jotka ovat suoraan osallisina ihmiskauppaan harhaanjohtavien tai pakottavien värväyskäytäntöjen välityksellä, tai siten, että edistetään hyväksikäytölle altistumista vaatimalla korkeita värväysmaksuja, millä asetetaan erityisesti maahanpyrkijät ja alhaisen osaamistason työntekijät taloudellisesti haavoittuvaan tai riippuvaiseen asemaan;

| 22. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään kolmansien maiden kanssa ihmiskaupan kaikkien vaiheiden tutkimiseksi värväysvaihe mukaan lukien, tietojenvaihdon parantamiseksi ja ennaltaehkäisevien operaatioiden ja (talousrikoksia koskevien) tutkimusten käynnistämiseksi sekä syytteiden nostamiseksi; kehottaa kaikkia valtioita parantamaan rekrytointitoimistojen valvontaa ja sääntelyä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään kolmansien maiden kanssa ihmiskaupan kaikkien vaiheiden tutkimiseksi värväysvaihe mukaan lukien, tietojenvaihdon parantamiseksi ja ennaltaehkäisevien operaatioiden ja (talousrikoksia koskevien) tutkimusten käynnistämiseksi sekä syytteiden nostamiseksi; kehottaa kaikkia valtioita parantamaan rekrytointitoimistojen valvontaa ja sääntelyä;

| 23. | korostaa, että tilanteessa, jossa kolmannen maan kansalainen viedään pois kotimaastaan ja tuodaan EU:hun (tai jossa EU:n kansalainen viedään toiseen jäsenvaltioon) prostituutiota tai muita seksuaalisen hyväksikäytön tai pakkotyön muotoja varten, ei voi olla kyse pätevästä suostumuksesta; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että tilanteessa, jossa kolmannen maan kansalainen viedään pois kotimaastaan ja tuodaan EU:hun (tai jossa EU:n kansalainen viedään toiseen jäsenvaltioon) prostituutiota tai muita seksuaalisen hyväksikäytön tai pakkotyön muotoja varten, ei voi olla kyse pätevästä suostumuksesta;

| 24. | katsoo, että hallitusten olisi edistettävä monet sidosryhmät kattavaa vuoropuhelua ja kumppanuuksia liikeyritysten, ihmiskaupan torjunnan ammattilaisten ja kansalaisjärjestöjen saattamiseksi yhteen, ihmiskaupan vastaisten yhteisten toimien toteuttamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että työntekijöiden keskeisiä oikeuksia noudatetaan; kehottaa hallituksia myös ottamaan käyttöön oikeudellisia toimenpiteitä tuotteiden toimitusketjun avoimuuden ja jäljitettävyyden varmistamiseksi, ja kehottaa yhtiöitä raportoimaan paremmin siitä, mitä ne ovat tehneet ihmiskaupan poistamiseksi omista toimitusketjuistaan; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään aktiivisesti yhteistyötä kansallisten ja kansainvälisten yhtiöiden kanssa sen varmistamiseksi, että niiden tuotteet valmistetaan toimitusketjun kaikissa vaiheissa ilman hyväksikäyttöä, ja saattamaan ne vastuuseen, jos niiden tai niihin sidoksissa olevien yritysten tai alihankkijoiden toimitusketjun jossakin vaiheessa esiintyy ihmiskauppaa; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että hallitusten olisi edistettävä monet sidosryhmät kattavaa vuoropuhelua ja kumppanuuksia liikeyritysten, ihmiskaupan torjunnan ammattilaisten ja kansalaisjärjestöjen saattamiseksi yhteen, ihmiskaupan vastaisten yhteisten toimien toteuttamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että työntekijöiden keskeisiä oikeuksia noudatetaan; kehottaa hallituksia myös ottamaan käyttöön oikeudellisia toimenpiteitä tuotteiden toimitusketjun avoimuuden ja jäljitettävyyden varmistamiseksi, ja kehottaa yhtiöitä raportoimaan paremmin siitä, mitä ne ovat tehneet ihmiskaupan poistamiseksi omista toimitusketjuistaan; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään aktiivisesti yhteistyötä kansallisten ja kansainvälisten yhtiöiden kanssa sen varmistamiseksi, että niiden tuotteet valmistetaan toimitusketjun kaikissa vaiheissa ilman hyväksikäyttöä, ja saattamaan ne vastuuseen, jos niiden tai niihin sidoksissa olevien yritysten tai alihankkijoiden toimitusketjun jossakin vaiheessa esiintyy ihmiskauppaa;

| 25. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ryhtymään avoimessa hallitustenvälisessä työryhmässä rakentaviin neuvotteluihin monikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä sekä ihmisoikeuksia koskevan oikeudellisesti sitovan kansainvälisen säädöksen laatimiseksi, ja panemaan täytäntöön yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet; |
| --- | --- |

25.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ryhtymään avoimessa hallitustenvälisessä työryhmässä rakentaviin neuvotteluihin monikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä sekä ihmisoikeuksia koskevan oikeudellisesti sitovan kansainvälisen säädöksen laatimiseksi, ja panemaan täytäntöön yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet;

Hyväksikäytön erilaiset muodot

| 26. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet pakkotyön torjumiseksi ulkomailla sijaitsevissa EU:n teollisuuslaitoksissa ja soveltamaan niiden suhteissa kolmansiin maihin työelämän normeja ja noudattamaan niitä sekä tukemaan hallituksia sellaisen työlainsäädännön hyväksymisessä, jossa vahvistetaan työntekijöiden – myös ulkomaalaisten työntekijöiden – vähimmäissuojelua koskevat normit, ja varmistamaan, että kolmansissa maissa toimivat EU:n yhtiöt noudattavat näitä normeja; kehottaa hallituksia panemaan täytäntöön työlainsäädäntöä, kohtelemaan kaikkia työntekijöitä oikeudenmukaisesti taaten kaikille työntekijöille samat oikeudet näiden kansallisuudesta tai alkuperästä riippumatta sekä poistamaan korruption; kehottaa tekemään enemmän kansainvälistä yhteistyötä, jotta vahvistetaan työvoiman muuttoliikettä koskevaa politiikkaa, ja laatimaan ja panemaan täytäntöön työntekijöiden rekrytoijia koskevaa parempaa lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet pakkotyön torjumiseksi ulkomailla sijaitsevissa EU:n teollisuuslaitoksissa ja soveltamaan niiden suhteissa kolmansiin maihin työelämän normeja ja noudattamaan niitä sekä tukemaan hallituksia sellaisen työlainsäädännön hyväksymisessä, jossa vahvistetaan työntekijöiden – myös ulkomaalaisten työntekijöiden – vähimmäissuojelua koskevat normit, ja varmistamaan, että kolmansissa maissa toimivat EU:n yhtiöt noudattavat näitä normeja; kehottaa hallituksia panemaan täytäntöön työlainsäädäntöä, kohtelemaan kaikkia työntekijöitä oikeudenmukaisesti taaten kaikille työntekijöille samat oikeudet näiden kansallisuudesta tai alkuperästä riippumatta sekä poistamaan korruption; kehottaa tekemään enemmän kansainvälistä yhteistyötä, jotta vahvistetaan työvoiman muuttoliikettä koskevaa politiikkaa, ja laatimaan ja panemaan täytäntöön työntekijöiden rekrytoijia koskevaa parempaa lainsäädäntöä;

| 27. | vaatii noudattamaan kaikkialla maailmassa paremmin Kansainvälisen työjärjestön työelämän perusnormeja sekä ympäristönormeja kaikissa vaiheissa esimerkiksi sosiaaliturvaa ja työsuojelutarkastuksia tehostamalla; kehottaa ratifioimaan ja panemaan täytäntöön Kansainvälisen työjärjestön kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen (2011) (nro 189) ja saattamaan sen määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöä myös diplomaattiasuntojen kotitaloustyöntekijöitä silmällä pitäen; |
| --- | --- |

27.

vaatii noudattamaan kaikkialla maailmassa paremmin Kansainvälisen työjärjestön työelämän perusnormeja sekä ympäristönormeja kaikissa vaiheissa esimerkiksi sosiaaliturvaa ja työsuojelutarkastuksia tehostamalla; kehottaa ratifioimaan ja panemaan täytäntöön Kansainvälisen työjärjestön kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen (2011) (nro 189) ja saattamaan sen määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöä myös diplomaattiasuntojen kotitaloustyöntekijöitä silmällä pitäen;

| 28. | korostaa, että selvä yhteys seksuaalisiin tarkoituksiin harjoitettavan ihmiskaupan ja prostituution välillä edellyttää ryhtymistä toimenpiteisiin, joilla prostituution kysynnästä tehdään loppu; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että selvä yhteys seksuaalisiin tarkoituksiin harjoitettavan ihmiskaupan ja prostituution välillä edellyttää ryhtymistä toimenpiteisiin, joilla prostituution kysynnästä tehdään loppu;

| 29. | toteaa, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita pakkoprostituution uhrien on vaikea saada psykologista hoitoa ja näin ollen he joutuvat turvautumaan lähes yksinomaan hyväntekeväisyysjärjestöjen tukeen; pyytää näin ollen, että näitä järjestöjä tuettaisiin entistä enemmän ja että jäsenvaltiot poistaisivat esteet psykologisen hoidon saatavuudelta; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita pakkoprostituution uhrien on vaikea saada psykologista hoitoa ja näin ollen he joutuvat turvautumaan lähes yksinomaan hyväntekeväisyysjärjestöjen tukeen; pyytää näin ollen, että näitä järjestöjä tuettaisiin entistä enemmän ja että jäsenvaltiot poistaisivat esteet psykologisen hoidon saatavuudelta;

| 30. | korostaa, että pakkoavioliittoa voidaan pitää ihmiskaupan muotona, jos siihen sisältyy uhrin hyväksikäyttöä, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ottamaan tämän ulottuvuuden huomioon ihmiskauppaa koskevissa määritelmissään; korostaa, että hyväksikäyttö voi olla seksuaalista (avioliitossa tapahtuva raiskaus, pakkoprostituutio ja pornografia) tai taloudellista (kotitaloustyö ja kerjäämään pakottaminen) ja että pakkoavioliitto voi olla ihmiskaupan lopullinen tavoite (uhri myydään puolisoksi tai hänet painostetaan avioliittoon); muistuttaa, että pakkoavioliitto voi ylittää kansalliset rajat; pyytää näin ollen jäsenvaltioita varmistamaan, että maahanmuutosta vastaavat kansalliset viranomaiset ovat perehtyneet asianmukaisesti ihmiskauppaan liittyvän pakkoavioliiton ongelmaan; kehottaa komissiota myös vahvistamaan tähän liittyvää parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että pakkoavioliittoa voidaan pitää ihmiskaupan muotona, jos siihen sisältyy uhrin hyväksikäyttöä, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ottamaan tämän ulottuvuuden huomioon ihmiskauppaa koskevissa määritelmissään; korostaa, että hyväksikäyttö voi olla seksuaalista (avioliitossa tapahtuva raiskaus, pakkoprostituutio ja pornografia) tai taloudellista (kotitaloustyö ja kerjäämään pakottaminen) ja että pakkoavioliitto voi olla ihmiskaupan lopullinen tavoite (uhri myydään puolisoksi tai hänet painostetaan avioliittoon); muistuttaa, että pakkoavioliitto voi ylittää kansalliset rajat; pyytää näin ollen jäsenvaltioita varmistamaan, että maahanmuutosta vastaavat kansalliset viranomaiset ovat perehtyneet asianmukaisesti ihmiskauppaan liittyvän pakkoavioliiton ongelmaan; kehottaa komissiota myös vahvistamaan tähän liittyvää parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 31. | tuomitsee pakotettuun kohdunvuokraukseen tähtäävän ihmiskaupan harjoittamisen naisten oikeuksien ja lapsen oikeuksien rikkomuksena; toteaa, että kysynnästä vastaavat teollisuusmaat yleensä kehitysmaiden haavoittuvien ja köyhien ihmisten kustannuksella, ja pyytää jäsenvaltioita harkitsemaan omien rajoittavien lisääntymispolitiikkojensa seurauksia; |
| --- | --- |

31.

tuomitsee pakotettuun kohdunvuokraukseen tähtäävän ihmiskaupan harjoittamisen naisten oikeuksien ja lapsen oikeuksien rikkomuksena; toteaa, että kysynnästä vastaavat teollisuusmaat yleensä kehitysmaiden haavoittuvien ja köyhien ihmisten kustannuksella, ja pyytää jäsenvaltioita harkitsemaan omien rajoittavien lisääntymispolitiikkojensa seurauksia;

| 32. | vaatii tunnustamaan ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden lasten tilanteen ja ottamaan kaikissa tilanteissa ensisijaisesti huomioon heidän etunsa, oikeutensa ja tarpeensa; kehottaa antamaan lyhyellä ja pitkällä aikavälillä oikeudellista, fyysistä ja psykologista sekä muuta tukea ja suojelua sekä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla helpotettaisiin perheenyhdistämistä soveltuvissa tapauksissa ja lapsen edun mukaisesti ja lapsen ihmisarvoa ja oikeuksia kunnioittaen, tai huolehtimaan asianmukaisista hoitojärjestelyistä; |
| --- | --- |

32.

vaatii tunnustamaan ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden lasten tilanteen ja ottamaan kaikissa tilanteissa ensisijaisesti huomioon heidän etunsa, oikeutensa ja tarpeensa; kehottaa antamaan lyhyellä ja pitkällä aikavälillä oikeudellista, fyysistä ja psykologista sekä muuta tukea ja suojelua sekä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla helpotettaisiin perheenyhdistämistä soveltuvissa tapauksissa ja lapsen edun mukaisesti ja lapsen ihmisarvoa ja oikeuksia kunnioittaen, tai huolehtimaan asianmukaisista hoitojärjestelyistä;

| 33. | muistuttaa, että lapsikauppa johtaa usein seksuaaliseen hyväksikäyttöön, prostituutioon, pakkotyöhön tai elinten poistoon ja elinkauppaan, ja korostaa, että ihmiskaupan uhriksi joutuneen lapsen mahdollista suostumusta työn tai palvelujen suorittamiseksi ei saisi koskaan pitää pätevänä; pitää valitettavana, että lainvalvontaviranomaiset kohtelevat vaarassa olevia lapsia usein rikollisina tai laittomina maahantulijoina eivätkä etsi järjestelmällisesti merkkejä, joiden perusteella lapset voitaisiin tunnistaa ihmiskaupan uhreiksi; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa, että lapsikauppa johtaa usein seksuaaliseen hyväksikäyttöön, prostituutioon, pakkotyöhön tai elinten poistoon ja elinkauppaan, ja korostaa, että ihmiskaupan uhriksi joutuneen lapsen mahdollista suostumusta työn tai palvelujen suorittamiseksi ei saisi koskaan pitää pätevänä; pitää valitettavana, että lainvalvontaviranomaiset kohtelevat vaarassa olevia lapsia usein rikollisina tai laittomina maahantulijoina eivätkä etsi järjestelmällisesti merkkejä, joiden perusteella lapset voitaisiin tunnistaa ihmiskaupan uhreiksi;

| 34. | pitää välttämättömänä, että vailla huoltajaa olevien alaikäisten joukosta voidaan tunnistaa paremmin ja ennakoivammin ihmiskaupan uhreiksi joutuneet lapset erityisesti rajanylityspaikoilla ja vastaanottokeskuksissa, ja kehottaa vahvistamaan monialaista yhteistyötä, jotta varmistetaan lapsen edun tehokas suojelu; katsoo, että jäsenvaltioiden edunvalvontajärjestelmiä on vahvistettava, jotta voidaan estää vailla huoltajaa olevia ja huoltajastaan eroon joutuneita lapsia joutumasta järjestäytynyttä ihmiskauppaa harjoittavien ryhmien käsiin; |
| --- | --- |

34.

pitää välttämättömänä, että vailla huoltajaa olevien alaikäisten joukosta voidaan tunnistaa paremmin ja ennakoivammin ihmiskaupan uhreiksi joutuneet lapset erityisesti rajanylityspaikoilla ja vastaanottokeskuksissa, ja kehottaa vahvistamaan monialaista yhteistyötä, jotta varmistetaan lapsen edun tehokas suojelu; katsoo, että jäsenvaltioiden edunvalvontajärjestelmiä on vahvistettava, jotta voidaan estää vailla huoltajaa olevia ja huoltajastaan eroon joutuneita lapsia joutumasta järjestäytynyttä ihmiskauppaa harjoittavien ryhmien käsiin;

| 35. | kehottaa vahvistamaan kansallisia lasten holhousjärjestelmiä osana ihmiskaupan torjuntaa koskevaa EU:n strategiaa, jossa otetaan huomioon holhoojien keskeinen merkitys suojeltaessa lapsia vahingollisilta käytännöiltä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa vahvistamaan kansallisia lasten holhousjärjestelmiä osana ihmiskaupan torjuntaa koskevaa EU:n strategiaa, jossa otetaan huomioon holhoojien keskeinen merkitys suojeltaessa lapsia vahingollisilta käytännöiltä;

| 36. | kehottaa EU:ta jatkamaan ponnistelujaan lapsisotilaiden käytön torjumiseksi varsinkin tukemalla hallituksia niiden käsitellessä tätä ongelmaa sekä kentällä toimivia paikallisia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, sellaisten toimien käyttöön ottamiseksi, joilla torjutaan lapsisotilaiden tulevaa värväystä ja käyttöä aseellisissa selkkauksissa, lastensuojelulainsäädännön kehittämisen tukemiseksi, mukaan lukien lasten värväyksen kriminalisointi, ja varojen käyttöönottamiseksi lasten selviytymiskyvyn ja heitä suojaavien ympäristöjen vahvistamiseksi; kehottaa EU:ta vaatimaan, että kolmannet maat ratifioivat ja panevat täytäntöön kansainväliset normit, kuten YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin; |
| --- | --- |

36.

kehottaa EU:ta jatkamaan ponnistelujaan lapsisotilaiden käytön torjumiseksi varsinkin tukemalla hallituksia niiden käsitellessä tätä ongelmaa sekä kentällä toimivia paikallisia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, sellaisten toimien käyttöön ottamiseksi, joilla torjutaan lapsisotilaiden tulevaa värväystä ja käyttöä aseellisissa selkkauksissa, lastensuojelulainsäädännön kehittämisen tukemiseksi, mukaan lukien lasten värväyksen kriminalisointi, ja varojen käyttöönottamiseksi lasten selviytymiskyvyn ja heitä suojaavien ympäristöjen vahvistamiseksi; kehottaa EU:ta vaatimaan, että kolmannet maat ratifioivat ja panevat täytäntöön kansainväliset normit, kuten YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin;

| 37. | korostaa, että lapsia ja vammaisia henkilöitä on pidettävä ihmiskaupan haavoittuvaisina uhreina; korostaa, että ihmiskaupan uhrit voivat saada vammoja ihmiskauppiaiden pahoinpitelyn seurauksena ja että ihmiskauppiaat taas saattavat valita kohteikseen vammaisia henkilöitä heidän haavoittuvuutensa vuoksi; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että lapsia ja vammaisia henkilöitä on pidettävä ihmiskaupan haavoittuvaisina uhreina; korostaa, että ihmiskaupan uhrit voivat saada vammoja ihmiskauppiaiden pahoinpitelyn seurauksena ja että ihmiskauppiaat taas saattavat valita kohteikseen vammaisia henkilöitä heidän haavoittuvuutensa vuoksi;

| 38. | pitää myönteisenä kerjäämään pakottamisen sisällyttämistä direktiiviin 2011/36/EU ihmiskaupan muotona; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan kansallista lainsäädäntöään ja kolmansien maiden hallituksia antamaan säädöksiä ja panemaan ne täytäntöön; tuomitsee kerjäämään pakottamisen uhrien kriminalisoinnin ja vaatii näille työllistymismahdollisuuksia ja asuntoja; painottaa tarvetta antaa poliisi- ja muille viranomaisille koulutusta asianmukaisesta tunnistamisesta ja vireillepanosta, jotta taataan kerjäämään pakottamisen uhrien tarkoituksenmukainen tukeminen; korostaa, että monet uhreista ovat kotoisin köyhistä ja syrjäytyneistä oloista; kehottaa toteuttamaan ennaltaehkäiseviä toimia ja suuntaamaan ne riskiryhmien haavoittuvuuden vähentämiseen, aloittaen perusrakenteista, kuten opetus tai työmarkkinoille integroituminen, sekä lisäämään suoja- ja muiden paikkojen määrää, joissa autetaan haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä; |
| --- | --- |

38.

pitää myönteisenä kerjäämään pakottamisen sisällyttämistä direktiiviin 2011/36/EU ihmiskaupan muotona; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan kansallista lainsäädäntöään ja kolmansien maiden hallituksia antamaan säädöksiä ja panemaan ne täytäntöön; tuomitsee kerjäämään pakottamisen uhrien kriminalisoinnin ja vaatii näille työllistymismahdollisuuksia ja asuntoja; painottaa tarvetta antaa poliisi- ja muille viranomaisille koulutusta asianmukaisesta tunnistamisesta ja vireillepanosta, jotta taataan kerjäämään pakottamisen uhrien tarkoituksenmukainen tukeminen; korostaa, että monet uhreista ovat kotoisin köyhistä ja syrjäytyneistä oloista; kehottaa toteuttamaan ennaltaehkäiseviä toimia ja suuntaamaan ne riskiryhmien haavoittuvuuden vähentämiseen, aloittaen perusrakenteista, kuten opetus tai työmarkkinoille integroituminen, sekä lisäämään suoja- ja muiden paikkojen määrää, joissa autetaan haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä;

| 39. | korostaa, että YK:n Palermon pöytäkirjassa vaaditaan orjuuden säätämistä rangaistavaksi teoksi yhtenä ihmiskaupan muotona; kehottaa hallituksia panemaan lain täytäntöön ja varmistamaan, että orjuudesta hyötyviä rangaistaan; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että YK:n Palermon pöytäkirjassa vaaditaan orjuuden säätämistä rangaistavaksi teoksi yhtenä ihmiskaupan muotona; kehottaa hallituksia panemaan lain täytäntöön ja varmistamaan, että orjuudesta hyötyviä rangaistaan;

| 40. | panee merkille äskettäin kehittyneen ihmiskaupan uuden muodon, jossa ihmisiä kaupataan lunnaiden toivossa ja johon liittyy vakavaa kidutusta; panee merkille, että tälle uudelle ihmisten kauppaamisen muodolle ovat ominaista kiristys, pahoinpitely ja raiskaus, ja että sen avulla EU:ssa ja sen ulkopuolella asuvat perheenjäsenet ja sukulaiset pakotetaan maksamaan velkoja; |
| --- | --- |

40.

panee merkille äskettäin kehittyneen ihmiskaupan uuden muodon, jossa ihmisiä kaupataan lunnaiden toivossa ja johon liittyy vakavaa kidutusta; panee merkille, että tälle uudelle ihmisten kauppaamisen muodolle ovat ominaista kiristys, pahoinpitely ja raiskaus, ja että sen avulla EU:ssa ja sen ulkopuolella asuvat perheenjäsenet ja sukulaiset pakotetaan maksamaan velkoja;

| 41. | tuomitsee kaupankäynnin ihmisen elimillä, kudoksilla ja soluilla, mukaan lukien sukusolujen (munasolut, sperma), sikiön kudosten ja solujen ja aikuisten ja embryonaalisten kantasolujen laittoman kaupan; |
| --- | --- |

41.

tuomitsee kaupankäynnin ihmisen elimillä, kudoksilla ja soluilla, mukaan lukien sukusolujen (munasolut, sperma), sikiön kudosten ja solujen ja aikuisten ja embryonaalisten kantasolujen laittoman kaupan;

| 42. | korostaa, että Global Financial Integrity -järjestön laatiman raportin mukaan ihmisen elinten kauppa on maailman kymmenen suurimman laittoman rahanhankintatoiminnan joukossa ja että siitä saadut useaan eri maahan jakautuvat vuotuiset voitot ovat suuruudeltaan 600 miljoonan ja 1,2 miljardin Yhdysvaltain dollarin välillä; korostaa lisäksi, että Yhdistyneiden kansakuntien mukaan kaikenikäiset ihmiset voivat joutua kohteiksi, mutta erityisen haavoittuvia ovat maahanmuuttajat, kodittomat ja lukutaidottomat; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että Global Financial Integrity -järjestön laatiman raportin mukaan ihmisen elinten kauppa on maailman kymmenen suurimman laittoman rahanhankintatoiminnan joukossa ja että siitä saadut useaan eri maahan jakautuvat vuotuiset voitot ovat suuruudeltaan 600 miljoonan ja 1,2 miljardin Yhdysvaltain dollarin välillä; korostaa lisäksi, että Yhdistyneiden kansakuntien mukaan kaikenikäiset ihmiset voivat joutua kohteiksi, mutta erityisen haavoittuvia ovat maahanmuuttajat, kodittomat ja lukutaidottomat;

| 43. | korostaa, että kehitysmaiden taloudellinen taantuma, porsaanreiät lainsäädännössä ja puutteet lain noudattamisen valvonnassa yhdessä lisääntyvän globalisaation ja kehittyneen viestintätekniikan kanssa luovat täydelliset toimintaedellytykset laitonta elinkauppaa harjoittaville rikollisille; toteaa, että taloudellisten mahdollisuuksien puuttuminen saa aikaan sen, että ihmiset harkitsevat vaihtoehtoja, joita he muuten pitäisivät vaarallisina tai tuomittavina, ja että riittämättömän lain noudattamisen valvonnan vuoksi elinkauppiaiden ei juurikaan tarvitse pelätä syytteeseen asettamista; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että kehitysmaiden taloudellinen taantuma, porsaanreiät lainsäädännössä ja puutteet lain noudattamisen valvonnassa yhdessä lisääntyvän globalisaation ja kehittyneen viestintätekniikan kanssa luovat täydelliset toimintaedellytykset laitonta elinkauppaa harjoittaville rikollisille; toteaa, että taloudellisten mahdollisuuksien puuttuminen saa aikaan sen, että ihmiset harkitsevat vaihtoehtoja, joita he muuten pitäisivät vaarallisina tai tuomittavina, ja että riittämättömän lain noudattamisen valvonnan vuoksi elinkauppiaiden ei juurikaan tarvitse pelätä syytteeseen asettamista;

| 44. | korostaa, että ihmisen elinten, kudosten ja solujen ostaminen on laitonta; toteaa, että elinten poistamiseen tähtäävän ihmiskaupan uhreilla on erityisiä ongelmia ja että uhrit ovat usein tietämättömiä elinten poistamisen sekä poisto-operaation jälkeisen hoidon puutteen pitkäaikaisista ja invalidisoivista lääketieteellisistä vaikutuksista ja psykologisista vaikutuksista; pyytää toteuttamaan aikaisempaa paremmin kohdennettuja tiedotustoimia, joilla lisätään tietoisuutta elinten myyntiin liittyvistä haitoista etenkin köyhimpien ja haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten keskuudessa, jotka saattavat pitää elimen myymistä kannattavana toimena taloudellisen tilanteen kohentamiseksi; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että ihmisen elinten, kudosten ja solujen ostaminen on laitonta; toteaa, että elinten poistamiseen tähtäävän ihmiskaupan uhreilla on erityisiä ongelmia ja että uhrit ovat usein tietämättömiä elinten poistamisen sekä poisto-operaation jälkeisen hoidon puutteen pitkäaikaisista ja invalidisoivista lääketieteellisistä vaikutuksista ja psykologisista vaikutuksista; pyytää toteuttamaan aikaisempaa paremmin kohdennettuja tiedotustoimia, joilla lisätään tietoisuutta elinten myyntiin liittyvistä haitoista etenkin köyhimpien ja haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten keskuudessa, jotka saattavat pitää elimen myymistä kannattavana toimena taloudellisen tilanteen kohentamiseksi;

| 45. | kehottaa komissiota tuomitsemaan ihmiskaupan, jonka tarkoituksena on elinten poistaminen, ja omaksumaan selkeän lähestymistavan elinten, kudosten ja solujen laittomaan kauppaan; kehottaa EU:ta kannustamaan lääkäriliittoja ja elinsiirtoyhdistyksiä laatimaan terveydenhuoltoalan ammattilaisia ja elinsiirtokeskuksia varten eettiset käytännesäännöt, jotka koskevat ulkomailla suoritettavia elinsiirtoja ja siirtojen jälkeen annettavaa hoitoa; huomauttaa, että maailman köyhimpiin yhteisöihin kuuluvat kansalaiset ovat erityisen suuressa vaarassa joutua laittoman elinkaupan uhreiksi; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota tuomitsemaan ihmiskaupan, jonka tarkoituksena on elinten poistaminen, ja omaksumaan selkeän lähestymistavan elinten, kudosten ja solujen laittomaan kauppaan; kehottaa EU:ta kannustamaan lääkäriliittoja ja elinsiirtoyhdistyksiä laatimaan terveydenhuoltoalan ammattilaisia ja elinsiirtokeskuksia varten eettiset käytännesäännöt, jotka koskevat ulkomailla suoritettavia elinsiirtoja ja siirtojen jälkeen annettavaa hoitoa; huomauttaa, että maailman köyhimpiin yhteisöihin kuuluvat kansalaiset ovat erityisen suuressa vaarassa joutua laittoman elinkaupan uhreiksi;

| 46. | kehottaa ratifioimaan ja panemaan täytäntöön ihmisten elimillä käytävän kaupan vastaisen Euroopan neuvoston yleissopimuksen; kehottaa EU:ta vaatimaan kolmansien maiden hallituksia käynnistämään oikeustoimia niitä terveydenhuollon ammattilaisia, sairaaloita ja yksityisiä klinikoita vastaan, jotka toimivat laittomilla ja tuottoisilla elinsiirtomarkkinoilla; |
| --- | --- |

46.

kehottaa ratifioimaan ja panemaan täytäntöön ihmisten elimillä käytävän kaupan vastaisen Euroopan neuvoston yleissopimuksen; kehottaa EU:ta vaatimaan kolmansien maiden hallituksia käynnistämään oikeustoimia niitä terveydenhuollon ammattilaisia, sairaaloita ja yksityisiä klinikoita vastaan, jotka toimivat laittomilla ja tuottoisilla elinsiirtomarkkinoilla;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan lisätoimiin, jotta terveydenhoitoalalla tehostettaisiin tällaisen ihmiskaupan muodon torjuntaa lisäämällä tietoisuutta ihmiskauppaan liittyvistä kysymyksistä ja tarjoamalla pakollista koulutusta; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan lisätoimiin, jotta terveydenhoitoalalla tehostettaisiin tällaisen ihmiskaupan muodon torjuntaa lisäämällä tietoisuutta ihmiskauppaan liittyvistä kysymyksistä ja tarjoamalla pakollista koulutusta;

| 48. | toteaa, että on tärkeää ehkäistä laitonta ihmisen elinten hankintaa ja soveltaa monialaista ja monitieteellistä lähestymistapaa siihen puututtaessa, myös elinten poistamiseen tähtäävään ihmiskauppaan, joka on muodostunut globaaliksi ongelmaksi; pyytää aikaisempaa paremmin kohdennettuja tiedotustoimia, joilla lisätään tietoisuutta elinten myyntiin liittyvistä haitoista, jotta lisätään uhrien ja potentiaalisten uhrien tietoisuutta fyysisistä ja psyykkisistä riskeistä etenkin köyhimpien ja eriarvoisuuden ja köyhyyden suhteen haavoittuvimmassa asemassa olevien keskuudessa, sillä he saattavat pitää elimen myymistä kannattavana toimena taloudellisen tilanteensa kohentamiseksi; korostaa, että sekä Euroopan naapuruuspolitiikassa että EU:n kehitysyhteistyössä olisi edellytettävä tällaisia valistuskampanjoita; |
| --- | --- |

48.

toteaa, että on tärkeää ehkäistä laitonta ihmisen elinten hankintaa ja soveltaa monialaista ja monitieteellistä lähestymistapaa siihen puututtaessa, myös elinten poistamiseen tähtäävään ihmiskauppaan, joka on muodostunut globaaliksi ongelmaksi; pyytää aikaisempaa paremmin kohdennettuja tiedotustoimia, joilla lisätään tietoisuutta elinten myyntiin liittyvistä haitoista, jotta lisätään uhrien ja potentiaalisten uhrien tietoisuutta fyysisistä ja psyykkisistä riskeistä etenkin köyhimpien ja eriarvoisuuden ja köyhyyden suhteen haavoittuvimmassa asemassa olevien keskuudessa, sillä he saattavat pitää elimen myymistä kannattavana toimena taloudellisen tilanteensa kohentamiseksi; korostaa, että sekä Euroopan naapuruuspolitiikassa että EU:n kehitysyhteistyössä olisi edellytettävä tällaisia valistuskampanjoita;

| 49. | korostaa lääkärien, sairaanhoitajien, sosiaalityöntekijöiden ja muiden lääketieteen ammattilaisten roolia, koska heillä on ainutlaatuinen työn puitteissa tapahtuva kontakti uhreihin heidän vankeusaikanaan ja he ovat avainasemassa ihmiskaupan torjumisessa; on huolissaan siitä, että tällä hetkellä tätä interventiomahdollisuutta ei hyödynnetä; panee merkille tarpeen kouluttaa lääketieteellinen yhteisö havaitsemaan ihmiskauppaan viittaavat varoitusmerkit ja noudattamaan ilmoitusmenettelyjä, jotta uhreja voitaisiin auttaa nykyistä paremmin, ja tarpeen määrätä ankaria seuraamuksia laittomaan elinkauppaan osallistumisesta; |
| --- | --- |

49.

korostaa lääkärien, sairaanhoitajien, sosiaalityöntekijöiden ja muiden lääketieteen ammattilaisten roolia, koska heillä on ainutlaatuinen työn puitteissa tapahtuva kontakti uhreihin heidän vankeusaikanaan ja he ovat avainasemassa ihmiskaupan torjumisessa; on huolissaan siitä, että tällä hetkellä tätä interventiomahdollisuutta ei hyödynnetä; panee merkille tarpeen kouluttaa lääketieteellinen yhteisö havaitsemaan ihmiskauppaan viittaavat varoitusmerkit ja noudattamaan ilmoitusmenettelyjä, jotta uhreja voitaisiin auttaa nykyistä paremmin, ja tarpeen määrätä ankaria seuraamuksia laittomaan elinkauppaan osallistumisesta;

| 50. | kannustaa ottamaan eri maissa käyttöön luovuttajan oletettua suostumusta koskevia ohjelmia tai järjestelyjä, joissa kansalaisille annetaan mahdollisuus liittyä suoraan elinluovutusrekisteriin tiettyjen hallinnollisten menettelyjen yhteydessä, mikä vähentäisi potilaiden turvautumista mustaan pörssiin ja samalla lisäisi tarjolla olevien elinten määrää, jotta voidaan vähentää elinsiirtojen kustannuksia ja terveysmatkailun houkuttavuutta; |
| --- | --- |

50.

kannustaa ottamaan eri maissa käyttöön luovuttajan oletettua suostumusta koskevia ohjelmia tai järjestelyjä, joissa kansalaisille annetaan mahdollisuus liittyä suoraan elinluovutusrekisteriin tiettyjen hallinnollisten menettelyjen yhteydessä, mikä vähentäisi potilaiden turvautumista mustaan pörssiin ja samalla lisäisi tarjolla olevien elinten määrää, jotta voidaan vähentää elinsiirtojen kustannuksia ja terveysmatkailun houkuttavuutta;

| 51. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin elinsiirtomatkailun torjumiseksi ottamalla käyttöön toimenpiteitä, joilla lisätään laillisesti hankittujen elinten saatavuutta, jotta elinten laittoman hankkimisen torjuntaa voidaan tehostaa ja jotta voidaan perustaa elinsiirtoihin käytettävien elinten jäljitettävyyttä koskeva avoin järjestelmä siten, että taataan luovuttajien anonymiteetti; kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivoja, joilla unionin jäsenvaltioita kannustetaan osallistumaan Eurotransplant- ja Scandiatransplant -verkostojen kaltaisiin yhteistyökumppanuuksiin; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin elinsiirtomatkailun torjumiseksi ottamalla käyttöön toimenpiteitä, joilla lisätään laillisesti hankittujen elinten saatavuutta, jotta elinten laittoman hankkimisen torjuntaa voidaan tehostaa ja jotta voidaan perustaa elinsiirtoihin käytettävien elinten jäljitettävyyttä koskeva avoin järjestelmä siten, että taataan luovuttajien anonymiteetti; kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivoja, joilla unionin jäsenvaltioita kannustetaan osallistumaan Eurotransplant- ja Scandiatransplant -verkostojen kaltaisiin yhteistyökumppanuuksiin;

| 52. | huomauttaa, että Maailman terveysjärjestön mukaan ihmiskaupasta ja terveydestä ja erityisesti henkisestä ja psyykkisestä terveydestä on rajallisesti tieteellistä tietoa; huomauttaa, että uhrien ja henkiinjääneiden tarpeita aliarvioidaan usein; pyytää näin ollen komissiota ja jäsenvaltioiden asiaankuuluvia viranomaisia perustamaan seurantajärjestelmän ja jakamaan tietoa ihmiskaupan seurauksista ja uhrien tarpeista sekä fyysisen että psyykkisen terveyden osalta; |
| --- | --- |

52.

huomauttaa, että Maailman terveysjärjestön mukaan ihmiskaupasta ja terveydestä ja erityisesti henkisestä ja psyykkisestä terveydestä on rajallisesti tieteellistä tietoa; huomauttaa, että uhrien ja henkiinjääneiden tarpeita aliarvioidaan usein; pyytää näin ollen komissiota ja jäsenvaltioiden asiaankuuluvia viranomaisia perustamaan seurantajärjestelmän ja jakamaan tietoa ihmiskaupan seurauksista ja uhrien tarpeista sekä fyysisen että psyykkisen terveyden osalta;

Uhrien oikeudet mukaan lukien oikeus oikeussuojakeinoihin

| 53. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita omaksumaan ihmisoikeuksiin perustuvan ja uhrikeskeisen lähestymistavan ja asettamaan uhrit ja haavoittuvassa asemassa olevat väestönosat kaikkien ihmiskaupan torjumiseksi ja ehkäisemiseksi sekä uhrien suojelemiseksi toteutettavien ponnistelujen keskiöön; |
| --- | --- |

53.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita omaksumaan ihmisoikeuksiin perustuvan ja uhrikeskeisen lähestymistavan ja asettamaan uhrit ja haavoittuvassa asemassa olevat väestönosat kaikkien ihmiskaupan torjumiseksi ja ehkäisemiseksi sekä uhrien suojelemiseksi toteutettavien ponnistelujen keskiöön;

| 54. | tuomitsee huolestuttavan kuilun valtioiden velvoitteiden ja sen välillä, missä määrin niitä noudatetaan käytännössä uhrien oikeuksien tapauksessa; suhtautuu myönteisesti rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista annettuun direktiiviin 2012/29/EU; toivoo jäsenvaltioiden saattavan direktiivin asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja muistuttaa, että direktiivin täytäntöönpanon päivämääräksi vahvistettiin 16. marraskuuta 2015; kehottaa jäsenvaltioita, alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaat mukaan lukien, sallimaan niiden omalla alueella ja omalla oikeudenkäyttöalueella sellaisten oikeussuojakeinojen käytön – tai helpottamaan sitä – jotka ovat kaikkien ihmiskaupan uhrien, myös kansalaisuudettomien henkilöiden, kannalta tasapuolisia, asianmukaisia ja tarkoituksenmukaisia; |
| --- | --- |

54.

tuomitsee huolestuttavan kuilun valtioiden velvoitteiden ja sen välillä, missä määrin niitä noudatetaan käytännössä uhrien oikeuksien tapauksessa; suhtautuu myönteisesti rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista annettuun direktiiviin 2012/29/EU; toivoo jäsenvaltioiden saattavan direktiivin asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja muistuttaa, että direktiivin täytäntöönpanon päivämääräksi vahvistettiin 16. marraskuuta 2015; kehottaa jäsenvaltioita, alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaat mukaan lukien, sallimaan niiden omalla alueella ja omalla oikeudenkäyttöalueella sellaisten oikeussuojakeinojen käytön – tai helpottamaan sitä – jotka ovat kaikkien ihmiskaupan uhrien, myös kansalaisuudettomien henkilöiden, kannalta tasapuolisia, asianmukaisia ja tarkoituksenmukaisia;

| 55. | muistuttaa, että uhrien nopea ja tarkka tunnistaminen on olennaisen tärkeää uhrien lainmukaisten oikeuksien toteutumisen kannalta; kehottaa toteuttamaan erityisesti maahanmuutto-, turvallisuus- ja rajavalvontaviranomaisia koskevia valmiuksien kehittämistoimia ihmiskaupan uhrien tunnistamista koskevassa asiassa; |
| --- | --- |

55.

muistuttaa, että uhrien nopea ja tarkka tunnistaminen on olennaisen tärkeää uhrien lainmukaisten oikeuksien toteutumisen kannalta; kehottaa toteuttamaan erityisesti maahanmuutto-, turvallisuus- ja rajavalvontaviranomaisia koskevia valmiuksien kehittämistoimia ihmiskaupan uhrien tunnistamista koskevassa asiassa;

| 56. | pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) vaihtamaan kolmansien maiden kanssa parhaita käytäntöjä, jotka koskevat toisaalta poliisiviranomaisten ja avustustyöntekijöiden koulutusta siitä, kuinka parhaiten lähestyä uhreja, ja toisaalta uhrien yksilöllisen arvioinnin periaatteen soveltamista heidän erityistarpeidensa sekä avun- ja suojelutarpeen määrittelemiseksi; |
| --- | --- |

56.

pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) vaihtamaan kolmansien maiden kanssa parhaita käytäntöjä, jotka koskevat toisaalta poliisiviranomaisten ja avustustyöntekijöiden koulutusta siitä, kuinka parhaiten lähestyä uhreja, ja toisaalta uhrien yksilöllisen arvioinnin periaatteen soveltamista heidän erityistarpeidensa sekä avun- ja suojelutarpeen määrittelemiseksi;

| 57. | korostaa SEUT-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa vahvistetun vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen merkitystä; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja EU:n virastoja vahvistamaan ihmiskaupan uhrien asemaa tunnustamalla täysimääräisesti ja vastavuoroisesti oikeudelliset ja hallinnolliset päätökset, myös ihmiskaupan uhrien suojatoimia koskevat päätökset, mikä tarkoittaa, että yhdessä jäsenvaltiossa saadun uhrin aseman on oltava voimassa koko Euroopan unionin alueella ja siten uhreja (tai heitä edustavia järjestöjä) olisi autettava ja tuettava, mikäli heidän asemaansa ei tunnusteta heidän matkustaessaan unionin alueella; |
| --- | --- |

57.

korostaa SEUT-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa vahvistetun vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen merkitystä; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja EU:n virastoja vahvistamaan ihmiskaupan uhrien asemaa tunnustamalla täysimääräisesti ja vastavuoroisesti oikeudelliset ja hallinnolliset päätökset, myös ihmiskaupan uhrien suojatoimia koskevat päätökset, mikä tarkoittaa, että yhdessä jäsenvaltiossa saadun uhrin aseman on oltava voimassa koko Euroopan unionin alueella ja siten uhreja (tai heitä edustavia järjestöjä) olisi autettava ja tuettava, mikäli heidän asemaansa ei tunnusteta heidän matkustaessaan unionin alueella;

| 58. | vaatii, että rikosoikeudellisissa vastatoimissa taataan uhrien tasapuolinen ja vaikuttava oikeus oikeussuojakeinoihin sekä annetaan uhreille tietoa heidän laillisista oikeuksistaan; kehottaa kaikkia valtioita noudattamaan kansainvälistä velvoitettaan kunnioittaa omalla oikeudenkäyttöalueellaan uhrien oikeuksia, ja kehottaa valtioita huolehtimaan täyden tuen antamisesta uhreille, psykologinen tuki mukaan luettuna, riippumatta siitä, haluavatko he tehdä yhteistyötä rikosoikeudellisissa menettelyissä vai eivät; |
| --- | --- |

58.

vaatii, että rikosoikeudellisissa vastatoimissa taataan uhrien tasapuolinen ja vaikuttava oikeus oikeussuojakeinoihin sekä annetaan uhreille tietoa heidän laillisista oikeuksistaan; kehottaa kaikkia valtioita noudattamaan kansainvälistä velvoitettaan kunnioittaa omalla oikeudenkäyttöalueellaan uhrien oikeuksia, ja kehottaa valtioita huolehtimaan täyden tuen antamisesta uhreille, psykologinen tuki mukaan luettuna, riippumatta siitä, haluavatko he tehdä yhteistyötä rikosoikeudellisissa menettelyissä vai eivät;

| 59. | korostaa, että ihmiskaupan uhreilla on oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, joihin kuuluvat oikeuden saatavuus, oikeushenkilöyden ja kansalaisuuden tunnustaminen, omaisuuden palauttaminen, asianmukainen vahingonkorvaus sekä lääketieteellinen hoito ja psykologin apu, oikeusapu ja sosiaalipalvelut sekä pitkän aikavälin (uudelleen)integroitumistuki taloudellinen tuki mukaan luettuna; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että ihmiskaupan uhreilla on oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, joihin kuuluvat oikeuden saatavuus, oikeushenkilöyden ja kansalaisuuden tunnustaminen, omaisuuden palauttaminen, asianmukainen vahingonkorvaus sekä lääketieteellinen hoito ja psykologin apu, oikeusapu ja sosiaalipalvelut sekä pitkän aikavälin (uudelleen)integroitumistuki taloudellinen tuki mukaan luettuna;

| 60. | toteaa, että yleismaailmallinen terveydenhuollon sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvien palvelujen saatavuus on tärkeää erityisesti ihmiskaupan uhreille, jotka voivat kärsiä monista fyysisistä ja psyykkisistä ongelmista, jotka ovat välitöntä seurausta hyväksikäytöstä; kehottaa jäsenvaltioita luomaan helposti saatavilla olevia terveydenhoitopalveluja ja jälkihoitoa ihmiskaupan uhreille; |
| --- | --- |

60.

toteaa, että yleismaailmallinen terveydenhuollon sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvien palvelujen saatavuus on tärkeää erityisesti ihmiskaupan uhreille, jotka voivat kärsiä monista fyysisistä ja psyykkisistä ongelmista, jotka ovat välitöntä seurausta hyväksikäytöstä; kehottaa jäsenvaltioita luomaan helposti saatavilla olevia terveydenhoitopalveluja ja jälkihoitoa ihmiskaupan uhreille;

| 61. | kehottaa jäsenvaltioita, joissa ihmiskaupan uhrien hyväksikäyttö on tapahtunut, tarjoamaan asianmukaista ja tarvittavaa sukupuolen huomioon ottavaa ja yksilöllisiin tarpeisiin perustuvaa lääkintähoitoa kiinnittäen erityistä huomiota seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitetun ihmiskaupan uhreihin; |
| --- | --- |

61.

kehottaa jäsenvaltioita, joissa ihmiskaupan uhrien hyväksikäyttö on tapahtunut, tarjoamaan asianmukaista ja tarvittavaa sukupuolen huomioon ottavaa ja yksilöllisiin tarpeisiin perustuvaa lääkintähoitoa kiinnittäen erityistä huomiota seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitetun ihmiskaupan uhreihin;

| 62. | panee merkille, että vammaiset henkilöt tai henkilöt, jotka vammautuvat ihmiskauppaprosessin aikana, tarvitsevat enemmän suojelua hyväksikäytöltä, ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tunnistetuille uhreille annettu apu täyttää heidän erityistarpeensa; |
| --- | --- |

62.

panee merkille, että vammaiset henkilöt tai henkilöt, jotka vammautuvat ihmiskauppaprosessin aikana, tarvitsevat enemmän suojelua hyväksikäytöltä, ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tunnistetuille uhreille annettu apu täyttää heidän erityistarpeensa;

| 63. | korostaa tarvetta sopeuttaa ihmiskaupan uhrit uudelleen yhteiskuntaan ja pitää kiinni heidän oikeudestaan suojeluun; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan ja vahvistamaan tukea ja suojaa tarjoavia verkostoja, varmistamaan palvelujen tarjoamisen uhrin ymmärtämällä kielellä ja suomaan uhreille pääsyn koulutukseen; kehottaa toteuttamaan yhteisiä toimia sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi ja antamaan tukea hallituksista riippumattomien järjestöjen, kansainvälisten järjestöjen sekä kohde- ja alkuperämaiden hallitusten elinten ja virastojen kesken erityisesti sellaisissa tilanteissa, joissa uhrit palaavat kotimaihinsa; |
| --- | --- |

63.

korostaa tarvetta sopeuttaa ihmiskaupan uhrit uudelleen yhteiskuntaan ja pitää kiinni heidän oikeudestaan suojeluun; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan ja vahvistamaan tukea ja suojaa tarjoavia verkostoja, varmistamaan palvelujen tarjoamisen uhrin ymmärtämällä kielellä ja suomaan uhreille pääsyn koulutukseen; kehottaa toteuttamaan yhteisiä toimia sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi ja antamaan tukea hallituksista riippumattomien järjestöjen, kansainvälisten järjestöjen sekä kohde- ja alkuperämaiden hallitusten elinten ja virastojen kesken erityisesti sellaisissa tilanteissa, joissa uhrit palaavat kotimaihinsa;

| 64. | painottaa, että on tärkeää taata tuomioistuimessa ihmiskauppiaita vastaan todistavien ihmiskaupan uhrien turvallisuus; |
| --- | --- |

64.

painottaa, että on tärkeää taata tuomioistuimessa ihmiskauppiaita vastaan todistavien ihmiskaupan uhrien turvallisuus;

| 65. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota uhreihin rikosoikeudellisissa menettelyissä; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia olemaan pidättämättä ihmiskaupan kohteena olevia ihmisiä sekä olemaan asettamatta heitä alttiiksi rangaistuksille rikoksista, jotka on tehty heidän ihmiskaupan uhriuteensa liittyvissä tilanteissa ja varsinkin prostituution, muiden seksuaalisen hyväksikäytön muotojen tai pakkotyön tapauksessa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan periaatetta siitä, ettei ihmiskaupan uhreja kriminalisoida; |
| --- | --- |

65.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota uhreihin rikosoikeudellisissa menettelyissä; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia olemaan pidättämättä ihmiskaupan kohteena olevia ihmisiä sekä olemaan asettamatta heitä alttiiksi rangaistuksille rikoksista, jotka on tehty heidän ihmiskaupan uhriuteensa liittyvissä tilanteissa ja varsinkin prostituution, muiden seksuaalisen hyväksikäytön muotojen tai pakkotyön tapauksessa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan periaatetta siitä, ettei ihmiskaupan uhreja kriminalisoida;

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön oikeudellisia välineitä, jotka lisäävät ihmiskaupan uhrien mahdollisuuksia ottaa yhteyttä viranomaisiin vaarantamatta omaa turvallisuuttaan ja oikeuksiaan uhreina; |
| --- | --- |

66.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön oikeudellisia välineitä, jotka lisäävät ihmiskaupan uhrien mahdollisuuksia ottaa yhteyttä viranomaisiin vaarantamatta omaa turvallisuuttaan ja oikeuksiaan uhreina;

| 67. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan viipymättä täytäntöön direktiivin 2011/36/EU ja erityisesti sen 8 artiklan sekä kaikki asiaankuuluvat ihmiskauppaa koskevat oikeudelliset kehykset; kehottaa komissiota ryhtymään oikeustoimiin niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät pane direktiiviä täytäntöön, ja julkaisemaan mahdollisimman nopeasti täytäntöönpanokertomuksen, jonka määräaika oli huhtikuussa 2015; |
| --- | --- |

67.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan viipymättä täytäntöön direktiivin 2011/36/EU ja erityisesti sen 8 artiklan sekä kaikki asiaankuuluvat ihmiskauppaa koskevat oikeudelliset kehykset; kehottaa komissiota ryhtymään oikeustoimiin niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät pane direktiiviä täytäntöön, ja julkaisemaan mahdollisimman nopeasti täytäntöönpanokertomuksen, jonka määräaika oli huhtikuussa 2015;

| 68. | kehottaa hallituksia rakentamaan palomuureja maahanmuutto- ja työsuojeluviranomaisten välille, jotta kannustetaan uhreja esittämään valituksia ja varmistetaan, että jos ihmiskauppatapauksia havaitaan, ei tarvitse pelätä, että maahanmuuttoviranomaiset toteuttavat toimia uhreja vastaan; |
| --- | --- |

68.

kehottaa hallituksia rakentamaan palomuureja maahanmuutto- ja työsuojeluviranomaisten välille, jotta kannustetaan uhreja esittämään valituksia ja varmistetaan, että jos ihmiskauppatapauksia havaitaan, ei tarvitse pelätä, että maahanmuuttoviranomaiset toteuttavat toimia uhreja vastaan;

| 69. | kehottaa jäsenvaltioita kriminalisoimaan ihmiskaupan uhrin kaikkien palvelujen käytön kansalaistensa toimesta silloin, kun tällaiseen toimintaan syyllistytään jäsenvaltion ulkopuolella ja/tai EU:n ulkopuolella, mukaan lukien prostituutio ja muut seksuaalisen hyväksikäytön muodot, pakkotyö tai pakollinen palvelu, kuten kerjääminen, orjuus ja muut orjuuden kaltaiset käytännöt, orjuuden kaltaiset olot, rikollisen toiminnan hyväksikäyttö ja elinten poistaminen; |
| --- | --- |

69.

kehottaa jäsenvaltioita kriminalisoimaan ihmiskaupan uhrin kaikkien palvelujen käytön kansalaistensa toimesta silloin, kun tällaiseen toimintaan syyllistytään jäsenvaltion ulkopuolella ja/tai EU:n ulkopuolella, mukaan lukien prostituutio ja muut seksuaalisen hyväksikäytön muodot, pakkotyö tai pakollinen palvelu, kuten kerjääminen, orjuus ja muut orjuuden kaltaiset käytännöt, orjuuden kaltaiset olot, rikollisen toiminnan hyväksikäyttö ja elinten poistaminen;

| 70. | katsoo, että asema pakolaisena, turvapaikanhakijana, humanitaarisen viisumin haltijana tai kansainvälisten suojelun tarpeessa olevana henkilönä olisi luokiteltava haavoittuvuustekijäksi ihmiskaupan uhrien tapauksessa; pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että lainvalvonta- ja turvapaikkaviranomaiset tekevät yhteistyötä auttaakseen kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia ihmiskaupan uhreja jättämään suojelua koskevan hakemuksen; toteaa, että ihmiskaupan torjuntaa koskevilla toimenpiteillä ei saisi olla kielteisiä seurauksia ihmiskaupan uhrien, muuttajien, pakolaisten ja kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien ihmisten oikeuksille; |
| --- | --- |

70.

katsoo, että asema pakolaisena, turvapaikanhakijana, humanitaarisen viisumin haltijana tai kansainvälisten suojelun tarpeessa olevana henkilönä olisi luokiteltava haavoittuvuustekijäksi ihmiskaupan uhrien tapauksessa; pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että lainvalvonta- ja turvapaikkaviranomaiset tekevät yhteistyötä auttaakseen kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia ihmiskaupan uhreja jättämään suojelua koskevan hakemuksen; toteaa, että ihmiskaupan torjuntaa koskevilla toimenpiteillä ei saisi olla kielteisiä seurauksia ihmiskaupan uhrien, muuttajien, pakolaisten ja kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien ihmisten oikeuksille;

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan sukupuolinäkökulman huomioon ottavia toimenpiteitä, joilla parannetaan ihmiskaupan uhrien tunnistamista turvapaikka- ja palauttamismenettelyissä, pitämään yksityiskohtaisempaa ja sukupuolen mukaan eriteltyä kirjanpitoa ja varmistamaan, että ihmiskaupan uhreille tarjotaan asianmukaista tukea; |
| --- | --- |

71.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan sukupuolinäkökulman huomioon ottavia toimenpiteitä, joilla parannetaan ihmiskaupan uhrien tunnistamista turvapaikka- ja palauttamismenettelyissä, pitämään yksityiskohtaisempaa ja sukupuolen mukaan eriteltyä kirjanpitoa ja varmistamaan, että ihmiskaupan uhreille tarjotaan asianmukaista tukea;

| 72. | muistuttaa jäsenvaltioita, että direktiivillä 2011/36/EU ei rajoiteta palauttamiskiellon periaatetta, joka perustuu vuonna 1951 tehtyyn pakolaisten oikeusasemaa koskevaan yleissopimukseen; |
| --- | --- |

72.

muistuttaa jäsenvaltioita, että direktiivillä 2011/36/EU ei rajoiteta palauttamiskiellon periaatetta, joka perustuu vuonna 1951 tehtyyn pakolaisten oikeusasemaa koskevaan yleissopimukseen;

| 73. | kannustaa jäsenvaltioita takaamaan ihmiskaupan uhreiksi joutuneille turvapaikanhakijoille samat oikeudet kuin muille ihmiskaupan uhreille; |
| --- | --- |

73.

kannustaa jäsenvaltioita takaamaan ihmiskaupan uhreiksi joutuneille turvapaikanhakijoille samat oikeudet kuin muille ihmiskaupan uhreille;

| 74. | panee merkille, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) mukaan siirtolaisten ja pakolaisten paluuseen liittyy olennaisia turvallisuusriskejä eli vaara joutua uudelleen ihmiskaupan uhreiksi, ja toteaa, että nämä riskit on tunnistettava ja arvioitava ja niitä on torjuttava, koska uhka, joka ihmiskaupan uhreiksi joutuneisiin muuttajiin kohdistuu heidän hyväksikäyttäjiensä taholta, usein kasvaa sen jälkeen, kun uhrit ovat onnistuneet pakenemaan, olleet yhteydessä lainvalvontaviranomaisiin tai todistaneet oikeudessa (2); |
| --- | --- |

74.

panee merkille, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) mukaan siirtolaisten ja pakolaisten paluuseen liittyy olennaisia turvallisuusriskejä eli vaara joutua uudelleen ihmiskaupan uhreiksi, ja toteaa, että nämä riskit on tunnistettava ja arvioitava ja niitä on torjuttava, koska uhka, joka ihmiskaupan uhreiksi joutuneisiin muuttajiin kohdistuu heidän hyväksikäyttäjiensä taholta, usein kasvaa sen jälkeen, kun uhrit ovat onnistuneet pakenemaan, olleet yhteydessä lainvalvontaviranomaisiin tai todistaneet oikeudessa (2);

| 75. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään ihmiskaupan torjuntaa yhä näkyvämmäksi kansalaisten silmissä etenkin lentokentillä, rautatieasemilla, busseissa, kouluissa, korkeakouluissa ja työpaikoilla; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita valistamaan virkamiehiään EU:n suuntaviivoista, jotka koskevat ihmiskaupan uhrien tunnistamista, sekä komission julkaisusta, joka koskee ihmiskaupan uhrien oikeuksia EU:ssa, ja kannustamaan niiden aktiiviseen käyttöön; |
| --- | --- |

75.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään ihmiskaupan torjuntaa yhä näkyvämmäksi kansalaisten silmissä etenkin lentokentillä, rautatieasemilla, busseissa, kouluissa, korkeakouluissa ja työpaikoilla; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita valistamaan virkamiehiään EU:n suuntaviivoista, jotka koskevat ihmiskaupan uhrien tunnistamista, sekä komission julkaisusta, joka koskee ihmiskaupan uhrien oikeuksia EU:ssa, ja kannustamaan niiden aktiiviseen käyttöön;

| 76. | kannustaa EU:ta antamaan paikallisille hallituksista riippumattomille järjestöille kohdennettua rahoitusta ihmiskaupan uhrien tunnistamiseksi ja tukemiseksi sekä lisäämään tietoisuutta hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle altistuvien väestönosien keskuudessa; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti tiedotusvälineiden rooliin lisättäessä tietoisuutta ja annettaessa tietoa riskeistä; |
| --- | --- |

76.

kannustaa EU:ta antamaan paikallisille hallituksista riippumattomille järjestöille kohdennettua rahoitusta ihmiskaupan uhrien tunnistamiseksi ja tukemiseksi sekä lisäämään tietoisuutta hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle altistuvien väestönosien keskuudessa; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti tiedotusvälineiden rooliin lisättäessä tietoisuutta ja annettaessa tietoa riskeistä;

Ihmiskaupan torjumiseksi alueellisella ja kansainvälisellä tasolla tehtävä yhteistyö

| 77. | pitää huolestuttavana ihmiskauppatapausten käsittelemiseksi tehtävän kansainvälisen yhteistyön riittämätöntä tasoa erityisesti silloin, kun pyritään osallistamaan alkuperä- ja kauttakulkumaat, mikä vaikeuttaa merkittävästi ihmiskaupan tehokasta torjuntaa; kehottaa tehostamaan koordinointia ja yhteistyötä ja vaihtamaan järjestelmällisesti tietoja valtioiden rajat ylittävän ihmiskaupan tutkimiseksi ja torjumiseksi lisäämällä rahoitusapua ja teknistä tukea ja parantamalla rajat ylittävää viestintää, yhteistyötä ja valmiuksien kehittämistä hallitusten ja lainvalvonnan tasolla rajavartijat, maahanmuutto- ja turvapaikkaviranomaiset, rikostutkijat ja uhreille tukea tarjoavat virastot, kansalaisyhteiskunnan ja YK:n järjestöt mukaan lukien; katsoo, että näissä toimissa olisi käsiteltävä sitä, miten uhrit voidaan tunnistaa ja miten heitä voidaan suojella, sekä tapoja käsitellä sellaisia alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaita, jotka eivät ole ratifioineet YK:n Palermon pöytäkirjaa; kehottaa EU:ta ottamaan käyttöön alueellisen lähestymistavan, jossa keskitytään tarkastelemaan ihmiskaupan reittejä ja toteuttamaan toimia, jotka on mukautettu kullakin alueella esiintyvään hyväksikäyttötyyppiin; korostaa lisäksi, että ihmiskaupan torjunnan ammattilaisten kansainväliset vaihto-ohjelmat olisivat hyödyllisiä; |
| --- | --- |

77.

pitää huolestuttavana ihmiskauppatapausten käsittelemiseksi tehtävän kansainvälisen yhteistyön riittämätöntä tasoa erityisesti silloin, kun pyritään osallistamaan alkuperä- ja kauttakulkumaat, mikä vaikeuttaa merkittävästi ihmiskaupan tehokasta torjuntaa; kehottaa tehostamaan koordinointia ja yhteistyötä ja vaihtamaan järjestelmällisesti tietoja valtioiden rajat ylittävän ihmiskaupan tutkimiseksi ja torjumiseksi lisäämällä rahoitusapua ja teknistä tukea ja parantamalla rajat ylittävää viestintää, yhteistyötä ja valmiuksien kehittämistä hallitusten ja lainvalvonnan tasolla rajavartijat, maahanmuutto- ja turvapaikkaviranomaiset, rikostutkijat ja uhreille tukea tarjoavat virastot, kansalaisyhteiskunnan ja YK:n järjestöt mukaan lukien; katsoo, että näissä toimissa olisi käsiteltävä sitä, miten uhrit voidaan tunnistaa ja miten heitä voidaan suojella, sekä tapoja käsitellä sellaisia alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaita, jotka eivät ole ratifioineet YK:n Palermon pöytäkirjaa; kehottaa EU:ta ottamaan käyttöön alueellisen lähestymistavan, jossa keskitytään tarkastelemaan ihmiskaupan reittejä ja toteuttamaan toimia, jotka on mukautettu kullakin alueella esiintyvään hyväksikäyttötyyppiin; korostaa lisäksi, että ihmiskaupan torjunnan ammattilaisten kansainväliset vaihto-ohjelmat olisivat hyödyllisiä;

| 78. | kehottaa komissiota, toimivaltaisia EU:n virastoja ja jäsenvaltioita kehittämään sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa koulutusta lainvalvonta- ja rajavalvontatehtävissä työskentelevälle henkilöstölle, jotta voidaan paremmin tunnistaa mahdolliset ihmiskaupan uhrit, erityisesti seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän ihmiskaupan uhrit, ja auttaa heitä; |
| --- | --- |

78.

kehottaa komissiota, toimivaltaisia EU:n virastoja ja jäsenvaltioita kehittämään sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa koulutusta lainvalvonta- ja rajavalvontatehtävissä työskentelevälle henkilöstölle, jotta voidaan paremmin tunnistaa mahdolliset ihmiskaupan uhrit, erityisesti seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän ihmiskaupan uhrit, ja auttaa heitä;

| 79. | katsoo, että EU:n on vahvistettava poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden – erityisesti ihmiskaupan uhrien lähtö- ja kauttakulkumaiden – kanssa ihmiskauppaan liittyvissä ennaltaehkäisy-, tutkinta- ja syytteeseenpanotoimissa, erityisesti Europolin ja Eurojustin avulla, mukaan lukien tietojenvaihto erityisesti salakuljetusreiteistä, osallistuminen yhteisiin tutkintaryhmiin sekä internetissä ja muiden digitaalisten välineiden avulla tapahtuvan ihmiskauppaan värväämisen torjunta; pitää tärkeänä jäsenvaltioiden välistä järjestelmällistä tietojenvaihtoa ja sitä, että ne päivittävät tietoja Europolin Focal Point Phoenix- ja Focal Point Twins -tietokantoihin; kannustaa Europolia ja Interpolia tekemään entistä tiiviimpää yhteistyötä ihmiskaupan torjumiseksi ja muistuttaa, että tietojenvaihdossa jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden kanssa on noudatettava täysimääräisesti EU:n tietosuojavaatimuksia; kehottaa jäsenvaltioita keräämään enemmän vertailukelpoista tietoa ihmiskaupan torjunnasta ja parantamaan tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

79.

katsoo, että EU:n on vahvistettava poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden – erityisesti ihmiskaupan uhrien lähtö- ja kauttakulkumaiden – kanssa ihmiskauppaan liittyvissä ennaltaehkäisy-, tutkinta- ja syytteeseenpanotoimissa, erityisesti Europolin ja Eurojustin avulla, mukaan lukien tietojenvaihto erityisesti salakuljetusreiteistä, osallistuminen yhteisiin tutkintaryhmiin sekä internetissä ja muiden digitaalisten välineiden avulla tapahtuvan ihmiskauppaan värväämisen torjunta; pitää tärkeänä jäsenvaltioiden välistä järjestelmällistä tietojenvaihtoa ja sitä, että ne päivittävät tietoja Europolin Focal Point Phoenix- ja Focal Point Twins -tietokantoihin; kannustaa Europolia ja Interpolia tekemään entistä tiiviimpää yhteistyötä ihmiskaupan torjumiseksi ja muistuttaa, että tietojenvaihdossa jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden kanssa on noudatettava täysimääräisesti EU:n tietosuojavaatimuksia; kehottaa jäsenvaltioita keräämään enemmän vertailukelpoista tietoa ihmiskaupan torjunnasta ja parantamaan tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden kanssa;

| 80. | pyytää EU:ta ja jäsenvaltioita takaamaan lainvalvonta- ja poliisiviranomaisilleen riittävän määrän henkilöstöä ja resursseja, jotta nämä viranomaiset voivat vastaanottaa tietoja myös perheiltä tai muista lähteistä ja vaihtaa kyseisiä tietoja asiaankuuluvien eurooppalaisten ja kansallisten viranomaisten kanssa sekä käsitellä ja analysoida tietoja asianmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

80.

pyytää EU:ta ja jäsenvaltioita takaamaan lainvalvonta- ja poliisiviranomaisilleen riittävän määrän henkilöstöä ja resursseja, jotta nämä viranomaiset voivat vastaanottaa tietoja myös perheiltä tai muista lähteistä ja vaihtaa kyseisiä tietoja asiaankuuluvien eurooppalaisten ja kansallisten viranomaisten kanssa sekä käsitellä ja analysoida tietoja asianmukaisella tavalla;

| 81. | korostaa, että kauttakulkumailla on ratkaiseva merkitys ihmiskaupan torjunnassa, koska uhrien hyväksikäyttö ei ole tässä vaiheessa vielä alkanut; pitää tärkeänä, että rajapoliiseille annetaan lisäkoulutusta tunnistamistaitojen parantamiseksi; |
| --- | --- |

81.

korostaa, että kauttakulkumailla on ratkaiseva merkitys ihmiskaupan torjunnassa, koska uhrien hyväksikäyttö ei ole tässä vaiheessa vielä alkanut; pitää tärkeänä, että rajapoliiseille annetaan lisäkoulutusta tunnistamistaitojen parantamiseksi;

| 82. | korostaa rajat ylittävään työvoiman muuttoliikkeeseen liittyviä lukuisia haasteita ja erityisesti sitä riskiä, että maahanpyrkijät joutuvat laittomaan asemaan eivätkä pysty nauttimaan kaikkein perustavanlaatuisimmista oikeuksistaan; kehottaa luomaan EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla rajat ylittävää työvoiman muuttoliikettä koskevia mekanismeja, jotta laillista työvoiman muuttoliikettä voidaan lisätä ja jotta siitä voidaan tehdä virallista; |
| --- | --- |

82.

korostaa rajat ylittävään työvoiman muuttoliikkeeseen liittyviä lukuisia haasteita ja erityisesti sitä riskiä, että maahanpyrkijät joutuvat laittomaan asemaan eivätkä pysty nauttimaan kaikkein perustavanlaatuisimmista oikeuksistaan; kehottaa luomaan EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla rajat ylittävää työvoiman muuttoliikettä koskevia mekanismeja, jotta laillista työvoiman muuttoliikettä voidaan lisätä ja jotta siitä voidaan tehdä virallista;

| 83. | antaa tunnustusta toimille, joita EU on toteuttanut perustaessaan virallisesti hyväksyttyjä rajat ylittäviä työvoiman muuttoliikkeen kanavia, joihin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, ja kehottaa toteuttamaan tältä osin yhtenevämpiä ja vahvistettuja toimia; korostaa, että virallisesti hyväksytty työvoiman muuttoliike voisi olla keino ehkäistä ihmiskauppaa ja pelastaa ihmishenkiä; |
| --- | --- |

83.

antaa tunnustusta toimille, joita EU on toteuttanut perustaessaan virallisesti hyväksyttyjä rajat ylittäviä työvoiman muuttoliikkeen kanavia, joihin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, ja kehottaa toteuttamaan tältä osin yhtenevämpiä ja vahvistettuja toimia; korostaa, että virallisesti hyväksytty työvoiman muuttoliike voisi olla keino ehkäistä ihmiskauppaa ja pelastaa ihmishenkiä;

| 84. | kehottaa EU:ta tehostamaan yhteistyötään hallituksista riippumattomien järjestöjen ja muiden asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen kanssa esimerkiksi varmistamalla riittävän rahoituksen ja koordinoidut tukitoimet parhaiden käytäntöjen vaihdon, toimintapolitiikkojen laatimisen ja täytäntöönpanon sekä tutkimustyön edistämiseksi myös paikallisten toimijoiden kanssa, keskittyen erityisesti tarkastelemaan oikeuden saatavuutta uhrien kannalta sekä rikoksiin syyllistyneiden syytteeseenpanoa; |
| --- | --- |

84.

kehottaa EU:ta tehostamaan yhteistyötään hallituksista riippumattomien järjestöjen ja muiden asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen kanssa esimerkiksi varmistamalla riittävän rahoituksen ja koordinoidut tukitoimet parhaiden käytäntöjen vaihdon, toimintapolitiikkojen laatimisen ja täytäntöönpanon sekä tutkimustyön edistämiseksi myös paikallisten toimijoiden kanssa, keskittyen erityisesti tarkastelemaan oikeuden saatavuutta uhrien kannalta sekä rikoksiin syyllistyneiden syytteeseenpanoa;

| 85. | palauttaa mieliin, että direktiivin 2011/36/EU mukaan jäsenvaltioiden olisi kannustettava kansalaisjärjestöjä ja työskenneltävä tiiviisti niiden kanssa erityisesti toimintapoliittisten aloitteiden, tiedotus- ja valistuskampanjoiden, tutkimus- ja koulutusohjelmien, koulutuksen sekä ihmiskaupan torjuntatoimien vaikutusten seuraamisen ja arvioinnin toteuttamisessa; muistuttaa lisäksi, että myös kansalaisjärjestöjen olisi tarjottava apua uhrien varhaisessa tunnistamisessa, auttamisessa ja tukemisessa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalaisjärjestöjä suojellaan kostotoimenpiteiltä, uhkailulta ja pelottelulta, ja etenkin vapauttamaan ne rikosoikeudellisilta syytteiltä, kun ne auttavat laittomasti maassa oleskelevia ihmiskaupan uhreja; |
| --- | --- |

85.

palauttaa mieliin, että direktiivin 2011/36/EU mukaan jäsenvaltioiden olisi kannustettava kansalaisjärjestöjä ja työskenneltävä tiiviisti niiden kanssa erityisesti toimintapoliittisten aloitteiden, tiedotus- ja valistuskampanjoiden, tutkimus- ja koulutusohjelmien, koulutuksen sekä ihmiskaupan torjuntatoimien vaikutusten seuraamisen ja arvioinnin toteuttamisessa; muistuttaa lisäksi, että myös kansalaisjärjestöjen olisi tarjottava apua uhrien varhaisessa tunnistamisessa, auttamisessa ja tukemisessa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalaisjärjestöjä suojellaan kostotoimenpiteiltä, uhkailulta ja pelottelulta, ja etenkin vapauttamaan ne rikosoikeudellisilta syytteiltä, kun ne auttavat laittomasti maassa oleskelevia ihmiskaupan uhreja;

| 86. | kehottaa EU:ta, jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä kiinnittämään erityistä huomiota ihmiskaupan ehkäisemiseen ja torjumiseen humanitaarisissa kriisitilanteissa, kuten luonnonkatastrofien ja aseellisten konfliktien yhteydessä, jotta voitaisiin vähentää uhrien alttiutta joutua ihmissalakuljettajien ja muiden rikollisverkostojen käsiin; painottaa, että suojelu on taattava kaikille siihen kansainvälisten ja alueellisten yleissopimusten mukaisesti oikeutetuille; |
| --- | --- |

86.

kehottaa EU:ta, jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä kiinnittämään erityistä huomiota ihmiskaupan ehkäisemiseen ja torjumiseen humanitaarisissa kriisitilanteissa, kuten luonnonkatastrofien ja aseellisten konfliktien yhteydessä, jotta voitaisiin vähentää uhrien alttiutta joutua ihmissalakuljettajien ja muiden rikollisverkostojen käsiin; painottaa, että suojelu on taattava kaikille siihen kansainvälisten ja alueellisten yleissopimusten mukaisesti oikeutetuille;

| 87. | korostaa, että sellaisilla henkilöillä, jotka joutuvat jättämään kotinsa heidän elämäänsä tai elinolosuhteisiinsa kielteisesti vaikuttavan äkillisen tai asteittaisen ilmastonmuutoksen vuoksi, on suuri riski joutua ihmiskauppiaiden uhreiksi; korostaa, että tämäntyyppiseen ilmastonmuutokseen liittyvään ihmisten liikkuvuuteen kuuluu voimakas taloudellinen ulottuvuus, elinkeinon menetys ja kotitalouden tulotason aleneminen mukaan lukien, joten on olemassa suuri uhka, että tällaiset henkilöt joutuvat pakkotyön tai orjuuden uhreiksi; |
| --- | --- |

87.

korostaa, että sellaisilla henkilöillä, jotka joutuvat jättämään kotinsa heidän elämäänsä tai elinolosuhteisiinsa kielteisesti vaikuttavan äkillisen tai asteittaisen ilmastonmuutoksen vuoksi, on suuri riski joutua ihmiskauppiaiden uhreiksi; korostaa, että tämäntyyppiseen ilmastonmuutokseen liittyvään ihmisten liikkuvuuteen kuuluu voimakas taloudellinen ulottuvuus, elinkeinon menetys ja kotitalouden tulotason aleneminen mukaan lukien, joten on olemassa suuri uhka, että tällaiset henkilöt joutuvat pakkotyön tai orjuuden uhreiksi;

EU:n ihmiskaupan torjuntaa koskeva toimintapolitiikka sen ulkosuhteissa

| 88. | antaa tunnustusta EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin toimille ja tukee sitä sen tehtävässä eli koordinoinnin ja yhdenmukaisuuden parantamisessa EU:n toimielinten, virastojen ja jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten toimijoiden välillä; kehottaa koordinaattoria jatkamaan konkreettisten yhteisten toimien kehittämistä EU:n, jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten toimijoiden välillä, jotta voidaan tehdä yhtenäisempää ja tehokkaampaa yhteistyötä sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla tunnistetaan, suojataan ja tuetaan ihmiskaupan uhreja, tehostetaan ihmiskaupan torjuntaa, pyritään parantamaan ihmiskauppiaiden syytteeseenpanoa ja luodaan verkosto, jolla pystytään vastaamaan esille tuotuihin huolenaiheisiin; |
| --- | --- |

88.

antaa tunnustusta EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin toimille ja tukee sitä sen tehtävässä eli koordinoinnin ja yhdenmukaisuuden parantamisessa EU:n toimielinten, virastojen ja jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten toimijoiden välillä; kehottaa koordinaattoria jatkamaan konkreettisten yhteisten toimien kehittämistä EU:n, jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten toimijoiden välillä, jotta voidaan tehdä yhtenäisempää ja tehokkaampaa yhteistyötä sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla tunnistetaan, suojataan ja tuetaan ihmiskaupan uhreja, tehostetaan ihmiskaupan torjuntaa, pyritään parantamaan ihmiskauppiaiden syytteeseenpanoa ja luodaan verkosto, jolla pystytään vastaamaan esille tuotuihin huolenaiheisiin;

| 89. | kehottaa EU:ta toteuttamaan tarvittavia toimia kansainvälisesti, jotta ehkäistään ja torjutaan orjakauppaa ja poistetaan se kaikissa muodoissaan lopullisesti, vaiheittain ja mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

89.

kehottaa EU:ta toteuttamaan tarvittavia toimia kansainvälisesti, jotta ehkäistään ja torjutaan orjakauppaa ja poistetaan se kaikissa muodoissaan lopullisesti, vaiheittain ja mahdollisimman pian;

| 90. | pitää olennaisen tärkeänä sitä, että ihmiskaupan torjuntaan tähtäävissä strategioissa otetaan huomioon tätä ilmiötä edesauttavat tekijät sekä sen taustalla olevat syyt ja olosuhteet ja noudatetaan yhdennettyä lähestymistapaa, jossa tuodaan yhteen eri toimijat, tehtävät ja näkymät sekä kansallisesti että kansainvälisesti; katsoo, että ennaltaehkäisystrategioihin olisi sisällyttävä toimia, joilla voidaan puuttua köyhyyteen, sortoon, ihmisoikeuksien kunnioittamisen puutteeseen, aseellisiin konflikteihin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen eriarvoisuuteen, ja että niillä olisi pyrittävä vähentämään mahdollisten uhrien haavoittuvuutta, vähentämään ihmiskaupan kohteena olevien ihmisten palvelujen kysyntää, jota voidaan myös pitää ihmiskaupan perimmäisenä syynä, lisäämään yleisölle tiedottamista ja torjumaan viranomaisten korruptoituneisuutta; kehottaa myös kaikkia valtioita panemaan tosiasiallisesti täytäntöön niiden velvoitteet, jotka perustuvat Palermon pöytäkirjaan; |
| --- | --- |

90.

pitää olennaisen tärkeänä sitä, että ihmiskaupan torjuntaan tähtäävissä strategioissa otetaan huomioon tätä ilmiötä edesauttavat tekijät sekä sen taustalla olevat syyt ja olosuhteet ja noudatetaan yhdennettyä lähestymistapaa, jossa tuodaan yhteen eri toimijat, tehtävät ja näkymät sekä kansallisesti että kansainvälisesti; katsoo, että ennaltaehkäisystrategioihin olisi sisällyttävä toimia, joilla voidaan puuttua köyhyyteen, sortoon, ihmisoikeuksien kunnioittamisen puutteeseen, aseellisiin konflikteihin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen eriarvoisuuteen, ja että niillä olisi pyrittävä vähentämään mahdollisten uhrien haavoittuvuutta, vähentämään ihmiskaupan kohteena olevien ihmisten palvelujen kysyntää, jota voidaan myös pitää ihmiskaupan perimmäisenä syynä, lisäämään yleisölle tiedottamista ja torjumaan viranomaisten korruptoituneisuutta; kehottaa myös kaikkia valtioita panemaan tosiasiallisesti täytäntöön niiden velvoitteet, jotka perustuvat Palermon pöytäkirjaan;

| 91. | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kaikki asiaankuuluvat kansainväliset välineet, sopimukset ja lainmukaiset velvoitteet, Istanbulin yleissopimus mukaan luettuna, ja tekemään ihmiskaupan torjunnasta tehokkaampaa, koordinoidumpaa ja johdonmukaisempaa; kannustaa EU:ta kehottamaan kaikkien asiaankuuluvien kansainvälisten välineiden ratifiointiin; |
| --- | --- |

91.

kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kaikki asiaankuuluvat kansainväliset välineet, sopimukset ja lainmukaiset velvoitteet, Istanbulin yleissopimus mukaan luettuna, ja tekemään ihmiskaupan torjunnasta tehokkaampaa, koordinoidumpaa ja johdonmukaisempaa; kannustaa EU:ta kehottamaan kaikkien asiaankuuluvien kansainvälisten välineiden ratifiointiin;

| 92. | kehottaa EU:n edustajia kiinnittämään erityistä huomiota ihmiskauppaan EU:n kolmansien maiden kanssa käymässä poliittisessa vuoropuhelussa, myös EU:n yhteistyöohjelmien kautta sekä monenkeskisillä ja alueellisilla foorumeilla, myös antamalla julkilausumia; |
| --- | --- |

92.

kehottaa EU:n edustajia kiinnittämään erityistä huomiota ihmiskauppaan EU:n kolmansien maiden kanssa käymässä poliittisessa vuoropuhelussa, myös EU:n yhteistyöohjelmien kautta sekä monenkeskisillä ja alueellisilla foorumeilla, myös antamalla julkilausumia;

| 93. | kehottaa EU:ta tarkistamaan avustusohjelmiaan ihmiskauppaa koskevien näkökohtien osalta, tekemään rahoituksesta kohdennetumpaa ja tekemään ihmiskaupan torjunnasta oman erillisen yhteistyöalansa; kannustaa tässä yhteydessä lisäämään sellaisten EU:n toimielimien yksikköjen resursseja, jotka tarkastelevat ihmiskauppaa; kehottaa komissiota arvioimaan ensisijaisten maiden luetteloaan säännöllisesti uudelleen, valintakriteerit mukaan lukien, sen varmistamiseksi, että luettelo ilmentää paikan päällä vallitsevaa todellista tilannetta, ja jotta lisätään niiden joustavuutta ja mukautuvuutta muuttuviin oloihin ja nouseviin suuntauksiin; |
| --- | --- |

93.

kehottaa EU:ta tarkistamaan avustusohjelmiaan ihmiskauppaa koskevien näkökohtien osalta, tekemään rahoituksesta kohdennetumpaa ja tekemään ihmiskaupan torjunnasta oman erillisen yhteistyöalansa; kannustaa tässä yhteydessä lisäämään sellaisten EU:n toimielimien yksikköjen resursseja, jotka tarkastelevat ihmiskauppaa; kehottaa komissiota arvioimaan ensisijaisten maiden luetteloaan säännöllisesti uudelleen, valintakriteerit mukaan lukien, sen varmistamiseksi, että luettelo ilmentää paikan päällä vallitsevaa todellista tilannetta, ja jotta lisätään niiden joustavuutta ja mukautuvuutta muuttuviin oloihin ja nouseviin suuntauksiin;

| 94. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laajentamaan ihmiskaupan määritelmää sisällyttämällä sen soveltamisalaan viittauksia uusiin ihmiskaupan toimintatapoihin samalla, kun ne tehostavat ihmiskaupan vastaisia oikeudellisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

94.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laajentamaan ihmiskaupan määritelmää sisällyttämällä sen soveltamisalaan viittauksia uusiin ihmiskaupan toimintatapoihin samalla, kun ne tehostavat ihmiskaupan vastaisia oikeudellisia toimenpiteitä;

| 95. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita panemaan täytäntöön toimet, jotka liittyvät ihmiskaupan torjuntaan, jotka sisältyvät nykyiseen ihmisoikeuksia koskevaan toimintasuunnitelmaan ja jotka ovat ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n strategian mukaisia; |
| --- | --- |

95.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita panemaan täytäntöön toimet, jotka liittyvät ihmiskaupan torjuntaan, jotka sisältyvät nykyiseen ihmisoikeuksia koskevaan toimintasuunnitelmaan ja jotka ovat ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n strategian mukaisia;

| 96. | kehottaa komissiota arvioimaan tarvetta tarkistaa tulevan Euroopan syyttäjänviraston toimeksiantoa siten, että siihen sisällytetään virastolle, kun se on perustettu, valtuudet puuttua ihmiskauppaan; |
| --- | --- |

96.

kehottaa komissiota arvioimaan tarvetta tarkistaa tulevan Euroopan syyttäjänviraston toimeksiantoa siten, että siihen sisällytetään virastolle, kun se on perustettu, valtuudet puuttua ihmiskauppaan;

| 97. | kehottaa tehostamaan ihmiskaupan vastaista EU:n politiikkaa sisällyttämällä se paremmin EU:n laajempiin strategioihin, jotka koskevat turvallisuutta, naisten ja miesten tasa-arvoa, talouskasvua, kyberturvallisuutta, muuttoliikettä ja ulkosuhteita; |
| --- | --- |

97.

kehottaa tehostamaan ihmiskaupan vastaista EU:n politiikkaa sisällyttämällä se paremmin EU:n laajempiin strategioihin, jotka koskevat turvallisuutta, naisten ja miesten tasa-arvoa, talouskasvua, kyberturvallisuutta, muuttoliikettä ja ulkosuhteita;

| 98. | edellyttää, että kaikki unionin toimielimet ja jäsenvaltiot harjoittavat johdonmukaista politiikkaa sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella asettamalla unionin perusarvojen mukaisesti ihmisoikeudet kolmansien maiden kanssa ylläpidettävien unionin suhteiden ytimeen ja käyttämällä kannustimena erityisesti talous- ja kauppasuhteita; |
| --- | --- |

98.

edellyttää, että kaikki unionin toimielimet ja jäsenvaltiot harjoittavat johdonmukaista politiikkaa sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella asettamalla unionin perusarvojen mukaisesti ihmisoikeudet kolmansien maiden kanssa ylläpidettävien unionin suhteiden ytimeen ja käyttämällä kannustimena erityisesti talous- ja kauppasuhteita;

| 99. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo ja ihmiskaupan torjuminen ovat jatkossakin EU:n kehityspolitiikan sekä EU:n ja kolmansien maiden välisten kumppanuuksien ytimessä; kehottaa komissiota toteuttamaan sukupuolinäkökulman huomioon ottavia toimenpiteitä laatiessaan uusia kehityspolitiikkoja ja tarkastellessaan uudelleen olemassa olevia politiikkoja; |
| --- | --- |

99.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo ja ihmiskaupan torjuminen ovat jatkossakin EU:n kehityspolitiikan sekä EU:n ja kolmansien maiden välisten kumppanuuksien ytimessä; kehottaa komissiota toteuttamaan sukupuolinäkökulman huomioon ottavia toimenpiteitä laatiessaan uusia kehityspolitiikkoja ja tarkastellessaan uudelleen olemassa olevia politiikkoja;

| 100. | korostaa, että lisäämällä naisten ja tyttöjen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutusmahdollisuuksia voitaisiin vähentää heidän alttiuttaan joutua uhriksi, ja kehottaa komissiota jatkamaan kohdennettuja toimia sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi kaikissa kehityspoliittisissa toimissa ja sen varmistamiseksi, että se pysyy naisten oikeuksien ohella kolmansien maiden kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun asialistalla; |
| --- | --- |

100.

korostaa, että lisäämällä naisten ja tyttöjen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutusmahdollisuuksia voitaisiin vähentää heidän alttiuttaan joutua uhriksi, ja kehottaa komissiota jatkamaan kohdennettuja toimia sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi kaikissa kehityspoliittisissa toimissa ja sen varmistamiseksi, että se pysyy naisten oikeuksien ohella kolmansien maiden kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun asialistalla;

| 101. | painottaa kestävän kehityksen tavoitteiden merkitystä ja mainitsee näistä erityisesti tavoitteen 5.2, jossa pyritään lopettamaan kaikenlainen naisiin ja tyttöihin kaikilla julkisen ja yksityisen elämän aloilla kohdistuva väkivalta, ihmiskauppa ja seksuaalinen ja muuntyyppinen hyväksikäyttö mukaan luettuina; |
| --- | --- |

101.

painottaa kestävän kehityksen tavoitteiden merkitystä ja mainitsee näistä erityisesti tavoitteen 5.2, jossa pyritään lopettamaan kaikenlainen naisiin ja tyttöihin kaikilla julkisen ja yksityisen elämän aloilla kohdistuva väkivalta, ihmiskauppa ja seksuaalinen ja muuntyyppinen hyväksikäyttö mukaan luettuina;

| 102. | kehottaa EU:ta tukemaan kolmansia maita niiden ponnisteluissa ihmiskaupan uhrien tunnistamisen, avustamisen ja uudelleenkotouttamisen ja ihmiskaupasta nostettavien syytteiden lisäämiseksi hyväksymällä ja panemalla täytäntöön asianmukaista lainsäädäntöä ja yhdenmukaistamalla juridiset määritelmät, menettelyt ja yhteistyö kansainvälisten normien kanssa; |
| --- | --- |

102.

kehottaa EU:ta tukemaan kolmansia maita niiden ponnisteluissa ihmiskaupan uhrien tunnistamisen, avustamisen ja uudelleenkotouttamisen ja ihmiskaupasta nostettavien syytteiden lisäämiseksi hyväksymällä ja panemalla täytäntöön asianmukaista lainsäädäntöä ja yhdenmukaistamalla juridiset määritelmät, menettelyt ja yhteistyö kansainvälisten normien kanssa;

| 103. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että lainvalvontaviranomaiset, myös Frontexin, Europolin ja EASOn kaltaisten virastojen työntekijät, sekä muut ihmiskaupan uhrien tai mahdollisten uhrien kanssa todennäköisesti tekemisiin joutuvat virkailijat saavat ihmiskauppaa koskevaa asianmukaista koulutusta, jonka ansiosta he pystyvät käsittelemään ihmiskauppatapauksia ja johon sisältyy moniperusteinen näkökulma ja jossa korostetaan ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden naisten, lasten ja muiden haavoittuvien ryhmien, kuten romanien ja pakolaisten, erityistarpeita ja sitä, miten ihmiskaupan uhreille ja muille ihmisille tarjotaan kannustimia ja täysimääräistä suojelua, jotta he voivat ilmiantaa ihmiskaupan harjoittajia; |
| --- | --- |

103.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että lainvalvontaviranomaiset, myös Frontexin, Europolin ja EASOn kaltaisten virastojen työntekijät, sekä muut ihmiskaupan uhrien tai mahdollisten uhrien kanssa todennäköisesti tekemisiin joutuvat virkailijat saavat ihmiskauppaa koskevaa asianmukaista koulutusta, jonka ansiosta he pystyvät käsittelemään ihmiskauppatapauksia ja johon sisältyy moniperusteinen näkökulma ja jossa korostetaan ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden naisten, lasten ja muiden haavoittuvien ryhmien, kuten romanien ja pakolaisten, erityistarpeita ja sitä, miten ihmiskaupan uhreille ja muille ihmisille tarjotaan kannustimia ja täysimääräistä suojelua, jotta he voivat ilmiantaa ihmiskaupan harjoittajia;

| 104. | katsoo, että kolmansista maista tulevat ihmiskaupan uhrit on tunnistettava verkostossa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja että toimenpiteitä rajalla on siksi tehostettava, jotta uhrit tunnistetaan heti heidän saapuessaan unioniin; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa nykyisten suuntaviivojen parantamiseksi siten, että ne auttavat konsulipalveluja ja rajavartijoita tunnistamaan ihmiskaupan uhreja, ja korostaa parhaiden käytäntöjen vaihdon merkitystä tässä yhteydessä, erityisesti rajalla tehtävien haastattelujen kannalta; korostaa myös, että raja- ja rannikkovartijoiden on saatava käyttää Europolin tietokantoja; |
| --- | --- |

104.

katsoo, että kolmansista maista tulevat ihmiskaupan uhrit on tunnistettava verkostossa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja että toimenpiteitä rajalla on siksi tehostettava, jotta uhrit tunnistetaan heti heidän saapuessaan unioniin; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa nykyisten suuntaviivojen parantamiseksi siten, että ne auttavat konsulipalveluja ja rajavartijoita tunnistamaan ihmiskaupan uhreja, ja korostaa parhaiden käytäntöjen vaihdon merkitystä tässä yhteydessä, erityisesti rajalla tehtävien haastattelujen kannalta; korostaa myös, että raja- ja rannikkovartijoiden on saatava käyttää Europolin tietokantoja;

| 105. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ihmiskaupan kaikkien muotojen torjumiseksi ja kiinnittämään erityistä huomiota ihmiskaupan sukupuoliulottuvuuteen erityisesti lapsiavioliittojen, naisten ja tyttöjen seksuaalisen hyväksikäytön ja seksiturismin torjumiseksi; kehottaa komissiota ja EUH:ta tehostamaan Khartumin prosessia lisäämällä siihen liittyvien hankkeiden määrää ja varmistamalla, että useampi maa osallistuu prosessiin aktiivisesti; |
| --- | --- |

105.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ihmiskaupan kaikkien muotojen torjumiseksi ja kiinnittämään erityistä huomiota ihmiskaupan sukupuoliulottuvuuteen erityisesti lapsiavioliittojen, naisten ja tyttöjen seksuaalisen hyväksikäytön ja seksiturismin torjumiseksi; kehottaa komissiota ja EUH:ta tehostamaan Khartumin prosessia lisäämällä siihen liittyvien hankkeiden määrää ja varmistamalla, että useampi maa osallistuu prosessiin aktiivisesti;

| 106. | pyytää komissiota, neuvostoa ja EUH:ta korostamaan kolmansien maiden kanssa käymissään kansainvälisiä sopimuksia ja takaisinotto- ja yhteistyösopimuksia koskevissa neuvotteluissa kolmansien maiden tarvetta torjua tehokkaasti ihmiskauppaa, asettaa siihen syyllistyneet henkilöt useammin syytteeseen ja tehostaa uhrien suojelua; |
| --- | --- |

106.

pyytää komissiota, neuvostoa ja EUH:ta korostamaan kolmansien maiden kanssa käymissään kansainvälisiä sopimuksia ja takaisinotto- ja yhteistyösopimuksia koskevissa neuvotteluissa kolmansien maiden tarvetta torjua tehokkaasti ihmiskauppaa, asettaa siihen syyllistyneet henkilöt useammin syytteeseen ja tehostaa uhrien suojelua;

| 107. | kehottaa EU:ta keskittämään tehokkaasti ponnistelunsa sekä ihmiskaupan käsittelyyn että ihmisten salakuljetukseen torjuntaan; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita panostamaan ihmiskaupan uhrien tunnistamiseen ja pakolaisten ja maahanpyrkijöiden joukosta ja osana rikollisverkostojen hallitsemia ihmissalakuljetusoperaatioita tapahtuvien rikkomusten ja hyväksikäytön uhrien joukosta; |
| --- | --- |

107.

kehottaa EU:ta keskittämään tehokkaasti ponnistelunsa sekä ihmiskaupan käsittelyyn että ihmisten salakuljetukseen torjuntaan; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita panostamaan ihmiskaupan uhrien tunnistamiseen ja pakolaisten ja maahanpyrkijöiden joukosta ja osana rikollisverkostojen hallitsemia ihmissalakuljetusoperaatioita tapahtuvien rikkomusten ja hyväksikäytön uhrien joukosta;

| 108. | painottaa tarvetta toteuttaa valmistelu- ja koulutustoimia kansainvälisiä siviilipoliisioperaatioita varten samoin kuin antaa koulutusta diplomaateille, yhteysviranomaisille sekä konsuli- ja kehitysyhteistyöviranomaisille, jotta parannetaan ihmiskaupan uhrien tunnistamista; katsoo, että näiden ryhmien kouluttaminen on tarpeen, koska ne ovat usein ihmiskaupan uhrien ensimmäinen yhteyspiste, ja että on aiheellista toteuttaa toimia sen varmistamiseksi, että mainituilla viranomaisilla on pääsy asianmukaiseen aineistoon, jotta he voivat antaa tietoa henkilöille, jotka uhkaavat joutua ihmiskaupan uhreiksi; |
| --- | --- |

108.

painottaa tarvetta toteuttaa valmistelu- ja koulutustoimia kansainvälisiä siviilipoliisioperaatioita varten samoin kuin antaa koulutusta diplomaateille, yhteysviranomaisille sekä konsuli- ja kehitysyhteistyöviranomaisille, jotta parannetaan ihmiskaupan uhrien tunnistamista; katsoo, että näiden ryhmien kouluttaminen on tarpeen, koska ne ovat usein ihmiskaupan uhrien ensimmäinen yhteyspiste, ja että on aiheellista toteuttaa toimia sen varmistamiseksi, että mainituilla viranomaisilla on pääsy asianmukaiseen aineistoon, jotta he voivat antaa tietoa henkilöille, jotka uhkaavat joutua ihmiskaupan uhreiksi;

| 109. | muistuttaa, että EUNAVFOR MED -operaation eli operaatio SOPHIAn toisen vaiheen – joka aloitettiin 7. lokakuuta 2015 – myötä voidaan konkreettisesti torjua ihmiskauppaa siten, että toteutetaan aavalla merellä sellaisille aluksille nousua, niiden tarkastamista, takavarikointia ja käännyttämistä, joita epäillään käytettävän ihmisten salakuljetukseen tai ihmiskaupan harjoittamiseen; muistuttaa, että tähän mennessä on pysäytetty 48 ihmissalakuljettajiksi ja -kauppiaiksi epäiltyä henkilöä ja että heitä koskevat tapaukset ovat Italian oikeusviranomaisten tarkasteltavana; kehottaa unionia jatkamaan ja tiivistämään sen Välimerellä toteuttamia operaatioita; |
| --- | --- |

109.

muistuttaa, että EUNAVFOR MED -operaation eli operaatio SOPHIAn toisen vaiheen – joka aloitettiin 7. lokakuuta 2015 – myötä voidaan konkreettisesti torjua ihmiskauppaa siten, että toteutetaan aavalla merellä sellaisille aluksille nousua, niiden tarkastamista, takavarikointia ja käännyttämistä, joita epäillään käytettävän ihmisten salakuljetukseen tai ihmiskaupan harjoittamiseen; muistuttaa, että tähän mennessä on pysäytetty 48 ihmissalakuljettajiksi ja -kauppiaiksi epäiltyä henkilöä ja että heitä koskevat tapaukset ovat Italian oikeusviranomaisten tarkasteltavana; kehottaa unionia jatkamaan ja tiivistämään sen Välimerellä toteuttamia operaatioita;

| 110. | kehottaa EU:ta etsimään konkreettisia ratkaisuja siihen, miten maahanpyrkijät ja pakolaiset voisivat tulla EU:hun laillisella, sääntöjenmukaisella, hyväksikäyttöön perustumattomalla ja turvallisella tavalla; muistuttaa jäsenvaltioita ja EU:ta siitä, että niiden on noudatettava kansainvälistä oikeutta ja myös palautuskieltoa kaikissa politiikoissaan ja erityisesti siirtolaispolitiikoissaan; muistuttaa, että on tarpeen taata ihmiskaupan uhrien turvallinen ja vapaaehtoinen paluu vastaanottavasta valtiosta alkuperävaltioon ja että on tarjottava laillisia vaihtoehtoja, jos palauttaminen aiheuttaisi riskin kyseisten henkilöiden ja/tai heidän perheensä turvallisuudelle; muistuttaa, että kohde- ja lähtövaltioiden on taattava palaaville uhreille riittävä turvallisuuden ja yhteiskuntaan uudelleen integroitumisen taso; |
| --- | --- |

110.

kehottaa EU:ta etsimään konkreettisia ratkaisuja siihen, miten maahanpyrkijät ja pakolaiset voisivat tulla EU:hun laillisella, sääntöjenmukaisella, hyväksikäyttöön perustumattomalla ja turvallisella tavalla; muistuttaa jäsenvaltioita ja EU:ta siitä, että niiden on noudatettava kansainvälistä oikeutta ja myös palautuskieltoa kaikissa politiikoissaan ja erityisesti siirtolaispolitiikoissaan; muistuttaa, että on tarpeen taata ihmiskaupan uhrien turvallinen ja vapaaehtoinen paluu vastaanottavasta valtiosta alkuperävaltioon ja että on tarjottava laillisia vaihtoehtoja, jos palauttaminen aiheuttaisi riskin kyseisten henkilöiden ja/tai heidän perheensä turvallisuudelle; muistuttaa, että kohde- ja lähtövaltioiden on taattava palaaville uhreille riittävä turvallisuuden ja yhteiskuntaan uudelleen integroitumisen taso;

| 111. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kunnioittamaan Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa ja turvapaikkalainsäädännön periaatteita; |
| --- | --- |

111.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kunnioittamaan Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa ja turvapaikkalainsäädännön periaatteita;

| 112. | kehottaa EU:ta edistämään ohjelmia, joilla tuetaan maahanpyrkijöiden ja pakolaisten osallistamista kolmansien maiden keskeisten toimijoiden ja kulttuurivälittäjien välityksellä ja joilla autetaan lisäämään yhteisöjen tietoisuutta ihmiskaupasta ja parannetaan yhteisöjen kykyä torjua järjestäytyneen rikollisuuden soluttautumista niihin; |
| --- | --- |

112.

kehottaa EU:ta edistämään ohjelmia, joilla tuetaan maahanpyrkijöiden ja pakolaisten osallistamista kolmansien maiden keskeisten toimijoiden ja kulttuurivälittäjien välityksellä ja joilla autetaan lisäämään yhteisöjen tietoisuutta ihmiskaupasta ja parannetaan yhteisöjen kykyä torjua järjestäytyneen rikollisuuden soluttautumista niihin;

| 113. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan Eurooppaan saapumisen jälkeen kadonneiden pakolaisten ja maahantulijoiden, erityisesti lasten, suojelemiseksi ja löytämiseksi; |
| --- | --- |

113.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan Eurooppaan saapumisen jälkeen kadonneiden pakolaisten ja maahantulijoiden, erityisesti lasten, suojelemiseksi ja löytämiseksi;

| 114. | on tyytyväinen Europolin ja erityisesti Focal Point Twins -keskuksen toimiin sellaisten henkilöiden havaitsemiseksi, jotka matkustavat kolmansiin maihin tarkoituksenaan hyväksikäyttää lapsia; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä Europolin kanssa järjestelmällisen ja nopean tietojenvaihdon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

114.

on tyytyväinen Europolin ja erityisesti Focal Point Twins -keskuksen toimiin sellaisten henkilöiden havaitsemiseksi, jotka matkustavat kolmansiin maihin tarkoituksenaan hyväksikäyttää lapsia; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä Europolin kanssa järjestelmällisen ja nopean tietojenvaihdon varmistamiseksi;

| 115. | muistuttaa, että ennen viisumivapautta koskevan sopimuksen tekemistä komission on arvioitava kyseessä olevaan kolmanteen maahan liittyvät riskit, erityisesti laittoman maahanmuuton kannalta; korostaa, että ihmiskauppaverkostot voivat käyttää myös laillisia maahantuloreittejä; pyytää näin ollen komissiota lisäämään tehokkaan yhteistyön ihmiskaupan torjumiseksi niiden kriteerien joukkoon, jotka kolmansien maiden edellytetään täyttävän viisumivapautta koskevan sopimuksen saamiseksi; |
| --- | --- |

115.

muistuttaa, että ennen viisumivapautta koskevan sopimuksen tekemistä komission on arvioitava kyseessä olevaan kolmanteen maahan liittyvät riskit, erityisesti laittoman maahanmuuton kannalta; korostaa, että ihmiskauppaverkostot voivat käyttää myös laillisia maahantuloreittejä; pyytää näin ollen komissiota lisäämään tehokkaan yhteistyön ihmiskaupan torjumiseksi niiden kriteerien joukkoon, jotka kolmansien maiden edellytetään täyttävän viisumivapautta koskevan sopimuksen saamiseksi;

| 116. | huomauttaa, että EU tarvitsee uudelleensijoittamiselle sitovan ja pakollisen lainsäädäntökehyksen, kuten komission muuttoliikeagendassa todetaan; huomauttaa, että humanitaarista maahanpääsyä voidaan käyttää täydentämään uudelleensijoittamista, jotta voidaan tarpeen vaatiessa tarjota kiireellistä, ja usein väliaikaista, suojelua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville eli vailla huoltajaa oleville alaikäisille tai vammaisille pakolaisille tai kiireellisen lääkinnällisen evakuoinnin tarpeessa oleville; |
| --- | --- |

116.

huomauttaa, että EU tarvitsee uudelleensijoittamiselle sitovan ja pakollisen lainsäädäntökehyksen, kuten komission muuttoliikeagendassa todetaan; huomauttaa, että humanitaarista maahanpääsyä voidaan käyttää täydentämään uudelleensijoittamista, jotta voidaan tarpeen vaatiessa tarjota kiireellistä, ja usein väliaikaista, suojelua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville eli vailla huoltajaa oleville alaikäisille tai vammaisille pakolaisille tai kiireellisen lääkinnällisen evakuoinnin tarpeessa oleville;

| 117. | kehottaa EU:ta laatimaan yhdessä kolmansien maiden kanssa standardoidun järjestelmän, jolla kerätään kvalitatiivista ja kvantitatiivista tietoa ja analyysitietoa ihmiskaupasta, jotta EU:ssa ja kolmansissa maissa voidaan kehittää yhteinen tai ainakin vertailukelpoinen malli kaikkiin ihmiskauppaa koskeviin näkökulmiin liittyvien tietojen keräämistä ja analyysiä varten; painottaa tarvetta osoittaa riittävästi varoja ihmiskauppaa koskevaa tiedon keruuta ja tutkimusta varten; |
| --- | --- |

117.

kehottaa EU:ta laatimaan yhdessä kolmansien maiden kanssa standardoidun järjestelmän, jolla kerätään kvalitatiivista ja kvantitatiivista tietoa ja analyysitietoa ihmiskaupasta, jotta EU:ssa ja kolmansissa maissa voidaan kehittää yhteinen tai ainakin vertailukelpoinen malli kaikkiin ihmiskauppaa koskeviin näkökulmiin liittyvien tietojen keräämistä ja analyysiä varten; painottaa tarvetta osoittaa riittävästi varoja ihmiskauppaa koskevaa tiedon keruuta ja tutkimusta varten;

| 118. | kannustaa EU:ta laatimaan vuoden 2016 jälkeiseksi ajaksi ihmiskaupan torjuntastrategian, jolla olisi voimakkaampi ja kohdennetumpi ulkoinen ulottuvuus, jossa asetettaisiin selvemmin etusijalle kumppanuuksien kehittäminen paikallisen kansalaisyhteiskunnan kanssa EU:n ulkopuolisissa alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaissa sekä hallitusten ja yksityisen sektorin kanssa sekä ihmiskaupan talous- ja rahoitusnäkökohtien käsittely; |
| --- | --- |

118.

kannustaa EU:ta laatimaan vuoden 2016 jälkeiseksi ajaksi ihmiskaupan torjuntastrategian, jolla olisi voimakkaampi ja kohdennetumpi ulkoinen ulottuvuus, jossa asetettaisiin selvemmin etusijalle kumppanuuksien kehittäminen paikallisen kansalaisyhteiskunnan kanssa EU:n ulkopuolisissa alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaissa sekä hallitusten ja yksityisen sektorin kanssa sekä ihmiskaupan talous- ja rahoitusnäkökohtien käsittely;

o

o o

| 119. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle (EUH) sekä EU:n edustustoille. |
| --- | --- |

119.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle (EUH) sekä EU:n edustustoille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0470.

(2)  Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) julkaisu ”Counter Trafficking and Assistance to Vulnerable Migrants Annual Report of Activities 2011”, s. 23.

---

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2016

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/64

---

P8_TA(2016)0309

Monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelu: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelusta: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa (2015/2353(INI))

(2018/C 101/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311, 312 ja 323 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311, 312 ja 323 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta 21. huhtikuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2015/623 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta 21. huhtikuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2015/623 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (5),

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman kauden 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevista neuvotteluista: kokemukset ja tulevat vaiheet (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman kauden 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevista neuvotteluista: kokemukset ja tulevat vaiheet (6),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin suhteista kansallisia hallituksia edustaviin instituutioihin (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin suhteista kansallisia hallituksia edustaviin instituutioihin (7),

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2013 antamansa päätöslauselmat ehdotuksesta neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (8) ja talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2013 antamansa päätöslauselmat ehdotuksesta neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (8) ja talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä (9),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (10),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (11),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (12),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman sijoittamisesta tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman sijoittamisesta tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten (13),

| — | ottaa huomioon monivuotiseen rahoituskehykseen liitetyn sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan toimielinten yhteisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon monivuotiseen rahoituskehykseen liitetyn sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan toimielinten yhteisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0224/2016),

| A. | ottaa huomioon, että nykyinen monivuotinen rahoituskehys oli ensimmäinen, joka hyväksyttiin Lissabonin sopimuksen uusien määräysten nojalla ja että näiden määräysten mukaisesti neuvosto antaa erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja yksimielisesti rahoituskehysasetuksen saatuaan Euroopan parlamentin hyväksynnän; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että nykyinen monivuotinen rahoituskehys oli ensimmäinen, joka hyväksyttiin Lissabonin sopimuksen uusien määräysten nojalla ja että näiden määräysten mukaisesti neuvosto antaa erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja yksimielisesti rahoituskehysasetuksen saatuaan Euroopan parlamentin hyväksynnän;

| B. | ottaa huomioon, että nykyinen monivuotinen rahoituskehys, josta sovittiin vuonna 2013, kuvastaa unionin painopisteitä sen hyväksymisajankohtana; ottaa huomioon, että unioni kohtaa tulevinakin vuosina haasteita, joista ei tiedetty silloin, kun monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin; toteaa, että unionin rahoituksen painopisteet ovat moninkertaistuneet, mutta monivuotinen rahoituskehys on säilynyt samana; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nykyinen monivuotinen rahoituskehys, josta sovittiin vuonna 2013, kuvastaa unionin painopisteitä sen hyväksymisajankohtana; ottaa huomioon, että unioni kohtaa tulevinakin vuosina haasteita, joista ei tiedetty silloin, kun monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin; toteaa, että unionin rahoituksen painopisteet ovat moninkertaistuneet, mutta monivuotinen rahoituskehys on säilynyt samana;

| C. | toteaa, että parlamentti pyysi lauseketta monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi vaalien jälkeen, jotta voitaisiin varmistaa uuden rahoituskehyksen demokraattinen legitiimiys ja antaa uudelle komissiolle ja vastavalitulle parlamentille mahdollisuus vahvistaa ja arvioida uudelleen unionin toimintapolitiikan ja talousarvion prioriteetit mukauttamalla vastaavasti rahoituskehystä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että parlamentti pyysi lauseketta monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi vaalien jälkeen, jotta voitaisiin varmistaa uuden rahoituskehyksen demokraattinen legitiimiys ja antaa uudelle komissiolle ja vastavalitulle parlamentille mahdollisuus vahvistaa ja arvioida uudelleen unionin toimintapolitiikan ja talousarvion prioriteetit mukauttamalla vastaavasti rahoituskehystä;

| D. | huomauttaa, että vuosien 2014–2020 rahoituskehyksestä päästiin sopimukseen pitkässä ja raskaassa neuvotteluprosessissa erittäin vaikeassa sosiaalisessa, taloudellisessa ja finanssipoliittisessa tilanteessa; ottaa huomioon, että tämän vuoksi rahoituskehyksen kokonaistaso pieneni tuntuvasti edelliseen ohjelmakauteen verrattuna; |
| --- | --- |

D.

huomauttaa, että vuosien 2014–2020 rahoituskehyksestä päästiin sopimukseen pitkässä ja raskaassa neuvotteluprosessissa erittäin vaikeassa sosiaalisessa, taloudellisessa ja finanssipoliittisessa tilanteessa; ottaa huomioon, että tämän vuoksi rahoituskehyksen kokonaistaso pieneni tuntuvasti edelliseen ohjelmakauteen verrattuna;

| E. | toteaa, että tilanteessa, jossa parlamentin oli poliittisesti mahdotonta muuttaa Eurooppa-neuvostossa päätettyjä rahoituskehyksen kokonaismääriä, parlamentti sai neuvotteluissa tahtonsa läpi kysymyksissä, jotka koskivat rahoituskehyksen pakollista ja kattavaa arviointia/tarkistusta koskevan erillisen artiklan sisällyttämistä rahoituskehysasetukseen, uusien ja tehostettujen joustosäännösten käyttöönottoa sekä omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän perustamista; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että tilanteessa, jossa parlamentin oli poliittisesti mahdotonta muuttaa Eurooppa-neuvostossa päätettyjä rahoituskehyksen kokonaismääriä, parlamentti sai neuvotteluissa tahtonsa läpi kysymyksissä, jotka koskivat rahoituskehyksen pakollista ja kattavaa arviointia/tarkistusta koskevan erillisen artiklan sisällyttämistä rahoituskehysasetukseen, uusien ja tehostettujen joustosäännösten käyttöönottoa sekä omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän perustamista;

Lainsäädäntökehys ja väliarvioinnin/tarkistuksen laajuus

| 1. | muistuttaa, että rahoituskehysasetuksen 2 artiklan mukaisesti komissio esittää vuoden 2016 loppuun mennessä monivuotisen rahoituskehyksen toiminnasta pakollisen arvioinnin, jossa otetaan täysin huomioon tuolloin vallitseva taloustilanne sekä viimeisimmät makrotalousennusteet, ja että tämän pakollisen arvioinnin yhteydessä tehdään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus rahoituskehysasetuksen tarkistamiseksi; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että rahoituskehysasetuksen 2 artiklan mukaisesti komissio esittää vuoden 2016 loppuun mennessä monivuotisen rahoituskehyksen toiminnasta pakollisen arvioinnin, jossa otetaan täysin huomioon tuolloin vallitseva taloustilanne sekä viimeisimmät makrotalousennusteet, ja että tämän pakollisen arvioinnin yhteydessä tehdään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus rahoituskehysasetuksen tarkistamiseksi;

| 2. | katsoo tältä osin, että arvioinnin tarkoituksena on arvioida rahoituskehyksen toimintaa sen täytäntöönpanoon, uusiin taloudellisiin olosuhteisiin ja muuhun kehitykseen nähden, joten lainsäädäntö voisi sen perusteella pysyä ennallaan, kun taas tarkistus merkitsee rahoituskehysasetuksen muuttamista, johon sisältyy myös (säännösten ohella) rahoituskehyksen enimmäismäärien muuttaminen siten, että otetaan asiaankuuluvasti huomioon SEUT-sopimuksen 312 artikla ja rahoituskehysasetuksen 2 artiklan viimeisessä virkkeessä säädetyt rahoituskehyksen tarkistuksen laajuutta koskevat rajoitukset; palauttaa mieliin, että kyseisen säännöksen mukaisesti ennalta jaettuja jäsenvaltiokohtaisia määrärahoja ei tarkistuksen yhteydessä vähennetä; korostaa, että rahoituskehyksen tarkistukselle ei asetettu muita rajoituksia, joten rahoituskehyksen enimmäismäärien korottaminen on mahdollista; korostaa tässä yhteydessä, että SEUT-sopimuksen 323 artikla velvoittaa huolehtimaan, että käytettävissä on varoja, joiden avulla unioni voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa kolmansia osapuolia kohtaan; |
| --- | --- |

2.

katsoo tältä osin, että arvioinnin tarkoituksena on arvioida rahoituskehyksen toimintaa sen täytäntöönpanoon, uusiin taloudellisiin olosuhteisiin ja muuhun kehitykseen nähden, joten lainsäädäntö voisi sen perusteella pysyä ennallaan, kun taas tarkistus merkitsee rahoituskehysasetuksen muuttamista, johon sisältyy myös (säännösten ohella) rahoituskehyksen enimmäismäärien muuttaminen siten, että otetaan asiaankuuluvasti huomioon SEUT-sopimuksen 312 artikla ja rahoituskehysasetuksen 2 artiklan viimeisessä virkkeessä säädetyt rahoituskehyksen tarkistuksen laajuutta koskevat rajoitukset; palauttaa mieliin, että kyseisen säännöksen mukaisesti ennalta jaettuja jäsenvaltiokohtaisia määrärahoja ei tarkistuksen yhteydessä vähennetä; korostaa, että rahoituskehyksen tarkistukselle ei asetettu muita rajoituksia, joten rahoituskehyksen enimmäismäärien korottaminen on mahdollista; korostaa tässä yhteydessä, että SEUT-sopimuksen 323 artikla velvoittaa huolehtimaan, että käytettävissä on varoja, joiden avulla unioni voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa kolmansia osapuolia kohtaan;

| 3. | muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 311 artiklan mukaisesti unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat; katsoo sen vuoksi, että jos arvioinnissa tehtäisiin sellainen johtopäätös, että nykyiset enimmäismäärät ovat liian alhaisia, niiden korottaminen olisi primaarioikeudesta johtuva vaatimus; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 311 artiklan mukaisesti unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat; katsoo sen vuoksi, että jos arvioinnissa tehtäisiin sellainen johtopäätös, että nykyiset enimmäismäärät ovat liian alhaisia, niiden korottaminen olisi primaarioikeudesta johtuva vaatimus;

| 4. | korostaa, että rahoituskehysasetuksen 17 artiklassa säädetään, että ennakoimattomissa tilanteissa monivuotista rahoituskehystä voidaan tarkistaa; kiinnittää huomiota niiden kriisien laajuuteen, joista unioni on kärsinyt sen jälkeen kun nykyinen monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin vuonna 2013; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että rahoituskehysasetuksen 17 artiklassa säädetään, että ennakoimattomissa tilanteissa monivuotista rahoituskehystä voidaan tarkistaa; kiinnittää huomiota niiden kriisien laajuuteen, joista unioni on kärsinyt sen jälkeen kun nykyinen monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin vuonna 2013;

| 5. | korostaa, että tämän päätöslauselman tarkoituksena on analysoida rahoituskehyksen toimintaa yksinomaan talousarvion kannalta eikä siinä tarkastella alakohtaisen lainsäädännön oikeusperustaa; huomauttaa kuitenkin, että moniin unionin toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin liittyy niiden omia arviointi- ja tarkistusvaatimuksia ja että useimmissa tapauksissa tällainen arviointi tai tarkistus on määrä tehdä vuonna 2017; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että tämän päätöslauselman tarkoituksena on analysoida rahoituskehyksen toimintaa yksinomaan talousarvion kannalta eikä siinä tarkastella alakohtaisen lainsäädännön oikeusperustaa; huomauttaa kuitenkin, että moniin unionin toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin liittyy niiden omia arviointi- ja tarkistusvaatimuksia ja että useimmissa tapauksissa tällainen arviointi tai tarkistus on määrä tehdä vuonna 2017;

I.   
  Monivuotisen rahoituskehyksen arviointi – tarkastelussa ensimmäiset vuodet

| 6. | katsoo, että vuonna 2016 tehtävässä monivuotisen rahoituskehyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon erinäiset vakavat kriisit ja uudet poliittiset aloitteet sekä niiden talousarviovaikutukset, joita ei voitu ennakoida rahoituskehystä hyväksyttäessä; ottaa esille muun muassa muuttoliike- ja pakolaiskriisin, ulkoiset hätätilanteet, sisäiseen turvallisuuteen liittyvät kysymykset, maatalouden kriisin, Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) rahoituksen, unionin talousarvion maksukriisin, sitkeästi korkealla tasolla pysyneen työttömyyden erityisesti nuorten keskuudessa sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen; viittaa myös viimeaikaiseen ilmastonmuutosta koskevaan kansainväliseen sopimukseen ja kasvaviin paineisiin kehityspolitiikassa; huomauttaa, että pakottavien lisätarpeiden rahoittamiseksi katsottiin tarpeelliseksi turvautua ennennäkemättömällä tavalla rahoituskehyksen joustomekanismeihin ja erityisrahoitusvälineisiin, sillä rahoituskehyksen enimmäismäärät osoittautuivat liian pieniksi tietyissä otsakkeissa; katsoo, että kahden viime vuoden aikana rahoituskehys on käytännössä viety äärirajoilleen; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että vuonna 2016 tehtävässä monivuotisen rahoituskehyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon erinäiset vakavat kriisit ja uudet poliittiset aloitteet sekä niiden talousarviovaikutukset, joita ei voitu ennakoida rahoituskehystä hyväksyttäessä; ottaa esille muun muassa muuttoliike- ja pakolaiskriisin, ulkoiset hätätilanteet, sisäiseen turvallisuuteen liittyvät kysymykset, maatalouden kriisin, Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) rahoituksen, unionin talousarvion maksukriisin, sitkeästi korkealla tasolla pysyneen työttömyyden erityisesti nuorten keskuudessa sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen; viittaa myös viimeaikaiseen ilmastonmuutosta koskevaan kansainväliseen sopimukseen ja kasvaviin paineisiin kehityspolitiikassa; huomauttaa, että pakottavien lisätarpeiden rahoittamiseksi katsottiin tarpeelliseksi turvautua ennennäkemättömällä tavalla rahoituskehyksen joustomekanismeihin ja erityisrahoitusvälineisiin, sillä rahoituskehyksen enimmäismäärät osoittautuivat liian pieniksi tietyissä otsakkeissa; katsoo, että kahden viime vuoden aikana rahoituskehys on käytännössä viety äärirajoilleen;

| 7. | korostaa, että unionin talousarvion on noudatettava unionin toimintapoliittisia ja strategisia painopisteitä ja siinä on varmistettava pitkän aikavälin painopisteiden ja uusien haasteiden välinen tasapaino; tähdentää tältä osin, että unionin talousarvion on oltava keskeisessä asemassa unionin pääsuuntauksia ja yleisiä tavoitteita edustavan ja yhdessä sovitun Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo siksi, että monivuotisen rahoituskehyksen arviointiin olisi sisällyttävä laadullinen analyysi siitä, onko tässä strategiassa asetettuja tavoitteita saavutettu ja missä määrin; vaatii, että kyseiseen arvioon yhdistetään ennuste siitä, ovatko tälle strategialle nykyisen rahoituskehyksen loppuvuosiksi varatut varat riittävät, jotta se voidaan panna täytäntöön onnistuneesti; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että unionin talousarvion on noudatettava unionin toimintapoliittisia ja strategisia painopisteitä ja siinä on varmistettava pitkän aikavälin painopisteiden ja uusien haasteiden välinen tasapaino; tähdentää tältä osin, että unionin talousarvion on oltava keskeisessä asemassa unionin pääsuuntauksia ja yleisiä tavoitteita edustavan ja yhdessä sovitun Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo siksi, että monivuotisen rahoituskehyksen arviointiin olisi sisällyttävä laadullinen analyysi siitä, onko tässä strategiassa asetettuja tavoitteita saavutettu ja missä määrin; vaatii, että kyseiseen arvioon yhdistetään ennuste siitä, ovatko tälle strategialle nykyisen rahoituskehyksen loppuvuosiksi varatut varat riittävät, jotta se voidaan panna täytäntöön onnistuneesti;

A.   Keskeiset tapahtumat ja haasteet

Muuttoliike- ja pakolaiskriisi

| 8. | korostaa, että Syyrian, Lähi-idän ja useiden Afrikan alueiden konflikteilla on ollut ennennäkemättömiä humanitaarisia ja muuttoliikettä synnyttäneitä seurauksia; toteaa, että tällä on ollut välitön vaikutus unioniin, sillä Eurooppaan tuli pelkästään vuonna 2015 yli miljoona pakolaista ja heitä odotetaan lähivuosina lisää; huomauttaa, että tämä kriisi on edellyttänyt unionilta merkittävää taloudellista panostusta ja vaikuttanut siten tuntuvasti unionin talousarvioon, varsinkin otsakkeisiin 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) ja 4 (Globaali Eurooppa); |
| --- | --- |

8.

korostaa, että Syyrian, Lähi-idän ja useiden Afrikan alueiden konflikteilla on ollut ennennäkemättömiä humanitaarisia ja muuttoliikettä synnyttäneitä seurauksia; toteaa, että tällä on ollut välitön vaikutus unioniin, sillä Eurooppaan tuli pelkästään vuonna 2015 yli miljoona pakolaista ja heitä odotetaan lähivuosina lisää; huomauttaa, että tämä kriisi on edellyttänyt unionilta merkittävää taloudellista panostusta ja vaikuttanut siten tuntuvasti unionin talousarvioon, varsinkin otsakkeisiin 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) ja 4 (Globaali Eurooppa);

| 9. | toteaa, että vuonna 2015 Euroopan muuttoliikeagendan yhteydessä hyväksytyillä lisätoimenpiteillä on ollut välitön vaikutus talousarvioon, kuten lisätalousarvioista 5 ja 7/2015 voidaan nähdä; toteaa myös, että unionin talousarviossa hyväksyttiin ylimääräisen 1 506 miljoonan euron määrän käyttö vuonna 2016 ottamalla käyttöön joustoväline, jotta saatiin lisäresursseja muuttoliikkeeseen ja pakolaisiin liittyviin toimenpiteisiin otsakkeessa 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus), kuten lisärahoitusta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä sisäisen turvallisuuden rahastoon, sekä resursseja kolmelle muuttoliikkeeseen liittyvälle erillisvirastolle eli Frontexille, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) ja Europolille; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että vuonna 2015 Euroopan muuttoliikeagendan yhteydessä hyväksytyillä lisätoimenpiteillä on ollut välitön vaikutus talousarvioon, kuten lisätalousarvioista 5 ja 7/2015 voidaan nähdä; toteaa myös, että unionin talousarviossa hyväksyttiin ylimääräisen 1 506 miljoonan euron määrän käyttö vuonna 2016 ottamalla käyttöön joustoväline, jotta saatiin lisäresursseja muuttoliikkeeseen ja pakolaisiin liittyviin toimenpiteisiin otsakkeessa 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus), kuten lisärahoitusta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä sisäisen turvallisuuden rahastoon, sekä resursseja kolmelle muuttoliikkeeseen liittyvälle erillisvirastolle eli Frontexille, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) ja Europolille;

| 10. | toteaa, että edellä mainituilla talousarviopäätöksillä on kokonaan käytetty loppuun tässä otsakkeessa käytettävissä ollut pieni liikkumavara ja että ne ovat käytännössä johtaneet otsakkeen 3 enimmäismäärien tarkistamiseen; kiinnittää lisäksi huomiota komission uusiin ehdotuksiin, joiden odotetaan vaikuttavan unionin talousarvioon, ja varsinkin ehdotukseen Dublin III -asetuksen uudelleenlaatimisesta, jonka kokonaisvaikutukset talousarvioon olisivat 1 829 miljoonaa euroa rahoituskehyksen jäljellä olevaksi ajaksi, ehdotukseen Euroopan raja- ja rannikkovartioviraston perustamisesta, jota varten tarvitaan 1 212 miljoonan euron kokonaismäärärahat rahoituskehyksen jäljellä olevaksi ajaksi, sekä ehdotukseen uudeksi hätäapujärjestelyksi, jolla arvioidaan olevan vähintään 700 miljoonan euron talousarviovaikutus vuosina 2016–2018; korostaa, että tilanne on niin kriittinen, että turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolle marraskuussa 2015 hyväksyttyjä lisämäärärahoja jouduttiin supistamaan maaliskuussa 2016, jotta voitiin rahoittaa vieläkin pakottavampia tarpeita, kuten humanitaarisen avun tarjoamista unionissa uuden hätäapujärjestelyn kautta; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että edellä mainituilla talousarviopäätöksillä on kokonaan käytetty loppuun tässä otsakkeessa käytettävissä ollut pieni liikkumavara ja että ne ovat käytännössä johtaneet otsakkeen 3 enimmäismäärien tarkistamiseen; kiinnittää lisäksi huomiota komission uusiin ehdotuksiin, joiden odotetaan vaikuttavan unionin talousarvioon, ja varsinkin ehdotukseen Dublin III -asetuksen uudelleenlaatimisesta, jonka kokonaisvaikutukset talousarvioon olisivat 1 829 miljoonaa euroa rahoituskehyksen jäljellä olevaksi ajaksi, ehdotukseen Euroopan raja- ja rannikkovartioviraston perustamisesta, jota varten tarvitaan 1 212 miljoonan euron kokonaismäärärahat rahoituskehyksen jäljellä olevaksi ajaksi, sekä ehdotukseen uudeksi hätäapujärjestelyksi, jolla arvioidaan olevan vähintään 700 miljoonan euron talousarviovaikutus vuosina 2016–2018; korostaa, että tilanne on niin kriittinen, että turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolle marraskuussa 2015 hyväksyttyjä lisämäärärahoja jouduttiin supistamaan maaliskuussa 2016, jotta voitiin rahoittaa vieläkin pakottavampia tarpeita, kuten humanitaarisen avun tarjoamista unionissa uuden hätäapujärjestelyn kautta;

| 11. | katsoo, että Euroopan muuttoliike- ja pakolaiskriisin ratkaisu edellyttää eurooppalaista lähestymistapaa, joka perustuu yhteisvastuuseen ja oikeudenmukaiseen taakanjakoon; korostaa, että unionin talousarviovaroilla olisi tuettava jäsenvaltioita keventämällä pakolaisten vastaanottamisesta aiheutuvaa kustannustaakkaa, koska näin vähennetään niiden jäsenvaltioiden talousarvioihin kohdistuvia paineita, joihin saapuu erityisen suuria määriä pakolaisia; korostaa, että tällä lähestymistavalla luodaan synergioita ja se on myös vaikuttavaa ja kustannustehokasta kaikkien jäsenvaltioiden kannalta; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että Euroopan muuttoliike- ja pakolaiskriisin ratkaisu edellyttää eurooppalaista lähestymistapaa, joka perustuu yhteisvastuuseen ja oikeudenmukaiseen taakanjakoon; korostaa, että unionin talousarviovaroilla olisi tuettava jäsenvaltioita keventämällä pakolaisten vastaanottamisesta aiheutuvaa kustannustaakkaa, koska näin vähennetään niiden jäsenvaltioiden talousarvioihin kohdistuvia paineita, joihin saapuu erityisen suuria määriä pakolaisia; korostaa, että tällä lähestymistavalla luodaan synergioita ja se on myös vaikuttavaa ja kustannustehokasta kaikkien jäsenvaltioiden kannalta;

| 12. | korostaa, että pakolais- ja muuttoliikekriisin taustalla olevien syiden torjumiseksi on otettu käyttöön merkittävä mutta edelleen riittämätön määrä talousarviovaroja lujittamalla unionin erityisohjelmia otsakkeessa 4; toteaa, että vuonna 2015 muuttoliikkeeseen ja pakolaisiin liittyviin toimiin kohdennettiin uudelleen 170 miljoonaa euroa ja että vuonna 2016 otsakkeessa 4 hyväksyttiin muuttoliikkeeseen ja pakolaisiin liittyviin toimiin 130 miljoonan euron lisävarat ja tehtiin 430 miljoonan euron suuruiset uudelleenjärjestelyt liittymistä valmistelevassa tukivälineessä, kehitysyhteistyön rahoitusvälineessä ja Euroopan naapuruusvälineessä; toteaa myös, että komissio on muuttoliike- ja pakolaiskriisin ulkoisen ulottuvuuden käsittelemiseksi tehnyt useita lisäehdotuksia, jotka vaikuttavat unionin talousarvioon, kuten ehdotukset unionin erityisrahastojen perustamisesta (Madad-erityisrahasto ja Afrikka-hätärahasto, joiden alustavat talousarviovaikutukset ovat arviolta 570 miljoonaa euroa ja 405 miljoonaa euroa) ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamisesta, josta miljardi euroa on määrä rahoittaa unionin talousarviosta, mahdollista lisärahoitusta lukuun ottamatta; korostaa, että unionin talousarvioon aiheutuu lisäpaineita muista suunnitelluista toimista, joista komissio on ilmoittanut, kuten nk. Lontoon sitoumuksesta, tai sellaisista tapahtumista kuin EU:n ja Turkin huippukokous 18. maaliskuuta 2016; korostaa, että tarvitaan vielä lisää talousarviovaroja, jotta voidaan ottaa huomioon kaikkein haavoittuvimmat muuttajat, erityisesti naiset, lapset ja hlbti-henkilöt; toteaa kuitenkin huolestuneena, että unionin ratkaistavana olevat ongelmat ovat suuruusluokaltaan sellaisia, että lisätoimet ovat vielä tarpeen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että pakolais- ja muuttoliikekriisin taustalla olevien syiden torjumiseksi on otettu käyttöön merkittävä mutta edelleen riittämätön määrä talousarviovaroja lujittamalla unionin erityisohjelmia otsakkeessa 4; toteaa, että vuonna 2015 muuttoliikkeeseen ja pakolaisiin liittyviin toimiin kohdennettiin uudelleen 170 miljoonaa euroa ja että vuonna 2016 otsakkeessa 4 hyväksyttiin muuttoliikkeeseen ja pakolaisiin liittyviin toimiin 130 miljoonan euron lisävarat ja tehtiin 430 miljoonan euron suuruiset uudelleenjärjestelyt liittymistä valmistelevassa tukivälineessä, kehitysyhteistyön rahoitusvälineessä ja Euroopan naapuruusvälineessä; toteaa myös, että komissio on muuttoliike- ja pakolaiskriisin ulkoisen ulottuvuuden käsittelemiseksi tehnyt useita lisäehdotuksia, jotka vaikuttavat unionin talousarvioon, kuten ehdotukset unionin erityisrahastojen perustamisesta (Madad-erityisrahasto ja Afrikka-hätärahasto, joiden alustavat talousarviovaikutukset ovat arviolta 570 miljoonaa euroa ja 405 miljoonaa euroa) ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamisesta, josta miljardi euroa on määrä rahoittaa unionin talousarviosta, mahdollista lisärahoitusta lukuun ottamatta; korostaa, että unionin talousarvioon aiheutuu lisäpaineita muista suunnitelluista toimista, joista komissio on ilmoittanut, kuten nk. Lontoon sitoumuksesta, tai sellaisista tapahtumista kuin EU:n ja Turkin huippukokous 18. maaliskuuta 2016; korostaa, että tarvitaan vielä lisää talousarviovaroja, jotta voidaan ottaa huomioon kaikkein haavoittuvimmat muuttajat, erityisesti naiset, lapset ja hlbti-henkilöt; toteaa kuitenkin huolestuneena, että unionin ratkaistavana olevat ongelmat ovat suuruusluokaltaan sellaisia, että lisätoimet ovat vielä tarpeen;

| 13. | toteaa, että muuttoliike- ja pakolaiskriisin laajuutta ja komission ongelman ratkaisemiseksi käynnistämien toimien rahoitusvaikutuksia ei olisi voitu ennakoida hyväksyttäessä vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä; korostaa, että riittävien resurssien puuttuessa unioni on joutunut ottamaan käyttöön jäsenvaltioiden, unionin talousarvion ja Euroopan kehitysrahaston yhdessä rahoittamia tilapäismekanismeja, kuten unionin erityisrahastoja (Madad-rahasto ja Afrikka-hätärahasto) ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen; huomauttaa, että muuttoliike- ja pakolaiskriisiä käsittelevän kokonaisvaltaisen talousarviostrategian puuttuminen on johtanut siihen, että Euroopan parlamentti on joutunut syrjään unionin talousarviovarojen käyttöä koskevasta päätöksenteosta; painottaa, että tällaisten välineiden lisääntyminen luo unioniin vastuuvelvollisuuden ja demokraattisen valvonnan ongelman, johon on puututtava; pitää lisäksi valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole vielä suorittaneet erityisrahastoihin läheskään niiltä odotettuja määriä, mikä vaarantaa näiden rahastojen onnistumisen; toistaa jäsenvaltioille antamansa kehotuksen noudattaa välittömästi sitoumuksiaan ja kantaa vastuunsa; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että muuttoliike- ja pakolaiskriisin laajuutta ja komission ongelman ratkaisemiseksi käynnistämien toimien rahoitusvaikutuksia ei olisi voitu ennakoida hyväksyttäessä vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä; korostaa, että riittävien resurssien puuttuessa unioni on joutunut ottamaan käyttöön jäsenvaltioiden, unionin talousarvion ja Euroopan kehitysrahaston yhdessä rahoittamia tilapäismekanismeja, kuten unionin erityisrahastoja (Madad-rahasto ja Afrikka-hätärahasto) ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen; huomauttaa, että muuttoliike- ja pakolaiskriisiä käsittelevän kokonaisvaltaisen talousarviostrategian puuttuminen on johtanut siihen, että Euroopan parlamentti on joutunut syrjään unionin talousarviovarojen käyttöä koskevasta päätöksenteosta; painottaa, että tällaisten välineiden lisääntyminen luo unioniin vastuuvelvollisuuden ja demokraattisen valvonnan ongelman, johon on puututtava; pitää lisäksi valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole vielä suorittaneet erityisrahastoihin läheskään niiltä odotettuja määriä, mikä vaarantaa näiden rahastojen onnistumisen; toistaa jäsenvaltioille antamansa kehotuksen noudattaa välittömästi sitoumuksiaan ja kantaa vastuunsa;

Vähäiset investoinnit

| 14. | toteaa, että maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin alusta lähtien unioni on kärsinyt investointien vähäisyydestä ja riittämättömyydestä; huomauttaa erityisesti, että vuonna 2014 kokonaisinvestoinnit olivat 15 prosenttia alle vuoden 2007 tason, joten investoinnit vähenivät yhteensä 430 miljardia euroa; katsoo, että vähäiset investoinnit hidastavat talouden elpymistä ja vaikuttavat suoraan kasvuun, työllisyyteen ja kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin alusta lähtien unioni on kärsinyt investointien vähäisyydestä ja riittämättömyydestä; huomauttaa erityisesti, että vuonna 2014 kokonaisinvestoinnit olivat 15 prosenttia alle vuoden 2007 tason, joten investoinnit vähenivät yhteensä 430 miljardia euroa; katsoo, että vähäiset investoinnit hidastavat talouden elpymistä ja vaikuttavat suoraan kasvuun, työllisyyteen ja kilpailukykyyn;

| 15. | korostaa, että uusi komissio ehdotti vuonna 2014 tämän pakottavan ongelman ratkaisemiseksi Euroopan investointiohjelmaa ja ESIR-rahaston perustamista, jotta reaalitalouteen saataisiin 315 miljardin euron edestä uusia investointeja; korostaa vahvaa sitoutumistaan ESIR-rahastoon, jonka odotetaan vahvistavan voimakkaasti ja kohdennetusti talouden aloja, jotka lisäävät kasvua ja työpaikkoja; toteaa, että erinäisiä hankkeita on jo hyväksytty ja toteutetaan parhaillaan; huomauttaa, että unionin ESIR-rahastolle antama takaus katetaan kahdeksan miljardin euron takuurahastosta, jonka varat saadaan unionin talousarviosta; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että uusi komissio ehdotti vuonna 2014 tämän pakottavan ongelman ratkaisemiseksi Euroopan investointiohjelmaa ja ESIR-rahaston perustamista, jotta reaalitalouteen saataisiin 315 miljardin euron edestä uusia investointeja; korostaa vahvaa sitoutumistaan ESIR-rahastoon, jonka odotetaan vahvistavan voimakkaasti ja kohdennetusti talouden aloja, jotka lisäävät kasvua ja työpaikkoja; toteaa, että erinäisiä hankkeita on jo hyväksytty ja toteutetaan parhaillaan; huomauttaa, että unionin ESIR-rahastolle antama takaus katetaan kahdeksan miljardin euron takuurahastosta, jonka varat saadaan unionin talousarviosta;

| 16. | toteaa, että tämän lisärahoituksen turvaamiseksi supistettiin kahden merkittävän unionin ohjelman eli Horisontti 2020 -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahoja 2,2 miljardilla eurolla ja 2,8 miljardilla eurolla ja että loput kolme miljardia euroa katetaan rahoituskehyksen kohdentamattomista liikkumavaroista; korostaa sitoutuneensa ESIR-rahastosta käydyissä neuvotteluissa pienentämään mahdollisimman vähäisiksi vaikutukset näihin kahteen ohjelmaan, joiden rahoituspuitteista päätettiin vasta vuonna 2013 ja joiden määrärahoja leikattiin huomattavasti komission ehdotukseen verrattuna jo rahoituskehyksestä 2014–2020 käytyjen neuvottelujen aikana; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että tämän lisärahoituksen turvaamiseksi supistettiin kahden merkittävän unionin ohjelman eli Horisontti 2020 -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahoja 2,2 miljardilla eurolla ja 2,8 miljardilla eurolla ja että loput kolme miljardia euroa katetaan rahoituskehyksen kohdentamattomista liikkumavaroista; korostaa sitoutuneensa ESIR-rahastosta käydyissä neuvotteluissa pienentämään mahdollisimman vähäisiksi vaikutukset näihin kahteen ohjelmaan, joiden rahoituspuitteista päätettiin vasta vuonna 2013 ja joiden määrärahoja leikattiin huomattavasti komission ehdotukseen verrattuna jo rahoituskehyksestä 2014–2020 käytyjen neuvottelujen aikana;

| 17. | pitää valitettavana, että tutkimukseen ja innovointiin varattu osuus unionin talousarviosta on usein kärsinyt ensimmäisenä talousarvioleikkauksista; toteaa, että tutkimus- ja innovointiohjelmat tuottavat unionin lisäarvoa, ja korostaa niiden keskeistä merkitystä kilpailukyvyn tukemisessa ja siten tulevan kasvun ja pitkän aikavälin vaurauden varmistamisessa unionissa; |
| --- | --- |

17.

pitää valitettavana, että tutkimukseen ja innovointiin varattu osuus unionin talousarviosta on usein kärsinyt ensimmäisenä talousarvioleikkauksista; toteaa, että tutkimus- ja innovointiohjelmat tuottavat unionin lisäarvoa, ja korostaa niiden keskeistä merkitystä kilpailukyvyn tukemisessa ja siten tulevan kasvun ja pitkän aikavälin vaurauden varmistamisessa unionissa;

| 18. | korostaa tässä yhteydessä, että rahoituskehysasetuksen 15 artiklan mukaisesti vuosina 2014 ja 2015 resursseja osoitettiin etupainotteisesti Horisontti 2020 -ohjelmaan (200 miljoonaa euroa Euroopan tutkimusneuvostoon ja Marie Curie -toimiin) ja COSME-ohjelmaan (50 miljoonaa euroa), jotta voitiin osittain kompensoida määrärahojen supistuminen vuosina 2013 ja 2014; huomauttaa, että varojen etupainotteinen käyttö ei muuta ohjelmien kokonaisrahoituspuitteita, joten rahoituskehyksen toisella puoliskolla käytettävissä on vähemmän määrärahoja; korostaa kuitenkin, että Horisontti 2020 -ohjelmaan ja COSME-ohjelmaan etupainotteisesti osoitetut varat käytettiin kokonaan, mikä osoittaa, että näiden ohjelmien tulokset ovat olleet hyvät ja niissä pystytään käyttämään vielä enemmän varoja; |
| --- | --- |

18.

korostaa tässä yhteydessä, että rahoituskehysasetuksen 15 artiklan mukaisesti vuosina 2014 ja 2015 resursseja osoitettiin etupainotteisesti Horisontti 2020 -ohjelmaan (200 miljoonaa euroa Euroopan tutkimusneuvostoon ja Marie Curie -toimiin) ja COSME-ohjelmaan (50 miljoonaa euroa), jotta voitiin osittain kompensoida määrärahojen supistuminen vuosina 2013 ja 2014; huomauttaa, että varojen etupainotteinen käyttö ei muuta ohjelmien kokonaisrahoituspuitteita, joten rahoituskehyksen toisella puoliskolla käytettävissä on vähemmän määrärahoja; korostaa kuitenkin, että Horisontti 2020 -ohjelmaan ja COSME-ohjelmaan etupainotteisesti osoitetut varat käytettiin kokonaan, mikä osoittaa, että näiden ohjelmien tulokset ovat olleet hyvät ja niissä pystytään käyttämään vielä enemmän varoja;

| 19. | panee myös erittäin huolestuneena merkille, että Horisontti 2020 -ohjelman hyväksymisaste on pudonnut 13 prosenttiin sen edellisen ohjelmakauden edeltäjän (tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma) 20–22 prosentista; pitää valitettavana, että sen vuoksi yhä harvemmat laadukkaat tutkimus- ja innovointihankkeet saavat unionin rahoitusta; huomauttaa myös, että monet laadukkaat Verkkojen Eurooppa -välineeseen liittyvät hakemukset on jouduttu hylkäämään riittämättömien määrärahojen takia; |
| --- | --- |

19.

panee myös erittäin huolestuneena merkille, että Horisontti 2020 -ohjelman hyväksymisaste on pudonnut 13 prosenttiin sen edellisen ohjelmakauden edeltäjän (tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma) 20–22 prosentista; pitää valitettavana, että sen vuoksi yhä harvemmat laadukkaat tutkimus- ja innovointihankkeet saavat unionin rahoitusta; huomauttaa myös, että monet laadukkaat Verkkojen Eurooppa -välineeseen liittyvät hakemukset on jouduttu hylkäämään riittämättömien määrärahojen takia;

Nuorisotyöttömyys

| 20. | korostaa, että nuorisotyöttömyys on edelleen hälyttävän korkea ja että se on yksi pakottavimmista ja vakavimmista ongelmista, joita unionilla tällä hetkellä on; painottaa, että 4,4 miljoonaa alle 25-vuotiasta nuorta oli työttömänä unionissa helmikuussa 2016 ja että nuorisotyöttömyysaste on useissa jäsenvaltioissa yli 40 prosenttia ja se ylittää 60 prosenttia tietyillä unionin alueilla; korostaa, että unionin työllisyysaste on huomattavasti alempi kuin Eurooppa 2020 -strategian tavoite, toteaa näin ollen, että aivan liian moni nuori on sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa ja olisi ryhdyttävä kohdennetumpiin toimiin ilman työtä, koulutusta tai kurssitusta olevien nuorten (NEET) hyväksi; huomauttaa, että korkeasti koulutettujen ja ammattitaitoisten henkilöiden määrä vaikuttaa suuresti unionin kilpailukykyyn, innovointivalmiuksiin ja tuottavuuteen, ja painottaa tässä yhteydessä tarvetta panostaa koulutukseen, nuoriin ja kulttuuriin; panee merkille myös EU:n nuorisostrategian 2010–2018 merkityksen; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että nuorisotyöttömyys on edelleen hälyttävän korkea ja että se on yksi pakottavimmista ja vakavimmista ongelmista, joita unionilla tällä hetkellä on; painottaa, että 4,4 miljoonaa alle 25-vuotiasta nuorta oli työttömänä unionissa helmikuussa 2016 ja että nuorisotyöttömyysaste on useissa jäsenvaltioissa yli 40 prosenttia ja se ylittää 60 prosenttia tietyillä unionin alueilla; korostaa, että unionin työllisyysaste on huomattavasti alempi kuin Eurooppa 2020 -strategian tavoite, toteaa näin ollen, että aivan liian moni nuori on sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa ja olisi ryhdyttävä kohdennetumpiin toimiin ilman työtä, koulutusta tai kurssitusta olevien nuorten (NEET) hyväksi; huomauttaa, että korkeasti koulutettujen ja ammattitaitoisten henkilöiden määrä vaikuttaa suuresti unionin kilpailukykyyn, innovointivalmiuksiin ja tuottavuuteen, ja painottaa tässä yhteydessä tarvetta panostaa koulutukseen, nuoriin ja kulttuuriin; panee merkille myös EU:n nuorisostrategian 2010–2018 merkityksen;

| 21. | tähdentää, että unionin talousarviosta osoitetaan merkittävä määrä varoja työttömyyden torjuntaan, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja nuorisotyöllisyysaloitteen kautta; kiinnittää huomiota siihen, että komission mukaan täytäntöönpanoviranomaisten nimeäminen on ollut suurin haaste ohjelman rahoitusvirtojen kannalta; korostaa myös, että huolimatta alkuvaiheen viivästyksistä nimeämisessä ja aloitteen täytäntöönpanossa tämänhetkiset luvut osoittavat, että varat on hyödynnetty kokonaan, mikä on saavutettu osittain sillä, että tämän ohjelman ennakkorahoituksen osuutta on korotettu huomattavasti; huomauttaa, että komissio saa aloitteen arvioinnin pian päätökseen, ja odottaa, että siihen tehdään tarvittavat mukautukset sen onnistuneen toteutuksen varmistamiseksi; katsoo, että ehdotettu rakenneuudistusten tukiohjelma voisi mahdollisesti edistää huomattavasti hallinnollisten valmiuksien parantamista jäsenvaltioissa tämän suhteen; tähdentää, että asiaan kuuluvien sidosryhmien, kuten nuorisojärjestöjen, on tärkeää arvioida jatkuvasti aloitteen tuloksia; |
| --- | --- |

21.

tähdentää, että unionin talousarviosta osoitetaan merkittävä määrä varoja työttömyyden torjuntaan, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja nuorisotyöllisyysaloitteen kautta; kiinnittää huomiota siihen, että komission mukaan täytäntöönpanoviranomaisten nimeäminen on ollut suurin haaste ohjelman rahoitusvirtojen kannalta; korostaa myös, että huolimatta alkuvaiheen viivästyksistä nimeämisessä ja aloitteen täytäntöönpanossa tämänhetkiset luvut osoittavat, että varat on hyödynnetty kokonaan, mikä on saavutettu osittain sillä, että tämän ohjelman ennakkorahoituksen osuutta on korotettu huomattavasti; huomauttaa, että komissio saa aloitteen arvioinnin pian päätökseen, ja odottaa, että siihen tehdään tarvittavat mukautukset sen onnistuneen toteutuksen varmistamiseksi; katsoo, että ehdotettu rakenneuudistusten tukiohjelma voisi mahdollisesti edistää huomattavasti hallinnollisten valmiuksien parantamista jäsenvaltioissa tämän suhteen; tähdentää, että asiaan kuuluvien sidosryhmien, kuten nuorisojärjestöjen, on tärkeää arvioida jatkuvasti aloitteen tuloksia;

| 22. | on erityisen huolestunut siitä, ettei aloitteeseen ole vuodesta 2016 alkaen osoitettu uusia maksusitoumusmäärärahoja, sillä kaikki sen alkuperäiset määrärahat käytettiin etupainotteisesti vuosina 2014 ja 2015 (rahoituskehysasetuksen 15 artikla); korostaa, ettei se tällaista varojen etupainotteista käyttöä kannattaessaan koskaan tarkoittanut, että aloite lopetettaisiin vain kahden rahoitusvuoden jälkeen ja että sen jatkumisen turvaamiseksi otettaisiin käyttöön muita rahoituskehyksen mekanismeja, kuten maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara; muistuttaa kuitenkin, että maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaraa on tähän mennessä käytetty ainoastaan ESIR-rahaston rahoittamiseen; panee lisäksi merkille, että määrärahoja on saman artiklan nojalla osoitettu etupainotteisesti Erasmus + -ohjelmaan (150 miljoonaa euroa), ja toteaa, että myös tällä unionin ohjelmalla edistetään merkittävästi nuorten työllistyvyyden parantamista ja että se pantiin kattavasti täytäntöön tämän kauden kahden ensimmäisen vuoden aikana; muistuttaa, että Maailman työjärjestön (ILO) mukaan unionin tason tehokas nuorisotakuu maksaisi euroalueen maille vuosittain 21 miljardia euroa; |
| --- | --- |

22.

on erityisen huolestunut siitä, ettei aloitteeseen ole vuodesta 2016 alkaen osoitettu uusia maksusitoumusmäärärahoja, sillä kaikki sen alkuperäiset määrärahat käytettiin etupainotteisesti vuosina 2014 ja 2015 (rahoituskehysasetuksen 15 artikla); korostaa, ettei se tällaista varojen etupainotteista käyttöä kannattaessaan koskaan tarkoittanut, että aloite lopetettaisiin vain kahden rahoitusvuoden jälkeen ja että sen jatkumisen turvaamiseksi otettaisiin käyttöön muita rahoituskehyksen mekanismeja, kuten maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara; muistuttaa kuitenkin, että maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaraa on tähän mennessä käytetty ainoastaan ESIR-rahaston rahoittamiseen; panee lisäksi merkille, että määrärahoja on saman artiklan nojalla osoitettu etupainotteisesti Erasmus + -ohjelmaan (150 miljoonaa euroa), ja toteaa, että myös tällä unionin ohjelmalla edistetään merkittävästi nuorten työllistyvyyden parantamista ja että se pantiin kattavasti täytäntöön tämän kauden kahden ensimmäisen vuoden aikana; muistuttaa, että Maailman työjärjestön (ILO) mukaan unionin tason tehokas nuorisotakuu maksaisi euroalueen maille vuosittain 21 miljardia euroa;

Sisäinen turvallisuus

| 23. | palauttaa mieliin viimeaikaiset terrori-iskut Ranskassa ja Belgiassa sekä kasvaneen uhan muissa jäsenvaltioissa ja toteaa tämän edellyttävän koordinoituja ja tehostettuja lisätoimia ja -välineitä unionin tasolla; korostaa, että unionilla on tätä varten asianmukainen väline, sisäisen turvallisuuden rahasto, ja että sillä on useita tällä alalla toimivia virastoja, joihin kohdistuu yhä suurempia paineita; katsoo, että tällä alalla tarvitaan lisää unionin tason toimia ja siis myös rahoitusta, jotta uhkaan voidaan reagoida asianmukaisesti; korostaa, että lisääntynyt yhteistyö tällä alalla edellyttää kyseisten virastojen henkilöstön lisäämistä, mikä saattaa lisätä edelleen paineita unionin talousarviota kohtaan; palauttaa lisäksi mieliin Europolin Euroopan terrorismintorjuntakeskuksen henkilöstön rajallisen lisäämisen, joka rahoitettiin sisäisen turvallisuuden rahaston varojen uudelleenkohdentamisella; |
| --- | --- |

23.

palauttaa mieliin viimeaikaiset terrori-iskut Ranskassa ja Belgiassa sekä kasvaneen uhan muissa jäsenvaltioissa ja toteaa tämän edellyttävän koordinoituja ja tehostettuja lisätoimia ja -välineitä unionin tasolla; korostaa, että unionilla on tätä varten asianmukainen väline, sisäisen turvallisuuden rahasto, ja että sillä on useita tällä alalla toimivia virastoja, joihin kohdistuu yhä suurempia paineita; katsoo, että tällä alalla tarvitaan lisää unionin tason toimia ja siis myös rahoitusta, jotta uhkaan voidaan reagoida asianmukaisesti; korostaa, että lisääntynyt yhteistyö tällä alalla edellyttää kyseisten virastojen henkilöstön lisäämistä, mikä saattaa lisätä edelleen paineita unionin talousarviota kohtaan; palauttaa lisäksi mieliin Europolin Euroopan terrorismintorjuntakeskuksen henkilöstön rajallisen lisäämisen, joka rahoitettiin sisäisen turvallisuuden rahaston varojen uudelleenkohdentamisella;

| 24. | korostaa, että nykyiset toimet ja säädösehdotukset, joilla pyritään lisäämään oikeudellista yhteistyötä, edellyttävät myös Eurojustin rahoitus- ja henkilöstöresurssien asteittaista lisäämistä, mikä vaikuttaa unionin talousarvioon; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että nykyiset toimet ja säädösehdotukset, joilla pyritään lisäämään oikeudellista yhteistyötä, edellyttävät myös Eurojustin rahoitus- ja henkilöstöresurssien asteittaista lisäämistä, mikä vaikuttaa unionin talousarvioon;

Maatalousalan kriisit

| 25. | korostaa, että YMP:lle vuoteen 2020 asti vahvistetut tiukat enimmäismäärät jättävät huomattavasti vähemmän liikkumavaraa kuin edellisessä rahoituskehyksessä, vaikka alan kohtaamien haasteiden määrä on lisääntynyt; muistuttaa, että YMP on keskeisen tärkeä monien viljelijöiden tulojen kannalta erityisesti kriisien aikana, ja huomauttaa, että sen määrärahojen vuotuinen käyttöaste on korkea, liki 100 prosenttia; palauttaa mieliin ne monet kriisit, joita unionin maanviljelijöitä ovat kohdanneet nykyisen rahoituskehyksen alusta alkaen ja erityisesti maito-, sianliha-, naudanliha-, hedelmä- ja vihannesalojen kriisit, sekä Venäjän maataloustuotteille asettaman tuontikiellon aiheuttamien tappioiden pitkän aikavälin kielteiset vaikutukset unionin maanviljelijöihin; panee merkille sokerikiintiöiden lakkauttamisen vuonna 2017 ja sen mahdolliset vaikutukset sokerialaan ja kiinnittää huomiota myös syrjäisimpien alueiden erityistarpeisiin; korostaa näiden kriisien takia toteutettujen hätätoimenpiteiden talousarviovaikutuksia, jotka ovat 500 miljoonaa euroa vuoden 2016 talousarviossa ja 300 miljoonaa euroa vuoden 2015 talousarviossa, jotka rahoitettiin otsakkeen 2 liikkumavarasta; korostaa, että tällä alalla tehtävät vähennykset vaarantaisivat unionin ja erityisesti sen maaseutualueiden alueellisen yhteenkuuluvuuden; vastustaa kaikenlaista suuntausta kohti maatalouspolitiikan uudelleen kansallistamista, mikä vääristäisi markkinoita ja loisi epäreilua kilpailua tuottajien välille; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että YMP:lle vuoteen 2020 asti vahvistetut tiukat enimmäismäärät jättävät huomattavasti vähemmän liikkumavaraa kuin edellisessä rahoituskehyksessä, vaikka alan kohtaamien haasteiden määrä on lisääntynyt; muistuttaa, että YMP on keskeisen tärkeä monien viljelijöiden tulojen kannalta erityisesti kriisien aikana, ja huomauttaa, että sen määrärahojen vuotuinen käyttöaste on korkea, liki 100 prosenttia; palauttaa mieliin ne monet kriisit, joita unionin maanviljelijöitä ovat kohdanneet nykyisen rahoituskehyksen alusta alkaen ja erityisesti maito-, sianliha-, naudanliha-, hedelmä- ja vihannesalojen kriisit, sekä Venäjän maataloustuotteille asettaman tuontikiellon aiheuttamien tappioiden pitkän aikavälin kielteiset vaikutukset unionin maanviljelijöihin; panee merkille sokerikiintiöiden lakkauttamisen vuonna 2017 ja sen mahdolliset vaikutukset sokerialaan ja kiinnittää huomiota myös syrjäisimpien alueiden erityistarpeisiin; korostaa näiden kriisien takia toteutettujen hätätoimenpiteiden talousarviovaikutuksia, jotka ovat 500 miljoonaa euroa vuoden 2016 talousarviossa ja 300 miljoonaa euroa vuoden 2015 talousarviossa, jotka rahoitettiin otsakkeen 2 liikkumavarasta; korostaa, että tällä alalla tehtävät vähennykset vaarantaisivat unionin ja erityisesti sen maaseutualueiden alueellisen yhteenkuuluvuuden; vastustaa kaikenlaista suuntausta kohti maatalouspolitiikan uudelleen kansallistamista, mikä vääristäisi markkinoita ja loisi epäreilua kilpailua tuottajien välille;

Ympäristöön liittyvät haasteet

| 26. | on huolissaan siitä, että tavoitetta käyttää vähintään 20 prosenttia unionin talousarviosta (nykyisessä rahoituskehyksessä) ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin ei ole saavutettu ja että komission valtavirtaistamismenetelmän mukaan ainoastaan noin 12,7 prosenttia unionin vuotuisesta talousarviosta käytetään tähän tarkoitukseen; panee merkille huomattavan tarpeen ilmastotoimien, luonnon monimuotoisuuden suojelun ja luonnonvarojen kestävän käytön rahoitukselle, mitä meneillään olevan maapallon ilmaston lämpenemisen vaikutukset jatkossa korostavat entisestään; panee merkille erityisesti Pariisissa vuonna 2015 järjestetyssä YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen osapuolten konferenssissa hyväksytyn ilmastosopimuksen (COP21); |
| --- | --- |

26.

on huolissaan siitä, että tavoitetta käyttää vähintään 20 prosenttia unionin talousarviosta (nykyisessä rahoituskehyksessä) ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin ei ole saavutettu ja että komission valtavirtaistamismenetelmän mukaan ainoastaan noin 12,7 prosenttia unionin vuotuisesta talousarviosta käytetään tähän tarkoitukseen; panee merkille huomattavan tarpeen ilmastotoimien, luonnon monimuotoisuuden suojelun ja luonnonvarojen kestävän käytön rahoitukselle, mitä meneillään olevan maapallon ilmaston lämpenemisen vaikutukset jatkossa korostavat entisestään; panee merkille erityisesti Pariisissa vuonna 2015 järjestetyssä YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen osapuolten konferenssissa hyväksytyn ilmastosopimuksen (COP21);

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus

| 27. | muistuttaa, että koheesiopolitiikka on unionin tärkein investointipolitiikka, jolla pyritään vähentämään taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja kaikkien unionin alueiden välillä ja näin parantamaan unionin kansalaisten elämän laatua; painottaa sen keskeistä roolia pyrittäessä saavuttamaan älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun pyrkivän Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, erityisesti varojen selkeässä kohdentamisessa ilmastoon liittyviin toimiin ja sosiaalisiin tavoitteisiin, etenkin lisääntyneen köyhyyden, myös lasten köyhyyden, epätasa-arvon ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, ja työllisyyden lisäämisessä; kehottaa komissiota seuraamaan edellä mainittujen tavoitteiden kattavaa toteutumista; katsoo lisäksi, että rakennerahastoista voi olla huomattavaa hyötyä käsiteltäessä uusia haasteita, kuten pakolaiskriisin seurauksia, mutta ennalta jaettuihin jäsenvaltiokohtaisiin määrärahoihin ei tule kajota; |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että koheesiopolitiikka on unionin tärkein investointipolitiikka, jolla pyritään vähentämään taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja kaikkien unionin alueiden välillä ja näin parantamaan unionin kansalaisten elämän laatua; painottaa sen keskeistä roolia pyrittäessä saavuttamaan älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun pyrkivän Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, erityisesti varojen selkeässä kohdentamisessa ilmastoon liittyviin toimiin ja sosiaalisiin tavoitteisiin, etenkin lisääntyneen köyhyyden, myös lasten köyhyyden, epätasa-arvon ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, ja työllisyyden lisäämisessä; kehottaa komissiota seuraamaan edellä mainittujen tavoitteiden kattavaa toteutumista; katsoo lisäksi, että rakennerahastoista voi olla huomattavaa hyötyä käsiteltäessä uusia haasteita, kuten pakolaiskriisin seurauksia, mutta ennalta jaettuihin jäsenvaltiokohtaisiin määrärahoihin ei tule kajota;

Kehitys- ja naapuruuspolitiikkoihin kohdistuvat kasvavat paineet

| 28. | panee merkille humanitaarisen avun ja katastrofiriskien vähentämisen globaalien tarpeiden lisääntyvän paineen, joka on seurausta sodista ja konflikteista; panee merkille Addis Abeban sopimuksen, jossa valtion- ja hallitusten päämiehet vahvistivat voimakkaan poliittisen sitoutumisensa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, ja on tietoinen, että tähän tarkoitukseen tarvitaan varoja; muistuttaa, että unioni sitoutui äskettäin kokonaisuutena uudelleen nostamaan virallisen kehitysavun osuuden 0,7 prosenttiin BKTL:stä ja osoittamaan vähintään 20 prosenttia virallisesta kehitysavustaan perussosiaalipalveluihin, erityisesti koulutukseen ja terveydenhuoltoon; vastustaa jyrkästi kaikkea kehitysavun käyttöä muihin kuin kehitystavoitteisiin; |
| --- | --- |

28.

panee merkille humanitaarisen avun ja katastrofiriskien vähentämisen globaalien tarpeiden lisääntyvän paineen, joka on seurausta sodista ja konflikteista; panee merkille Addis Abeban sopimuksen, jossa valtion- ja hallitusten päämiehet vahvistivat voimakkaan poliittisen sitoutumisensa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, ja on tietoinen, että tähän tarkoitukseen tarvitaan varoja; muistuttaa, että unioni sitoutui äskettäin kokonaisuutena uudelleen nostamaan virallisen kehitysavun osuuden 0,7 prosenttiin BKTL:stä ja osoittamaan vähintään 20 prosenttia virallisesta kehitysavustaan perussosiaalipalveluihin, erityisesti koulutukseen ja terveydenhuoltoon; vastustaa jyrkästi kaikkea kehitysavun käyttöä muihin kuin kehitystavoitteisiin;

| 29. | muistuttaa, että itäisten naapurimaiden geopoliittinen tilanne on myös hyvin herkkä; korostaa unionin talousarvion olevan keskeisessä asemassa sekä eteläisten että itäisten naapurimaiden tilanteen vakauttamisessa ja näihin haasteisiin vastaamisessa, kun sen kautta annetaan tukea maille, jotka panevat tällä hetkellä täytäntöön assosiaatiosopimuksia, jotta voidaan varmistaa uudistusten eteneminen ja suhteiden syventäminen unionin ja kyseisten maiden välillä; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että itäisten naapurimaiden geopoliittinen tilanne on myös hyvin herkkä; korostaa unionin talousarvion olevan keskeisessä asemassa sekä eteläisten että itäisten naapurimaiden tilanteen vakauttamisessa ja näihin haasteisiin vastaamisessa, kun sen kautta annetaan tukea maille, jotka panevat tällä hetkellä täytäntöön assosiaatiosopimuksia, jotta voidaan varmistaa uudistusten eteneminen ja suhteiden syventäminen unionin ja kyseisten maiden välillä;

Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen

| 30. | panee tyytyväisenä merkille rahoituskehyksen väliarvioinnin mahdollisuutena edistyä huomattavasti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen tehokkaammassa integroimisessa rahoituskehykseen ja rahoituskehykseen asiasta liitetyn yhteisen lausuman täytäntöönpanossa ja seurannassa; |
| --- | --- |

30.

panee tyytyväisenä merkille rahoituskehyksen väliarvioinnin mahdollisuutena edistyä huomattavasti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen tehokkaammassa integroimisessa rahoituskehykseen ja rahoituskehykseen asiasta liitetyn yhteisen lausuman täytäntöönpanossa ja seurannassa;

Maksattamatta olevat määrät

| 31. | toteaa, että maksamatta olevat laskut kasaantuivat edellisellä rahoituskehyskaudella (2007–2013) siten, että määrä kohosi viiden miljardin euron tasosta vuoden 2010 lopussa ennennäkemättömiin 11 miljardiin euroon vuoden 2011 lopussa, 16 miljardiin euroon vuoden 2012 lopussa ja 23,4 miljardiin euroon vuoden 2013 lopussa; varoittaa, että tämä tilanne on jatkunut myös nykyisellä rahoituskehyskaudella (2014–2020), sillä maksattamatta olevat määrät saavuttivat ennennäkemättömän 24,7 miljardin euron tason vuoden 2014 lopussa; korostaa, että parlamentin toistuvien pyyntöjen perusteella on sovittu maksusuunnitelmasta, jonka tavoitteena on vähentää vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikkaan liittyvien maksattamatta olevien maksupyyntöjen määrä ”normaalille” kahden miljardin euron tasolle vuoden 2016 loppuun mennessä; huomauttaa, että koheesiopolitiikan alalla oli vuoden 2015 lopussa vähintään 8,2 miljardin euron verran maksamatta olevia vuosien 2007–2013 laskuja ja että tämän luvun odotetaan laskevan alle kahteen miljardiin euroon vuoden 2016 loppuun mennessä; toteaa, että tämä vähennys tuo tilanteeseen vain väliaikaisen helpotuksen, sillä se on pelkästään seurausta siitä, että niin vuosien 2007–2013 kuin myös vuosien 2014–2020 ohjelmista on esitetty ilmoitettua vähemmän maksupyyntöjä; pitää valitettavana, ettei muissa otsakkeissa havaittujen ”piilevien” maksattamatta olevien määrien ratkaisemiseksi ole toteutettu toimia; kiinnittää huomiota siihen, että ellei ryhdytä konkreettisiin toimenpiteisiin, vuosien 2012–2014 tilanteen odotetaan toistuvan nykyisen rahoituskehyksen päättyessä; |
| --- | --- |

31.

toteaa, että maksamatta olevat laskut kasaantuivat edellisellä rahoituskehyskaudella (2007–2013) siten, että määrä kohosi viiden miljardin euron tasosta vuoden 2010 lopussa ennennäkemättömiin 11 miljardiin euroon vuoden 2011 lopussa, 16 miljardiin euroon vuoden 2012 lopussa ja 23,4 miljardiin euroon vuoden 2013 lopussa; varoittaa, että tämä tilanne on jatkunut myös nykyisellä rahoituskehyskaudella (2014–2020), sillä maksattamatta olevat määrät saavuttivat ennennäkemättömän 24,7 miljardin euron tason vuoden 2014 lopussa; korostaa, että parlamentin toistuvien pyyntöjen perusteella on sovittu maksusuunnitelmasta, jonka tavoitteena on vähentää vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikkaan liittyvien maksattamatta olevien maksupyyntöjen määrä ”normaalille” kahden miljardin euron tasolle vuoden 2016 loppuun mennessä; huomauttaa, että koheesiopolitiikan alalla oli vuoden 2015 lopussa vähintään 8,2 miljardin euron verran maksamatta olevia vuosien 2007–2013 laskuja ja että tämän luvun odotetaan laskevan alle kahteen miljardiin euroon vuoden 2016 loppuun mennessä; toteaa, että tämä vähennys tuo tilanteeseen vain väliaikaisen helpotuksen, sillä se on pelkästään seurausta siitä, että niin vuosien 2007–2013 kuin myös vuosien 2014–2020 ohjelmista on esitetty ilmoitettua vähemmän maksupyyntöjä; pitää valitettavana, ettei muissa otsakkeissa havaittujen ”piilevien” maksattamatta olevien määrien ratkaisemiseksi ole toteutettu toimia; kiinnittää huomiota siihen, että ellei ryhdytä konkreettisiin toimenpiteisiin, vuosien 2012–2014 tilanteen odotetaan toistuvan nykyisen rahoituskehyksen päättyessä;

| 32. | pitää valitettavana, että tämän maksukriisin seuraukset ovat olleet vakavat ja kohdistuneet sellaisiin unionin talousarvion tuensaajiin kuin opiskelijat, korkeakoulut, pk-yritykset, tutkijat ja kansalaisjärjestöt, paikallis- ja alueviranomaiset sekä muut asiaankuuluvat yhteisöt; toteaa erityisesti, että maksuvaje oli kriittinen humanitaarisissa toimissa vuonna 2014, mikä vaikutti kielteisesti ihmishenkien pelastamiseksi toteutettuihin unionin operaatioihin; toteaa, että komissio joutui turvautumaan ns. lieventäviin toimenpiteisiin, kuten alentamaan ennakkomaksuosuuksia ja lykkäämään ehdotus-/tarjouspyyntöjä ja niihin liittyvien sopimusten tekemistä; huomauttaa, että kauden 2014–2020 uusien ohjelmien täytäntöönpanoa hidastettiin keinotekoisesti yleisen maksuvajeen vuoksi ja että yhtenä esimerkkinä tästä on Horisontti 2020 -ohjelmassa vuonna 2014 toteutettu miljardin euron arvoisten ehdotuspyyntöjen keinotekoinen lykkääminen, jolla pyrittiin varmistamaan, että maksut erääntyvät vuonna 2015 eivätkä vuonna 2014; korostaa myös, että viivästysmaksut on peritty unionin talousarviosta ja ne ylsivät noin kolmeen miljoonaan euroon sekä vuonna 2014 että vuonna 2015; |
| --- | --- |

32.

pitää valitettavana, että tämän maksukriisin seuraukset ovat olleet vakavat ja kohdistuneet sellaisiin unionin talousarvion tuensaajiin kuin opiskelijat, korkeakoulut, pk-yritykset, tutkijat ja kansalaisjärjestöt, paikallis- ja alueviranomaiset sekä muut asiaankuuluvat yhteisöt; toteaa erityisesti, että maksuvaje oli kriittinen humanitaarisissa toimissa vuonna 2014, mikä vaikutti kielteisesti ihmishenkien pelastamiseksi toteutettuihin unionin operaatioihin; toteaa, että komissio joutui turvautumaan ns. lieventäviin toimenpiteisiin, kuten alentamaan ennakkomaksuosuuksia ja lykkäämään ehdotus-/tarjouspyyntöjä ja niihin liittyvien sopimusten tekemistä; huomauttaa, että kauden 2014–2020 uusien ohjelmien täytäntöönpanoa hidastettiin keinotekoisesti yleisen maksuvajeen vuoksi ja että yhtenä esimerkkinä tästä on Horisontti 2020 -ohjelmassa vuonna 2014 toteutettu miljardin euron arvoisten ehdotuspyyntöjen keinotekoinen lykkääminen, jolla pyrittiin varmistamaan, että maksut erääntyvät vuonna 2015 eivätkä vuonna 2014; korostaa myös, että viivästysmaksut on peritty unionin talousarviosta ja ne ylsivät noin kolmeen miljoonaan euroon sekä vuonna 2014 että vuonna 2015;

B.   Monivuotisen rahoituskehyksen joustosäännösten laajamittainen käyttö

| 33. | painottaa, että budjettivallan käyttäjä hyväksyi rahoituskehysasetuksen joustosäännösten ja erityisrahoitusvälineiden laajamittaisen käyttöönoton sen jälkeen, kun kaikki käytettävissä olevat liikkumavarat oli käytetty loppuun, jotta voitiin turvata kriiseihin liittyvien toimien tai vuoden 2014 jälkeisten uusien poliittisten prioriteettien rahoittamiseksi vaaditut lisämäärärahat; toteaa, että useat näistä säännöksistä olivat suoraa tulosta parlamentin ehdotuksista ja että parlamentti piti mahdollisimman suurta joustovaraa yhtenä keskeisistä vaatimuksistaan rahoituskehysneuvotteluissa; |
| --- | --- |

33.

painottaa, että budjettivallan käyttäjä hyväksyi rahoituskehysasetuksen joustosäännösten ja erityisrahoitusvälineiden laajamittaisen käyttöönoton sen jälkeen, kun kaikki käytettävissä olevat liikkumavarat oli käytetty loppuun, jotta voitiin turvata kriiseihin liittyvien toimien tai vuoden 2014 jälkeisten uusien poliittisten prioriteettien rahoittamiseksi vaaditut lisämäärärahat; toteaa, että useat näistä säännöksistä olivat suoraa tulosta parlamentin ehdotuksista ja että parlamentti piti mahdollisimman suurta joustovaraa yhtenä keskeisistä vaatimuksistaan rahoituskehysneuvotteluissa;

| 34. | huomauttaa eritoten, että erityisrahoitusvälineet otettiin käyttöön siksi, että voitaisiin puuttua pakolais- ja muuttoliikekriisiin (joustovälineen kokonaismäärä – 1 530 miljoonaa euroa – käytettiin kokonaan vuonna 2016; hätäapuvaraus vuonna 2016: 150 miljoonaa euroa) ja maksuvajeongelmaan (ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotto vuonna 2015: 3,16 miljardia euroa) sekä rahoittaa ESIR-takuurahastoa (maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara – 543 miljoonaa euroa – käytettiin kokonaan vuonna 2014); palauttaa mieliin, että päätös ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta tehtiin samalla, kun maksumäärärahojen enimmäismääriä vuosina 2018–2020 alennettiin; |
| --- | --- |

34.

huomauttaa eritoten, että erityisrahoitusvälineet otettiin käyttöön siksi, että voitaisiin puuttua pakolais- ja muuttoliikekriisiin (joustovälineen kokonaismäärä – 1 530 miljoonaa euroa – käytettiin kokonaan vuonna 2016; hätäapuvaraus vuonna 2016: 150 miljoonaa euroa) ja maksuvajeongelmaan (ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotto vuonna 2015: 3,16 miljardia euroa) sekä rahoittaa ESIR-takuurahastoa (maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara – 543 miljoonaa euroa – käytettiin kokonaan vuonna 2014); palauttaa mieliin, että päätös ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta tehtiin samalla, kun maksumäärärahojen enimmäismääriä vuosina 2018–2020 alennettiin;

| 35. | arvelee, että mahdolliset muuttoliike- ja pakolaiskriisistä vuonna 2016 aiheutuvat lisätarpeet ja 200 miljoonan euron määrä, joka tarvitaan uuteen välineeseen hätätilanteen tuen antamiseksi unionin sisällä, johtanevat ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönottoon mahdollisimman pian; toteaa, että otsakkeessa 3 ei ole enää jäljellä liikkumavaraa ja että joustoväline on jo käytetty kokonaan tältä vuodelta; ehdottaa, että tutkitaan lisämahdollisuuksia joustoon esiin nousevien haasteiden käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

35.

arvelee, että mahdolliset muuttoliike- ja pakolaiskriisistä vuonna 2016 aiheutuvat lisätarpeet ja 200 miljoonan euron määrä, joka tarvitaan uuteen välineeseen hätätilanteen tuen antamiseksi unionin sisällä, johtanevat ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönottoon mahdollisimman pian; toteaa, että otsakkeessa 3 ei ole enää jäljellä liikkumavaraa ja että joustoväline on jo käytetty kokonaan tältä vuodelta; ehdottaa, että tutkitaan lisämahdollisuuksia joustoon esiin nousevien haasteiden käsittelemiseksi;

| 36. | muistuttaa, että lainsäädäntöön liittyvä joustavuus, josta määrätään toimielinten välisen sopimuksen 17 kohdassa, mahdollistaa tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien ohjelmien kokonaisrahoituspuitteiden nostamisen enintään noin 10 prosentilla seitsemän vuoden kaudella; huomauttaa, että budjettivallan käyttäjä voi ”uusien objektiivisten ja pitkällä aikavälillä vaikuttavien seikkojen” perusteella poiketa vielä tätäkin enemmän alkuperäisistä rahoituspuitteista; on ilahtunut siitä, että tätä säännöstä on jo sovellettu, jotta unioni on voinut reagoida ennakoimattomiin tapahtumiin lisäämällä tuntuvasti esimerkiksi turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston kaltaisten ohjelmien alkuperäisiä vuotuisia määrärahoja; |
| --- | --- |

36.

muistuttaa, että lainsäädäntöön liittyvä joustavuus, josta määrätään toimielinten välisen sopimuksen 17 kohdassa, mahdollistaa tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien ohjelmien kokonaisrahoituspuitteiden nostamisen enintään noin 10 prosentilla seitsemän vuoden kaudella; huomauttaa, että budjettivallan käyttäjä voi ”uusien objektiivisten ja pitkällä aikavälillä vaikuttavien seikkojen” perusteella poiketa vielä tätäkin enemmän alkuperäisistä rahoituspuitteista; on ilahtunut siitä, että tätä säännöstä on jo sovellettu, jotta unioni on voinut reagoida ennakoimattomiin tapahtumiin lisäämällä tuntuvasti esimerkiksi turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston kaltaisten ohjelmien alkuperäisiä vuotuisia määrärahoja;

II.   
  Monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistus – pakottava vaatimus

| 37. | on edellä esitetyn analyysin perusteella vakuuttunut siitä, että nykyisen rahoituskehyksen toiminnan väliarvioinnin pohjalta on todettava, että rahoituskehysasetuksessa säädetty rahoituskehyksen todellinen välitarkistus on aivan välttämätön, jotta unioni voi tehokkaasti vastata erinäisiin haasteisiin ja samalla saavuttaa poliittiset tavoitteensa; huomauttaa, että Eurooppa 2020 -strategian toteuttaminen on edelleen tärkein unionin talousarviosta tuettava painopiste; korostaa, että unionin talousarvioon on osoitettava riittävästi varoja, jotta varmistetaan tosiasiallisesti kasvuun ja työpaikkoihin, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen ja solidaarisuuden edistämiseen johtavat investoinnit; |
| --- | --- |

37.

on edellä esitetyn analyysin perusteella vakuuttunut siitä, että nykyisen rahoituskehyksen toiminnan väliarvioinnin pohjalta on todettava, että rahoituskehysasetuksessa säädetty rahoituskehyksen todellinen välitarkistus on aivan välttämätön, jotta unioni voi tehokkaasti vastata erinäisiin haasteisiin ja samalla saavuttaa poliittiset tavoitteensa; huomauttaa, että Eurooppa 2020 -strategian toteuttaminen on edelleen tärkein unionin talousarviosta tuettava painopiste; korostaa, että unionin talousarvioon on osoitettava riittävästi varoja, jotta varmistetaan tosiasiallisesti kasvuun ja työpaikkoihin, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen ja solidaarisuuden edistämiseen johtavat investoinnit;

| 38. | kehottaa komissiota lainsäädäntöehdotusta laatiessaan ottamaan huomioon seuraavat parlamentin vaatimukset, jotka koskevat rahoituskehysasetuksen muuttamista sekä määrien osalta että sellaisten useiden rahoituskehyksen toimintaan liittyvien säännösten osalta, joita on voitava soveltaa jo nykyisen rahoituskehyksen aikana; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota lainsäädäntöehdotusta laatiessaan ottamaan huomioon seuraavat parlamentin vaatimukset, jotka koskevat rahoituskehysasetuksen muuttamista sekä määrien osalta että sellaisten useiden rahoituskehyksen toimintaan liittyvien säännösten osalta, joita on voitava soveltaa jo nykyisen rahoituskehyksen aikana;

| 39. | korostaa, että syksyllä 2016 odotetaan annettavan kaksi lainsäädäntöehdotusta, joilla on huomattavia talousarviovaikutuksia, eli ESIR-rahaston jatkaminen ja ulkoisen investointiohjelman perustaminen; toivoo, että kaikki näiden kahden ehdotuksen rahoitukseen liittyvät tiedot ovat käytettävissä mahdollisimman pian, jotta ne voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon rahoituskehyksen välitarkistuksesta käytävissä neuvotteluissa; toistaa keskeisen kantansa, jonka mukaan uusia poliittisia aloitteita ei tulisi rahoittaa olemassa olevien unionin ohjelmien ja toimintapolitiikkojen kustannuksella; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että syksyllä 2016 odotetaan annettavan kaksi lainsäädäntöehdotusta, joilla on huomattavia talousarviovaikutuksia, eli ESIR-rahaston jatkaminen ja ulkoisen investointiohjelman perustaminen; toivoo, että kaikki näiden kahden ehdotuksen rahoitukseen liittyvät tiedot ovat käytettävissä mahdollisimman pian, jotta ne voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon rahoituskehyksen välitarkistuksesta käytävissä neuvotteluissa; toistaa keskeisen kantansa, jonka mukaan uusia poliittisia aloitteita ei tulisi rahoittaa olemassa olevien unionin ohjelmien ja toimintapolitiikkojen kustannuksella;

| 40. | korostaa, että rahoituskehyksen välitarkistuksen yhteydessä sovitut muutokset olisi pantava täytäntöön viipymättä ja huomioitava jo unionin vuoden 2017 talousarviossa; kehottaa tämän vuoksi komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksensa rahoituskehysasetuksen tarkistamisesta mahdollisimman pian, jotta voidaan käydä samanaikaisesti neuvotteluja rahoituskehyksen tarkistamisesta ja unionin vuoden 2017 talousarviosta ja päästä niistä hyvissä ajoin sopimukseen; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että rahoituskehyksen välitarkistuksen yhteydessä sovitut muutokset olisi pantava täytäntöön viipymättä ja huomioitava jo unionin vuoden 2017 talousarviossa; kehottaa tämän vuoksi komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksensa rahoituskehysasetuksen tarkistamisesta mahdollisimman pian, jotta voidaan käydä samanaikaisesti neuvotteluja rahoituskehyksen tarkistamisesta ja unionin vuoden 2017 talousarviosta ja päästä niistä hyvissä ajoin sopimukseen;

| 41. | panee merkille Yhdistyneessä kuningaskunnassa 23. kesäkuuta 2016 järjestetyn kansanäänestyksen tuloksen; kehottaa tähän liittyen komissiota antamaan budjettivallan käyttäjälle kaikki asiaa koskevat tiedot kansanäänestyksen mahdollisista talousarviovaikutuksista ja toteaa, että tämä ei kuitenkaan vaikuta Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin tulevien neuvottelujen tulokseen; |
| --- | --- |

41.

panee merkille Yhdistyneessä kuningaskunnassa 23. kesäkuuta 2016 järjestetyn kansanäänestyksen tuloksen; kehottaa tähän liittyen komissiota antamaan budjettivallan käyttäjälle kaikki asiaa koskevat tiedot kansanäänestyksen mahdollisista talousarviovaikutuksista ja toteaa, että tämä ei kuitenkaan vaikuta Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin tulevien neuvottelujen tulokseen;

| 42. | toteaa, että EU on merkittävästi edistänyt rauhan ja sovinnon aikaansaamista Irlannissa, erityisesti PEACE-ohjelmien avulla, joiden kohteena ovat Pohjois-Irlanti ja raja-alueet etelässä; toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestyksen tulos saattaa aiheuttaa vakavia ongelmia rauhanprosessin kannalta ja että se heikentää rauhanprosessin eheyttä ja horjuttaa pitkänperjantain sopimusta; kehottaa komissiota jatkamaan rauhanprosessin tukemista rahoittamalla edelleen PEACE-ohjelmaa; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että EU on merkittävästi edistänyt rauhan ja sovinnon aikaansaamista Irlannissa, erityisesti PEACE-ohjelmien avulla, joiden kohteena ovat Pohjois-Irlanti ja raja-alueet etelässä; toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestyksen tulos saattaa aiheuttaa vakavia ongelmia rauhanprosessin kannalta ja että se heikentää rauhanprosessin eheyttä ja horjuttaa pitkänperjantain sopimusta; kehottaa komissiota jatkamaan rauhanprosessin tukemista rahoittamalla edelleen PEACE-ohjelmaa;

A.   Parlamentin vaatimukset rahoituskehyksen loppukaudelle

Rahoituskehyksen määrät (maksusitoumusmäärärahat)

| 43. | on vakuuttunut siitä, että vaikka ESIR-rahasto edellyttää laajamittaista poliittista ja taloudellista tukea, unionin talousarviosta ei saisi rahoittaa uusia aloitteita unionin nykyisten ohjelmien ja toimintapolitiikkojen vahingoksi; aikoo toteuttaa sitoumuksensa kompensoida täysin ESIR-rahastoon liittyvät, Horisontti 2020 -ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen vaikuttavat leikkaukset, jotta ne pystyvät saavuttamaan tavoitteensa, kuten vain kaksi vuotta sitten sovittiin, ja unioni voi saavuttaa tutkimus- ja innovointitavoitteensa; korostaa tähän liittyen, että tämä kompensointi ei saisi vaikuttaa alaotsakkeen 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) muiden ohjelmien rahoitustasoon, sillä ne tukevat kiistatta kasvua, työllisyyttä ja kilpailukykyä; uskoo, että alaotsakkeen 1 a liikkumavarat eivät riitä näiden tarpeiden tyydyttämiseen, ja kehottaa täten lisäämään tämän alaotsakkeen enimmäismäärää; |
| --- | --- |

43.

on vakuuttunut siitä, että vaikka ESIR-rahasto edellyttää laajamittaista poliittista ja taloudellista tukea, unionin talousarviosta ei saisi rahoittaa uusia aloitteita unionin nykyisten ohjelmien ja toimintapolitiikkojen vahingoksi; aikoo toteuttaa sitoumuksensa kompensoida täysin ESIR-rahastoon liittyvät, Horisontti 2020 -ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen vaikuttavat leikkaukset, jotta ne pystyvät saavuttamaan tavoitteensa, kuten vain kaksi vuotta sitten sovittiin, ja unioni voi saavuttaa tutkimus- ja innovointitavoitteensa; korostaa tähän liittyen, että tämä kompensointi ei saisi vaikuttaa alaotsakkeen 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) muiden ohjelmien rahoitustasoon, sillä ne tukevat kiistatta kasvua, työllisyyttä ja kilpailukykyä; uskoo, että alaotsakkeen 1 a liikkumavarat eivät riitä näiden tarpeiden tyydyttämiseen, ja kehottaa täten lisäämään tämän alaotsakkeen enimmäismäärää;

| 44. | kannattaa vahvasti nuorisotyöllisyysaloitteen jatkamista, sillä sen avulla voidaan varmistaa pikaiset toimet nuorisotyöttömyyden torjumiseksi, ja kehottaa tekemään siihen tarvittavat mukautukset meneillään olevan arvioinnin perusteella; katsoo, että tämä voidaan saavuttaa vain pitämällä aloitteen maksusitoumusmäärärahat vähintään samalla tasolla kuin ne olivat kauden kahden ensimmäisen vuoden aikana (6 miljardia euroa etupainotteisesti vuosina 2014–2015) nykyisen rahoituskehyskauden loppuun saakka, jollei komission tulevasta arvioinnista muuta johdu; huomauttaa, että tällöin olisi tarkistettava ylöspäin alaotsakkeen 1 b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) enimmäismääriä, sillä liikkumavaroja ei ole käytettävissä; |
| --- | --- |

44.

kannattaa vahvasti nuorisotyöllisyysaloitteen jatkamista, sillä sen avulla voidaan varmistaa pikaiset toimet nuorisotyöttömyyden torjumiseksi, ja kehottaa tekemään siihen tarvittavat mukautukset meneillään olevan arvioinnin perusteella; katsoo, että tämä voidaan saavuttaa vain pitämällä aloitteen maksusitoumusmäärärahat vähintään samalla tasolla kuin ne olivat kauden kahden ensimmäisen vuoden aikana (6 miljardia euroa etupainotteisesti vuosina 2014–2015) nykyisen rahoituskehyskauden loppuun saakka, jollei komission tulevasta arvioinnista muuta johdu; huomauttaa, että tällöin olisi tarkistettava ylöspäin alaotsakkeen 1 b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) enimmäismääriä, sillä liikkumavaroja ei ole käytettävissä;

| 45. | on vakaasti sitä mieltä, että YMP:n kokonaismäärärahoihin ja ennalta jaettuihin jäsenvaltiokohtaisiin määrärahoihin, suoran tuen määrärahat mukaan lukien, ei tule koskea rahoituskehyksen tarkistuksessa; korostaa lisäksi, että on tärkeää varmistaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahaston määrärahoja ei vähennetä, jotta voidaan saavuttaa yhteisen kalastuspolitiikan äskettäisen uudistuksen tavoitteet; |
| --- | --- |

45.

on vakaasti sitä mieltä, että YMP:n kokonaismäärärahoihin ja ennalta jaettuihin jäsenvaltiokohtaisiin määrärahoihin, suoran tuen määrärahat mukaan lukien, ei tule koskea rahoituskehyksen tarkistuksessa; korostaa lisäksi, että on tärkeää varmistaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahaston määrärahoja ei vähennetä, jotta voidaan saavuttaa yhteisen kalastuspolitiikan äskettäisen uudistuksen tavoitteet;

| 46. | katsoo, että konfliktien ja ilmastonmuutoksen aiheuttama muuttoliike- ja pakolaiskriisi on suuruusluokaltaan sellainen, että siitä voidaan odottaa aiheutuvan lähivuosina lisätarpeita, joilla on merkittäviä talousarviovaikutuksia otsakkeessa 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus); tähdentää vielä, että samassa otsakkeessa tarvitaan lisärahoitusta myös, jotta voidaan tukea unionin sisäistä turvallisuutta ja terrorismin torjuntaa koskevia tehostettuja toimia unionin tasolla; kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman pian ajantasaistetun arvion talousarviomäärärahoista, joita tarvitaan nykyisen rahoituskehyksen loppuun saakka näiden alojen haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että konfliktien ja ilmastonmuutoksen aiheuttama muuttoliike- ja pakolaiskriisi on suuruusluokaltaan sellainen, että siitä voidaan odottaa aiheutuvan lähivuosina lisätarpeita, joilla on merkittäviä talousarviovaikutuksia otsakkeessa 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus); tähdentää vielä, että samassa otsakkeessa tarvitaan lisärahoitusta myös, jotta voidaan tukea unionin sisäistä turvallisuutta ja terrorismin torjuntaa koskevia tehostettuja toimia unionin tasolla; kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman pian ajantasaistetun arvion talousarviomäärärahoista, joita tarvitaan nykyisen rahoituskehyksen loppuun saakka näiden alojen haasteisiin vastaamiseksi;

| 47. | on näin ollen vakaasti sitä mieltä, että otsakkeessa 3 käytettävissä olevien vähäisten liikkumavarojen ja voimassa olevien joustosäännösten käyttöönoton jälkeenkään saatavilla olevat varat eivät riitä tämän otsakkeen lisääntyneiden tarpeiden huomioimiseksi; vaatii tämän vuoksi huomattavaa lisärahoitusta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolle sekä sisäisen turvallisuuden rahastolle ja alalla toimiville unionin erillisvirastoille (Frontexille, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO), Europolille, Eurojustille ja Euroopan unionin perusoikeusvirastolle (FRA)), joilla on uusia vastuualueita, sekä muille mahdollisille aloitteille; katsoo, että otsakkeen 3 enimmäismääriä on välttämättä tarkistettava ylöspäin; |
| --- | --- |

47.

on näin ollen vakaasti sitä mieltä, että otsakkeessa 3 käytettävissä olevien vähäisten liikkumavarojen ja voimassa olevien joustosäännösten käyttöönoton jälkeenkään saatavilla olevat varat eivät riitä tämän otsakkeen lisääntyneiden tarpeiden huomioimiseksi; vaatii tämän vuoksi huomattavaa lisärahoitusta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolle sekä sisäisen turvallisuuden rahastolle ja alalla toimiville unionin erillisvirastoille (Frontexille, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO), Europolille, Eurojustille ja Euroopan unionin perusoikeusvirastolle (FRA)), joilla on uusia vastuualueita, sekä muille mahdollisille aloitteille; katsoo, että otsakkeen 3 enimmäismääriä on välttämättä tarkistettava ylöspäin;

| 48. | odottaa, että lähivuosina tehostetaan yhteisiä toimia, joilla pyritään puuttumaan tehokkaasti muuttoliike- ja pakolaiskriisin ulkoiseen ulottuvuuteen ja joita ovat etenkin unionin naapurimaiden ja Saharan eteläpuolisen Afrikan poliittinen vakauttaminen ja muuttoliikkeen humanitaaristen ja taloudellisten syiden torjuminen, ja että niitä varten pyydetään lisärahoitusta otsakkeessa 4 (Globaali Eurooppa); tähdentää, että tällaisia lisärahoituspyyntöjä ei saisi esittää unionin nykyisten ulkoisten toimien, kuten sen kehityspolitiikan, vahingoksi; kehottaa sen vuoksi tarkistamaan otsakkeen 4 enimmäismääriä on ylöspäin; |
| --- | --- |

48.

odottaa, että lähivuosina tehostetaan yhteisiä toimia, joilla pyritään puuttumaan tehokkaasti muuttoliike- ja pakolaiskriisin ulkoiseen ulottuvuuteen ja joita ovat etenkin unionin naapurimaiden ja Saharan eteläpuolisen Afrikan poliittinen vakauttaminen ja muuttoliikkeen humanitaaristen ja taloudellisten syiden torjuminen, ja että niitä varten pyydetään lisärahoitusta otsakkeessa 4 (Globaali Eurooppa); tähdentää, että tällaisia lisärahoituspyyntöjä ei saisi esittää unionin nykyisten ulkoisten toimien, kuten sen kehityspolitiikan, vahingoksi; kehottaa sen vuoksi tarkistamaan otsakkeen 4 enimmäismääriä on ylöspäin;

| 49. | pyytää lisärahoitusta suoraan kansalaisia koskeville kolmelle EU:n ohjelmalle, jotka ovat Luova Eurooppa, Kansalaisten Eurooppa ja Erasmus+, koska näissä ohjelmissa kehitetään uusia tukia, joilla reagoidaan pakolaisten kotouttamista ja koulutusta koskevaan nykytilanteeseen, ja koska ne ovat EU:n ja jäsenvaltioiden vetämien toimien keulakuvana pyrittäessä parantamaan yleistä sosiaalista tilannetta, keskinäistä ymmärrystä ja yhteiseloa erilaisissa yhteiskunnissamme; |
| --- | --- |

49.

pyytää lisärahoitusta suoraan kansalaisia koskeville kolmelle EU:n ohjelmalle, jotka ovat Luova Eurooppa, Kansalaisten Eurooppa ja Erasmus+, koska näissä ohjelmissa kehitetään uusia tukia, joilla reagoidaan pakolaisten kotouttamista ja koulutusta koskevaan nykytilanteeseen, ja koska ne ovat EU:n ja jäsenvaltioiden vetämien toimien keulakuvana pyrittäessä parantamaan yleistä sosiaalista tilannetta, keskinäistä ymmärrystä ja yhteiseloa erilaisissa yhteiskunnissamme;

Rahoituskehyksen määrät (maksumäärärahat)

| 50. | katsoo, että ensisijaisesti on tarpeen toteuttaa toimia, joilla estetään uusi maksukriisi nykyisen rahoituskehyksen loppuvaiheessa; uskoo vakaasti, että olisi tehtävä kaikki mahdollinen, jotta maksamatta olevat laskut eivät pääse kasaantumaan, kuten edellisellä kaudella kävi; korostaa kuitenkin, että maksuihin voidaan jo ennakoida kohdistuvan rahoituskehyksen toisella puoliskolla merkittäviä paineita samaan aikaan kun maksutarpeet yleensä saavuttavat normaalin huippunsa; katsoo, että lisäpaineet johtuvat muun muassa ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran määrien korvaamisesta jo ennestään tiukoissa maksujen enimmäismäärissä vuosina 2018–2020, uusien yhteistyössä hallinnoitavien ohjelmien, muun muassa nuorisotyöllisyysaloitteen, käynnistämisen huomattavasta viivästymisestä, ESIR-rahaston maksuprofiilista ja lisämaksuista, joita aiheutuu muuttoliike- ja pakolaiskriisiin liittyvien maksusitoumusten viimeaikaisista korotuksista; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että ensisijaisesti on tarpeen toteuttaa toimia, joilla estetään uusi maksukriisi nykyisen rahoituskehyksen loppuvaiheessa; uskoo vakaasti, että olisi tehtävä kaikki mahdollinen, jotta maksamatta olevat laskut eivät pääse kasaantumaan, kuten edellisellä kaudella kävi; korostaa kuitenkin, että maksuihin voidaan jo ennakoida kohdistuvan rahoituskehyksen toisella puoliskolla merkittäviä paineita samaan aikaan kun maksutarpeet yleensä saavuttavat normaalin huippunsa; katsoo, että lisäpaineet johtuvat muun muassa ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran määrien korvaamisesta jo ennestään tiukoissa maksujen enimmäismäärissä vuosina 2018–2020, uusien yhteistyössä hallinnoitavien ohjelmien, muun muassa nuorisotyöllisyysaloitteen, käynnistämisen huomattavasta viivästymisestä, ESIR-rahaston maksuprofiilista ja lisämaksuista, joita aiheutuu muuttoliike- ja pakolaiskriisiin liittyvien maksusitoumusten viimeaikaisista korotuksista;

| 51. | muistuttaa, että maksumäärärahat ovat looginen seuraus aiemmista sitoumuksista; odottaa sen vuoksi, että maksusitoumusmäärärahoihin tehtävien uusien korotusten yhteydessä nostetaan vastaavasti maksumäärärahoja ja tarkistetaan tarvittaessa ylöspäin maksujen enimmäismäärää; katsoo myös, että rahoituskehyksen väliarviointi/tarkistus on erinomainen tilaisuus ottaa huomioon maksujen toteutuminen ja ajantasaiset ennusteet maksutilanteen odotettavissa olevasta kehittymisestä nykyisen rahoituskehyksen loppuun mennessä; katsoo, että kolmen toimielimen olisi laadittava ja hyväksyttävä yhteinen sitova maksusuunnitelma vuosiksi 2016–2020; vaatii, että tämän uuden maksusuunnitelman olisi perustuttava moitteettomaan varainhoitoon ja tarjottava selkeä strategia, jonka avulla tyydytetään kaikki maksutarpeet kaikissa otsakkeissa nykyisen rahoituskehyksen loppuun saakka, ja estettävä ”piilevät” maksamatta olevat määrät, jotka aiheutuvat keinotekoisista viivästyksistä tiettyjen monivuotisten ohjelmien toteuttamisessa ja muista lieventävistä toimenpiteistä, kuten ennakkomaksuosuuksien vähentämisestä; |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että maksumäärärahat ovat looginen seuraus aiemmista sitoumuksista; odottaa sen vuoksi, että maksusitoumusmäärärahoihin tehtävien uusien korotusten yhteydessä nostetaan vastaavasti maksumäärärahoja ja tarkistetaan tarvittaessa ylöspäin maksujen enimmäismäärää; katsoo myös, että rahoituskehyksen väliarviointi/tarkistus on erinomainen tilaisuus ottaa huomioon maksujen toteutuminen ja ajantasaiset ennusteet maksutilanteen odotettavissa olevasta kehittymisestä nykyisen rahoituskehyksen loppuun mennessä; katsoo, että kolmen toimielimen olisi laadittava ja hyväksyttävä yhteinen sitova maksusuunnitelma vuosiksi 2016–2020; vaatii, että tämän uuden maksusuunnitelman olisi perustuttava moitteettomaan varainhoitoon ja tarjottava selkeä strategia, jonka avulla tyydytetään kaikki maksutarpeet kaikissa otsakkeissa nykyisen rahoituskehyksen loppuun saakka, ja estettävä ”piilevät” maksamatta olevat määrät, jotka aiheutuvat keinotekoisista viivästyksistä tiettyjen monivuotisten ohjelmien toteuttamisessa ja muista lieventävistä toimenpiteistä, kuten ennakkomaksuosuuksien vähentämisestä;

| 52. | haluaa ehdottomasti ratkaista yksiselitteisesti kysymyksen, rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineiden maksujen budjetoinnista; huomauttaa, että tulkintaongelma on ratkaisematta yhtäältä komission ja parlamentin ja toisaalta komission ja neuvoston välillä, mikä on heijastunut näkyvästi talousarvioneuvotteluihin viime vuosina; palauttaa mieliin pitkäaikaisen kantansa, että erityisrahoitusvälineiden käyttöönottoa varten sidotuista määristä johtuvat maksumäärärahat olisi myös laskettava rahoituskehyksen vuotuiset enimmäismäärät ylittäviksi määrärahoiksi; |
| --- | --- |

52.

haluaa ehdottomasti ratkaista yksiselitteisesti kysymyksen, rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineiden maksujen budjetoinnista; huomauttaa, että tulkintaongelma on ratkaisematta yhtäältä komission ja parlamentin ja toisaalta komission ja neuvoston välillä, mikä on heijastunut näkyvästi talousarvioneuvotteluihin viime vuosina; palauttaa mieliin pitkäaikaisen kantansa, että erityisrahoitusvälineiden käyttöönottoa varten sidotuista määristä johtuvat maksumäärärahat olisi myös laskettava rahoituskehyksen vuotuiset enimmäismäärät ylittäviksi määrärahoiksi;

Unionin perusoikeuden varmistamista koskevat ehdot

| 53. | vaatii, että kaikkien maiden olisi otettava vastuulleen oma osuutensa pakolaiskriisistä uudelleenjakomekanismia koskevan päätöksen mukaisesti; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön taloudellisen hyvitys- ja sakkojärjestelmän, jota sovelletaan sen mukaan, noudattavatko jäsenvaltiot niille unionin hyväksymien toimenpiteiden nojalla kuuluvia sitoumuksia; katsoo, että näiden toimenpiteiden noudattamatta jättämisestä jäsenvaltioille aiheutuvista sakoista peräisin olevat tulot olisi palautettava unionin talousarvioon ylimääräisinä tuloina; |
| --- | --- |

53.

vaatii, että kaikkien maiden olisi otettava vastuulleen oma osuutensa pakolaiskriisistä uudelleenjakomekanismia koskevan päätöksen mukaisesti; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön taloudellisen hyvitys- ja sakkojärjestelmän, jota sovelletaan sen mukaan, noudattavatko jäsenvaltiot niille unionin hyväksymien toimenpiteiden nojalla kuuluvia sitoumuksia; katsoo, että näiden toimenpiteiden noudattamatta jättämisestä jäsenvaltioille aiheutuvista sakoista peräisin olevat tulot olisi palautettava unionin talousarvioon ylimääräisinä tuloina;

Satunnaiset tulot

| 54. | on vakaasti sitä mieltä, että kaikki unionin talousarvion määrärahojen vajaakäytöstä kertyvät ylijäämät tai yrityksille unionin kilpailulainsäädännön rikkomisesta määrätyt sakot olisi budjetoitava unionin talousarvioon ylimääräisinä tuloina eikä BKTL-maksuosuuksia saisi vastaavasti mukauttaa; katsoo, että tämä toimenpide helpottaisi merkittävästi unionin talousarvion maksuongelmaa; kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia; |
| --- | --- |

54.

on vakaasti sitä mieltä, että kaikki unionin talousarvion määrärahojen vajaakäytöstä kertyvät ylijäämät tai yrityksille unionin kilpailulainsäädännön rikkomisesta määrätyt sakot olisi budjetoitava unionin talousarvioon ylimääräisinä tuloina eikä BKTL-maksuosuuksia saisi vastaavasti mukauttaa; katsoo, että tämä toimenpide helpottaisi merkittävästi unionin talousarvion maksuongelmaa; kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia;

| 55. | on vakuuttunut, että kaikissa otsakkeissa toteutetut määrärahojen vapautukset, jotka ovat seurausta toimien, joita varten ne oli osoitettu, kokonaan tai osittain toteuttamatta jättämisestä, olisi asetettava uudelleen saataville unionin talousarviossa ja että budjettivallan käyttäjän olisi otettava ne käyttöön vuotuisen talousarviomenettelyn yhteydessä; on vakaasti sitä mieltä, että unionin talousarvioon vaikuttavien nykyisten rajoitteiden ja unionin lisärahoitustarpeiden vuoksi tätä sääntöä olisi sovellettava myös vuosien 2007–2013 ohjelmien täytäntöönpanosta johtuviin vapautuksiin, mukaan luettuna koheesiopolitiikan ohjelmien lakkauttaminen; kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia; |
| --- | --- |

55.

on vakuuttunut, että kaikissa otsakkeissa toteutetut määrärahojen vapautukset, jotka ovat seurausta toimien, joita varten ne oli osoitettu, kokonaan tai osittain toteuttamatta jättämisestä, olisi asetettava uudelleen saataville unionin talousarviossa ja että budjettivallan käyttäjän olisi otettava ne käyttöön vuotuisen talousarviomenettelyn yhteydessä; on vakaasti sitä mieltä, että unionin talousarvioon vaikuttavien nykyisten rajoitteiden ja unionin lisärahoitustarpeiden vuoksi tätä sääntöä olisi sovellettava myös vuosien 2007–2013 ohjelmien täytäntöönpanosta johtuviin vapautuksiin, mukaan luettuna koheesiopolitiikan ohjelmien lakkauttaminen; kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia;

Joustosäännökset ja erityisrahoitusvälineet

| 56. | korostaa, että rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineiden käyttöönoton yleisyys ja taso kahden viime vuoden aikana ovat jo sinänsä kiistaton osoitus siitä, miten hyödyllisiä rahoituskehysasetuksen joustosäännökset ja -mekanismit ovat; tuo esille pitkäaikaisen kantansa, että joustovaran olisi mahdollistettava rahoituskehyksen yleisten enimmäismäärien maksimaalinen käyttö maksusitoumus- ja maksumäärärahoissa; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineiden käyttöönoton yleisyys ja taso kahden viime vuoden aikana ovat jo sinänsä kiistaton osoitus siitä, miten hyödyllisiä rahoituskehysasetuksen joustosäännökset ja -mekanismit ovat; tuo esille pitkäaikaisen kantansa, että joustovaran olisi mahdollistettava rahoituskehyksen yleisten enimmäismäärien maksimaalinen käyttö maksusitoumus- ja maksumäärärahoissa;

| 57. | katsoo sen vuoksi, että rahoituskehysasetuksen välitarkistuksessa olisi poistettava joitakin rajoituksia, joita neuvosto asetti joustosäännösten soveltamiselle rahoituskehystä hyväksyttäessä; katsoo erityisesti, että olisi poistettava kaikki säännökset, joilla rajoitetaan käyttämättä jääneiden määrärahojen ja liikkumavarojen siirtämistä varainhoitovuodelta toiselle joko vahvistamalla vuotuisia enimmäismääriä (maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara) tai asettamalla määräaikoja (maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara); katsoo, että monien otsakkeiden nykyisten määräraharajoitusten vuoksi maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaraan sisältyvien varojen käytölle ei tulisi määritellä erityistä kohdetta; |
| --- | --- |

57.

katsoo sen vuoksi, että rahoituskehysasetuksen välitarkistuksessa olisi poistettava joitakin rajoituksia, joita neuvosto asetti joustosäännösten soveltamiselle rahoituskehystä hyväksyttäessä; katsoo erityisesti, että olisi poistettava kaikki säännökset, joilla rajoitetaan käyttämättä jääneiden määrärahojen ja liikkumavarojen siirtämistä varainhoitovuodelta toiselle joko vahvistamalla vuotuisia enimmäismääriä (maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara) tai asettamalla määräaikoja (maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara); katsoo, että monien otsakkeiden nykyisten määräraharajoitusten vuoksi maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaraan sisältyvien varojen käytölle ei tulisi määritellä erityistä kohdetta;

| 58. | korostaa erityisesti, että joustovälineen koko määrä otettiin käyttöön vuonna 2016; huomauttaa, että tästä välineestä rahoitetaan sellaisia tarkasti määriteltyjä menoja, joita ei voida kattaa yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien rajoissa ja jotka eivät liity mihinkään tiettyyn unionin toimintapolitiikkaan; katsoo sen vuoksi, että se tuo unionin talousarvioon aitoa joustavuutta erityisesti merkittävän kriisin sattuessa; kehottaakin lisäämään tuntuvasti sen rahoituspuitteita aina vuotuiseen kahden miljardin euron määrään saakka ja huomauttaa, että tämä määrä budjetoidaan vain, jos budjettivallan käyttäjä tekee päätöksen välineen käyttöönotosta; muistuttaa, että joustoväline ei liity minkään tietyn toimintapolitiikan alaan, vaan se voidaan ottaa käyttöön mihin tahansa tarpeelliseksi katsottuun tarkoitukseen; |
| --- | --- |

58.

korostaa erityisesti, että joustovälineen koko määrä otettiin käyttöön vuonna 2016; huomauttaa, että tästä välineestä rahoitetaan sellaisia tarkasti määriteltyjä menoja, joita ei voida kattaa yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien rajoissa ja jotka eivät liity mihinkään tiettyyn unionin toimintapolitiikkaan; katsoo sen vuoksi, että se tuo unionin talousarvioon aitoa joustavuutta erityisesti merkittävän kriisin sattuessa; kehottaakin lisäämään tuntuvasti sen rahoituspuitteita aina vuotuiseen kahden miljardin euron määrään saakka ja huomauttaa, että tämä määrä budjetoidaan vain, jos budjettivallan käyttäjä tekee päätöksen välineen käyttöönotosta; muistuttaa, että joustoväline ei liity minkään tietyn toimintapolitiikan alaan, vaan se voidaan ottaa käyttöön mihin tahansa tarpeelliseksi katsottuun tarkoitukseen;

| 59. | huomauttaa, että hätäapuvarauksen tehtävänä on vastata nopeasti kolmansien maiden yksittäisiin avuntarpeisiin, jotka johtuvat ennakoimattomista tapahtumista, ja korostaa sen erityistä merkitystä nykytilanteessa; kehottaa lisäämään tuntuvasti sen rahoituspuitteita aina vuotuiseen miljardin euron määrään saakka; |
| --- | --- |

59.

huomauttaa, että hätäapuvarauksen tehtävänä on vastata nopeasti kolmansien maiden yksittäisiin avuntarpeisiin, jotka johtuvat ennakoimattomista tapahtumista, ja korostaa sen erityistä merkitystä nykytilanteessa; kehottaa lisäämään tuntuvasti sen rahoituspuitteita aina vuotuiseen miljardin euron määrään saakka;

| 60. | panee merkille, että voimassa on erilaisia sääntöjä käyttämättä jääneiden määrärahojen siirron aikataulusta rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineissä eli joustovälineessä, hätäapuvarauksessa, unionin solidaarisuusrahastossa ja Euroopan globalisaatiorahastossa; kehottaa yhdenmukaistamaan sääntöjä niin, että yleinen n + 3 -sääntö pätee kaikissa näissä välineissä; |
| --- | --- |

60.

panee merkille, että voimassa on erilaisia sääntöjä käyttämättä jääneiden määrärahojen siirron aikataulusta rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineissä eli joustovälineessä, hätäapuvarauksessa, unionin solidaarisuusrahastossa ja Euroopan globalisaatiorahastossa; kehottaa yhdenmukaistamaan sääntöjä niin, että yleinen n + 3 -sääntö pätee kaikissa näissä välineissä;

| 61. | kiinnittää erityistä huomiota ennakoimattomiin menoihin varattuun liikkumavaraan, joka on viimeinen keino ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin reagoimista varten; korostaa, että komission mukaan se on ainoa erityisrahoitusväline, joka voidaan ottaa käyttöön vain maksumäärärahoissa ja siten vuoden 2014 kaltaisen maksukriisin estämiseksi unionin talousarviossa; pitää valitettavana, että rahoituskehysasetuksessa säädetään määrärahojen pakollisesta korvaamisesta, toisin kuin edellisellä kaudella; on vakaasti sitä mieltä, että tällainen vaatimus synnyttää kestämättömän tilanteen, joka itse asiassa laskee rahoituskehyskauden viimeisten vuosien enimmäismäärien vuotuisia määriä ja aiheuttaa täten lisäpaineita unionin talousarviolle; korostaa, että ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara on joka tapauksessa väline, johon turvaudutaan viimeisenä keinona, ja että kaksi budjettivallan käyttäjää sopivat yhteisesti sen käyttöönotosta; vaatii sen vuoksi poistamaan välittömästi pakollista korvaamista koskevan säännön taannehtivasti ja tarkistamaan sen vuosittaista enimmäismäärää ylöspäin 0,05 prosenttiin unionin BKTL:stä; |
| --- | --- |

61.

kiinnittää erityistä huomiota ennakoimattomiin menoihin varattuun liikkumavaraan, joka on viimeinen keino ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin reagoimista varten; korostaa, että komission mukaan se on ainoa erityisrahoitusväline, joka voidaan ottaa käyttöön vain maksumäärärahoissa ja siten vuoden 2014 kaltaisen maksukriisin estämiseksi unionin talousarviossa; pitää valitettavana, että rahoituskehysasetuksessa säädetään määrärahojen pakollisesta korvaamisesta, toisin kuin edellisellä kaudella; on vakaasti sitä mieltä, että tällainen vaatimus synnyttää kestämättömän tilanteen, joka itse asiassa laskee rahoituskehyskauden viimeisten vuosien enimmäismäärien vuotuisia määriä ja aiheuttaa täten lisäpaineita unionin talousarviolle; korostaa, että ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara on joka tapauksessa väline, johon turvaudutaan viimeisenä keinona, ja että kaksi budjettivallan käyttäjää sopivat yhteisesti sen käyttöönotosta; vaatii sen vuoksi poistamaan välittömästi pakollista korvaamista koskevan säännön taannehtivasti ja tarkistamaan sen vuosittaista enimmäismäärää ylöspäin 0,05 prosenttiin unionin BKTL:stä;

Ympäristömuutoksia koskevien kansainvälisten sopimusten jatkotoimet

| 62. | toteaa, että Pariisissa aikaansaatu COP21 -sopimus on yleispätevä, sitova, dynaaminen ja eriytetty sopimus, jolla pyritään vastaamaan ilmastonmuutoshaasteeseen; korostaa, että tämän sopimuksen mukaisesti unionin rahoitusta on kohdennettava ilmastotoimien tukemiseen kehitysmaissa; painottaa, että kaiken COP21 -sopimuksesta mahdollisesti aiheutuville toimenpiteille annettavan rahoituksen olisi täydennettävä nykyisten ilmastotoimien rahoitusta, ja kehottaa komissiota esittämään täytäntöönpanostrategiansa ja alustavan arvionsa COP21-sopimuksen mahdollisesta vaikutuksesta unionin talousarvioon hyvissä ajoin ennen rahoituskehyksen tarkistusta; korostaa lisäksi, että rahoituskehyksen tarkistaminen tarjoaa erinomaisuuden tilaisuuden varmistaa, että saavutetaan tavoite käyttää 20 prosenttia menoista ilmastoon liittyviin toimiin, ja mahdollisesti säätää tämän tavoitteen nostamisesta unionin COP21-konferenssin aikana antamien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; kehottaa komissiota varmistamaan, että ilmastotoimien valtavirtaistamismekanismi on kaikilta osin toimiva ja että nykyistä ilmastomenojen seurantajärjestelmää parannetaan; muistuttaa, että unioni on myös sitoutunut panemaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimukseen kuuluvan luonnon monimuotoisuutta koskevan strategisen suunnitelman ja korostaa, että unionin olisi osoitettava riittävästi resursseja siihen liittyvien sitoumustensa noudattamiseksi; |
| --- | --- |

62.

toteaa, että Pariisissa aikaansaatu COP21 -sopimus on yleispätevä, sitova, dynaaminen ja eriytetty sopimus, jolla pyritään vastaamaan ilmastonmuutoshaasteeseen; korostaa, että tämän sopimuksen mukaisesti unionin rahoitusta on kohdennettava ilmastotoimien tukemiseen kehitysmaissa; painottaa, että kaiken COP21 -sopimuksesta mahdollisesti aiheutuville toimenpiteille annettavan rahoituksen olisi täydennettävä nykyisten ilmastotoimien rahoitusta, ja kehottaa komissiota esittämään täytäntöönpanostrategiansa ja alustavan arvionsa COP21-sopimuksen mahdollisesta vaikutuksesta unionin talousarvioon hyvissä ajoin ennen rahoituskehyksen tarkistusta; korostaa lisäksi, että rahoituskehyksen tarkistaminen tarjoaa erinomaisuuden tilaisuuden varmistaa, että saavutetaan tavoite käyttää 20 prosenttia menoista ilmastoon liittyviin toimiin, ja mahdollisesti säätää tämän tavoitteen nostamisesta unionin COP21-konferenssin aikana antamien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; kehottaa komissiota varmistamaan, että ilmastotoimien valtavirtaistamismekanismi on kaikilta osin toimiva ja että nykyistä ilmastomenojen seurantajärjestelmää parannetaan; muistuttaa, että unioni on myös sitoutunut panemaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimukseen kuuluvan luonnon monimuotoisuutta koskevan strategisen suunnitelman ja korostaa, että unionin olisi osoitettava riittävästi resursseja siihen liittyvien sitoumustensa noudattamiseksi;

Yksinkertaistaminen

| 63. | katsoo, että väliarviointi/tarkistus on erinomainen tilaisuus arvioida ensimmäisen kerran asiaa koskevien unionin toimintapolitiikkojen ja ohjelmien toimintaa sekä rahoituskehyksen joustavuussäännösten ja erityisrahoitusvälineiden toimivuutta, ja odottaa komission toimittavan analyysin, jossa esitetään nykyisen täytäntöönpanojärjestelmän puutteet; kiinnittää erityistä huomiota nykyisellä ohjelmakaudella käyttöön otettujen uusien tekijöiden, kuten koheesiopolitiikkaan liittyvien ennakkoehtojen, täytäntöönpanoprosessiin kohdistuvien vaikutusten arviointiin; katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa/tarkistuksessa olisi arvioitava myös myönnettyjen varojen käyttöä sen suhteen, onko tavoitteet saavutettu; kehottaa komissiota tekemään konkreettisia ehdotuksia mahdollisten puutteiden korjaamiseksi ja täytäntöönpanoympäristön parantamiseksi ja järkeistämiseksi nykyisen rahoituskehyksen jäljellä olevina vuosina, jotta varmistetaan, että niukat taloudelliset resurssit voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti, ja vähennetään tuensaajien hallinnollista rasitusta; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että väliarviointi/tarkistus on erinomainen tilaisuus arvioida ensimmäisen kerran asiaa koskevien unionin toimintapolitiikkojen ja ohjelmien toimintaa sekä rahoituskehyksen joustavuussäännösten ja erityisrahoitusvälineiden toimivuutta, ja odottaa komission toimittavan analyysin, jossa esitetään nykyisen täytäntöönpanojärjestelmän puutteet; kiinnittää erityistä huomiota nykyisellä ohjelmakaudella käyttöön otettujen uusien tekijöiden, kuten koheesiopolitiikkaan liittyvien ennakkoehtojen, täytäntöönpanoprosessiin kohdistuvien vaikutusten arviointiin; katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa/tarkistuksessa olisi arvioitava myös myönnettyjen varojen käyttöä sen suhteen, onko tavoitteet saavutettu; kehottaa komissiota tekemään konkreettisia ehdotuksia mahdollisten puutteiden korjaamiseksi ja täytäntöönpanoympäristön parantamiseksi ja järkeistämiseksi nykyisen rahoituskehyksen jäljellä olevina vuosina, jotta varmistetaan, että niukat taloudelliset resurssit voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti, ja vähennetään tuensaajien hallinnollista rasitusta;

Tulosbudjetointi / Tuloksiin keskittyvä talousarvio

| 64. | korostaa, että on tärkeää osoittaa unionin talousarvion toteuttamisen lisäarvo, ja kannattaa tulossuuntautuneen ajattelutavan ottamista unionin varainkäytön perustaksi; painottaa, että suorituskykyyn ja tuloksiin perustuvasta arvioinnista olisi tultava mahdollisuuksien mukaan keskeinen periaate ja että se soveltuu erityisen hyvin innovointiin suuntautuneisiin ohjelmiin; antaa tunnustusta komission toiminnalle ”tuloksiin keskittyvää unionin talousarviota” koskevan aloitteen yhteydessä mutta katsoo, että sitä on vielä kehitettävä, ja odottaa tulosbudjetointia käsittelevän toimielinten välisen työryhmän työn tuloksia; katsoo, että tällainen lähestymistapa voi olla keino parantaa huonosti toimivien ohjelmien tuloksia; tähdentää kuitenkin, että tekniset ongelmat tai puutteellinen ohjelmasuunnittelu eivät saa johtaa unionin talousarvion leikkauksiin tai poliittisten painopisteiden hylkäämiseen ja että parempi varojen käyttö ei yksinään riitä ratkaisemaan ongelmaa pakottaviin ja kasvaviin tarpeisiin vaadittavan rahoituksen puutteesta; muistuttaa komissiota, että parlamentti on yhtenä budjettivallan käyttäjänä otettava mukaan kehittämään tätä koskevaa komission strategiaa; |
| --- | --- |

64.

korostaa, että on tärkeää osoittaa unionin talousarvion toteuttamisen lisäarvo, ja kannattaa tulossuuntautuneen ajattelutavan ottamista unionin varainkäytön perustaksi; painottaa, että suorituskykyyn ja tuloksiin perustuvasta arvioinnista olisi tultava mahdollisuuksien mukaan keskeinen periaate ja että se soveltuu erityisen hyvin innovointiin suuntautuneisiin ohjelmiin; antaa tunnustusta komission toiminnalle ”tuloksiin keskittyvää unionin talousarviota” koskevan aloitteen yhteydessä mutta katsoo, että sitä on vielä kehitettävä, ja odottaa tulosbudjetointia käsittelevän toimielinten välisen työryhmän työn tuloksia; katsoo, että tällainen lähestymistapa voi olla keino parantaa huonosti toimivien ohjelmien tuloksia; tähdentää kuitenkin, että tekniset ongelmat tai puutteellinen ohjelmasuunnittelu eivät saa johtaa unionin talousarvion leikkauksiin tai poliittisten painopisteiden hylkäämiseen ja että parempi varojen käyttö ei yksinään riitä ratkaisemaan ongelmaa pakottaviin ja kasvaviin tarpeisiin vaadittavan rahoituksen puutteesta; muistuttaa komissiota, että parlamentti on yhtenä budjettivallan käyttäjänä otettava mukaan kehittämään tätä koskevaa komission strategiaa;

Rahoitusvälineet

| 65. | toteaa, että rahoitusvälineiden merkitys on kasvanut unionin talousarviossa täydentävänä rahoitusmuotona tukiin ja avustuksiin verrattuna; katsoo, että näiden välineiden avulla on mahdollista lisätä unionin talousarvion taloudellista ja siten myös poliittista vaikutusta; korostaa kuitenkin, että siirtyminen perinteisestä rahoituksesta innovatiivisempiin välineisiin ei ole suotavaa kaikissa toimintapolitiikoissa, sillä kaikki toimintapolitiikat eivät ole täysin markkinalähtöisiä; korostaa, että rahoitusvälineet tarjoavat vaihtoehtoisen ja täydentävän rahoitustavan ja että niitä ei pitäisi käyttää hankkeisiin, jotka voivat hyötyä ainoastaan erityisesti vähemmän kehittyneille alueille tärkeiden avustusten käytöstä; |
| --- | --- |

65.

toteaa, että rahoitusvälineiden merkitys on kasvanut unionin talousarviossa täydentävänä rahoitusmuotona tukiin ja avustuksiin verrattuna; katsoo, että näiden välineiden avulla on mahdollista lisätä unionin talousarvion taloudellista ja siten myös poliittista vaikutusta; korostaa kuitenkin, että siirtyminen perinteisestä rahoituksesta innovatiivisempiin välineisiin ei ole suotavaa kaikissa toimintapolitiikoissa, sillä kaikki toimintapolitiikat eivät ole täysin markkinalähtöisiä; korostaa, että rahoitusvälineet tarjoavat vaihtoehtoisen ja täydentävän rahoitustavan ja että niitä ei pitäisi käyttää hankkeisiin, jotka voivat hyötyä ainoastaan erityisesti vähemmän kehittyneille alueille tärkeiden avustusten käytöstä;

| 66. | kehottaa komissiota tekemään väliarvioinnin/tarkistuksen yhteydessä perusteellisen analyysin rahoitusvälineiden käytöstä nykyisen ohjelmakauden alusta alkaen; korostaa, että rahoitusvälinettä arvioitaessa vipuvaikutuksen ulottuvuus ei voi olla ainoa arviointiperuste; palauttaa tässä yhteydessä mieliin täydentävyyskriteerin merkityksen ja sen merkityksen, että arvioidaan panosta unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota tekemään väliarvioinnin/tarkistuksen yhteydessä perusteellisen analyysin rahoitusvälineiden käytöstä nykyisen ohjelmakauden alusta alkaen; korostaa, että rahoitusvälinettä arvioitaessa vipuvaikutuksen ulottuvuus ei voi olla ainoa arviointiperuste; palauttaa tässä yhteydessä mieliin täydentävyyskriteerin merkityksen ja sen merkityksen, että arvioidaan panosta unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa;

| 67. | kannustaa komissiota kartoittamaan kaikki unionin toimintapolitiikat, joissa avustukset voitaisiin yhdistää rahoitusvälineisiin, ja pohtimaan, mikä on oikea tasapaino niiden välillä; on vakaasti sitä mieltä, että mahdollisuus unionin eri resurssien yhdistelmään yhdenmukaistettujen hallintosääntöjen nojalla auttaisi optimoimaan synergioita unionin tasolla saatavilla olevien rahoituslähteiden välillä; tähdentää, ettei rahoitusvälineiden lisääntyvä käyttö saisi johtaa unionin talousarvion supistumiseen; toteaa vaatineensa toistuvasti avoimuuden ja demokraattisen valvonnan lisäämistä unionin talousarviosta tuettavien rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

67.

kannustaa komissiota kartoittamaan kaikki unionin toimintapolitiikat, joissa avustukset voitaisiin yhdistää rahoitusvälineisiin, ja pohtimaan, mikä on oikea tasapaino niiden välillä; on vakaasti sitä mieltä, että mahdollisuus unionin eri resurssien yhdistelmään yhdenmukaistettujen hallintosääntöjen nojalla auttaisi optimoimaan synergioita unionin tasolla saatavilla olevien rahoituslähteiden välillä; tähdentää, ettei rahoitusvälineiden lisääntyvä käyttö saisi johtaa unionin talousarvion supistumiseen; toteaa vaatineensa toistuvasti avoimuuden ja demokraattisen valvonnan lisäämistä unionin talousarviosta tuettavien rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa;

B.   Parlamentin huomioita vuoden 2020 jälkeisestä rahoituskehyksestä

| 68. | palauttaa mieliin, että rahoituskehysasetuksen 25 artiklan mukaisesti komissio esittää ennen 1. tammikuuta 2018 ehdotuksen uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi; korostaa sen vuoksi, että tulevan arvioinnin/tarkistuksen yhteydessä olisi jo keskusteltava useista seuraavan rahoituskehyksen kannalta keskeisistä seikoista; |
| --- | --- |

68.

palauttaa mieliin, että rahoituskehysasetuksen 25 artiklan mukaisesti komissio esittää ennen 1. tammikuuta 2018 ehdotuksen uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi; korostaa sen vuoksi, että tulevan arvioinnin/tarkistuksen yhteydessä olisi jo keskusteltava useista seuraavan rahoituskehyksen kannalta keskeisistä seikoista;

| 69. | katsoo, että keskeisinä painopistealueina on käsiteltävä rahoituskehyksen kestoon tehtäviä mukautuksia, omien varojen järjestelmän perusteellista uudistusta, talousarvion yhtenäisyyden korostamista ja sen joustavuuden lisäämistä; on lisäksi vakuuttunut siitä, että päätöksentekoprosessin yksityiskohtaisia sääntöjä on arvioitava, jotta voidaan varmistaa demokraattinen legitiimiys ja noudattaa perussopimusten määräyksiä; |
| --- | --- |

69.

katsoo, että keskeisinä painopistealueina on käsiteltävä rahoituskehyksen kestoon tehtäviä mukautuksia, omien varojen järjestelmän perusteellista uudistusta, talousarvion yhtenäisyyden korostamista ja sen joustavuuden lisäämistä; on lisäksi vakuuttunut siitä, että päätöksentekoprosessin yksityiskohtaisia sääntöjä on arvioitava, jotta voidaan varmistaa demokraattinen legitiimiys ja noudattaa perussopimusten määräyksiä;

| 70. | palauttaa mieliin yhtenäisyyden, totuudenmukaisuuden, vuotuisuuden, tasapainon, yleiskatteisuuden, erittelyn, moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden periaatteet, joita on noudatettava unionin talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa; |
| --- | --- |

70.

palauttaa mieliin yhtenäisyyden, totuudenmukaisuuden, vuotuisuuden, tasapainon, yleiskatteisuuden, erittelyn, moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden periaatteet, joita on noudatettava unionin talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa;

| 71. | toteaa, että jäsenvaltioiden on vaikea päästä yhteisymmärrykseen monivuotisesta rahoituskehyksestä etenkin siksi, että ne painottavat ensisijaisesti nettotaseita; toistaa kantansa, että unionin talousarvio ei ole pelkkää nollasummapeliä vaan pikemminkin tärkeä kannustin lähentymiseen ja sellaisten yhteisten toimintapolitiikkojen ilmentymä, joista saadaan yhteistä lisäarvoa; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita muuttamaan käsitystään unionin talousarviosta ja suhtautumistaan siihen ja määrittelemään unionin talousarvion koon unionin oikeudellisista velvoitteista ja sen ohjelmissa ja toimintapolitiikoissa sekä kansainvälisissä sitoumuksissa määritellyistä poliittisista tavoitteista aiheutuvien taloudellisten tarpeiden perusteellisen arvioinnin perusteella, jotta voidaan varmistaa, ettei lopputuloksena ole jälleen uusi pattitilanne, joka vain loitontaa unionia entistä kauemmaksi sen kansalaisista; kehottaa näin ollen komissiota tekemään tutkimuksen säästöistä, joita jäsenvaltiot saavat kansallisella tasolla sen johdosta, että politiikkatoimia rahoitetaan unionin tasolla; |
| --- | --- |

71.

toteaa, että jäsenvaltioiden on vaikea päästä yhteisymmärrykseen monivuotisesta rahoituskehyksestä etenkin siksi, että ne painottavat ensisijaisesti nettotaseita; toistaa kantansa, että unionin talousarvio ei ole pelkkää nollasummapeliä vaan pikemminkin tärkeä kannustin lähentymiseen ja sellaisten yhteisten toimintapolitiikkojen ilmentymä, joista saadaan yhteistä lisäarvoa; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita muuttamaan käsitystään unionin talousarviosta ja suhtautumistaan siihen ja määrittelemään unionin talousarvion koon unionin oikeudellisista velvoitteista ja sen ohjelmissa ja toimintapolitiikoissa sekä kansainvälisissä sitoumuksissa määritellyistä poliittisista tavoitteista aiheutuvien taloudellisten tarpeiden perusteellisen arvioinnin perusteella, jotta voidaan varmistaa, ettei lopputuloksena ole jälleen uusi pattitilanne, joka vain loitontaa unionia entistä kauemmaksi sen kansalaisista; kehottaa näin ollen komissiota tekemään tutkimuksen säästöistä, joita jäsenvaltiot saavat kansallisella tasolla sen johdosta, että politiikkatoimia rahoitetaan unionin tasolla;

| 72. | korostaa, että on poliittisesti välttämätöntä saada aikaan sellainen päätöksentekomenettely, jolla turvataan tarvittavien taloudellisten resurssien saatavuus joko unionin tai kansallisella tasolla, jotta varmistetaan Eurooppa-neuvoston tekemien poliittisten päätösten kattava täytäntöönpano; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että on poliittisesti välttämätöntä saada aikaan sellainen päätöksentekomenettely, jolla turvataan tarvittavien taloudellisten resurssien saatavuus joko unionin tai kansallisella tasolla, jotta varmistetaan Eurooppa-neuvoston tekemien poliittisten päätösten kattava täytäntöönpano;

Kesto

| 73. | muistuttaa, että rahoituskehysasetuksen johdanto-osan 3 kappaleen mukaisesti kolme toimielintä ovat sopineet, että ne tarkastelevat yhdessä väliarvioinnin/tarkistuksen yhteydessä rahoituskehyksen asianmukaisinta kestoa koskevaa kysymystä; toistaa kantansa, että rahoituskehyksen kesto olisi sovitettava sekä parlamentin että komission poliittiseen sykliin, jolloin Euroopan parlamentin vaaleista tehtäisiin foorumi tulevista menojen painopisteistä käytävälle keskustelulle; |
| --- | --- |

73.

muistuttaa, että rahoituskehysasetuksen johdanto-osan 3 kappaleen mukaisesti kolme toimielintä ovat sopineet, että ne tarkastelevat yhdessä väliarvioinnin/tarkistuksen yhteydessä rahoituskehyksen asianmukaisinta kestoa koskevaa kysymystä; toistaa kantansa, että rahoituskehyksen kesto olisi sovitettava sekä parlamentin että komission poliittiseen sykliin, jolloin Euroopan parlamentin vaaleista tehtäisiin foorumi tulevista menojen painopisteistä käytävälle keskustelulle;

| 74. | tähdentää kuitenkin, että pidemmän aikavälin ennustettavuus on välttämätöntä erityisesti koheesiopolitiikkaan ja maaseudun kehittämiseen liittyvissä, yhteistyössä hallinnoitavissa ohjelmissa, kun otetaan huomioon, minkä verran aikaa tarvitaan alakohtaisesta lainsäädännöstä ja toimenpideohjelmista sopimiseen kansallisella ja alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

74.

tähdentää kuitenkin, että pidemmän aikavälin ennustettavuus on välttämätöntä erityisesti koheesiopolitiikkaan ja maaseudun kehittämiseen liittyvissä, yhteistyössä hallinnoitavissa ohjelmissa, kun otetaan huomioon, minkä verran aikaa tarvitaan alakohtaisesta lainsäädännöstä ja toimenpideohjelmista sopimiseen kansallisella ja alueellisella tasolla;

| 75. | katsoo, että nopeasti muuttuvassa poliittisessa ympäristössä ja joustavuuden lisäämiseksi tietyistä rahoituskehyksen osatekijöistä olisi sovittava viiden vuoden ajaksi, kun taas toisista, varsinkin sellaisista osatekijöistä, jotka liittyvät pidemmän aikavälin ohjelmasuunnittelua edellyttäviin ohjelmiin ja/tai toimintapolitiikkoihin, joissa menettelyt täytäntöönpanojärjestelmien perustamiseksi ovat monimutkaisia, kuten koheesiopolitiikkaan tai maaseudun kehittämiseen, olisi sovittava kaudeksi, jonka kesto on 5 + 5 vuotta ja jossa välitarkistuksen olisi oltava pakollinen; |
| --- | --- |

75.

katsoo, että nopeasti muuttuvassa poliittisessa ympäristössä ja joustavuuden lisäämiseksi tietyistä rahoituskehyksen osatekijöistä olisi sovittava viiden vuoden ajaksi, kun taas toisista, varsinkin sellaisista osatekijöistä, jotka liittyvät pidemmän aikavälin ohjelmasuunnittelua edellyttäviin ohjelmiin ja/tai toimintapolitiikkoihin, joissa menettelyt täytäntöönpanojärjestelmien perustamiseksi ovat monimutkaisia, kuten koheesiopolitiikkaan tai maaseudun kehittämiseen, olisi sovittava kaudeksi, jonka kesto on 5 + 5 vuotta ja jossa välitarkistuksen olisi oltava pakollinen;

Omien varojen järjestelmän uudistus

| 76. | korostaa, että omien varojen järjestelmä on uudistettava täysin siten, että ohjaavina periaatteina ovat yksinkertaisuus, tasapuolisuus ja avoimuus; odottaa sen vuoksi omia varoja käsittelevältä korkean tason työryhmältä kunnianhimoista loppuraporttia vuoden 2016 loppuun mennessä sekä komissiolta vuoden 2017 loppuun mennessä aivan yhtä kunnianhimoista lainsäädäntöpakettia omista varoista vuoden 2021 jälkeen; |
| --- | --- |

76.

korostaa, että omien varojen järjestelmä on uudistettava täysin siten, että ohjaavina periaatteina ovat yksinkertaisuus, tasapuolisuus ja avoimuus; odottaa sen vuoksi omia varoja käsittelevältä korkean tason työryhmältä kunnianhimoista loppuraporttia vuoden 2016 loppuun mennessä sekä komissiolta vuoden 2017 loppuun mennessä aivan yhtä kunnianhimoista lainsäädäntöpakettia omista varoista vuoden 2021 jälkeen;

| 77. | korostaa tarvetta pienentää unionin talousarvioon suoritettavien BKTL-maksuosuuksien osuutta, jotta voidaan päästä eroon jäsenvaltioiden ”oikeudenmukainen palautuma” -asenteesta; tähdentää, että näin voitaisiin pienentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvaa taakkaa ja saada siten kyseiset varat käyttöön jäsenvaltioiden omissa talousarvioissa; toteaa, että nykyinen alv-perusteinen omien varojen järjestelmä on liian monimutkainen ja muodostaa käytännössä toisen BKTL-maksuosuuden; kehottaa sen vuoksi joko uudistamaan perusteellisesti tätä omien varojen lähdettä tai luopumaan siitä kokonaan; katsoo kuitenkin tarpeelliseksi säilyttää BKTL-maksuosuudet yhtenä talousarvion osatekijänä, sillä talousarvion on toimittava tasapainottavana tekijänä; |
| --- | --- |

77.

korostaa tarvetta pienentää unionin talousarvioon suoritettavien BKTL-maksuosuuksien osuutta, jotta voidaan päästä eroon jäsenvaltioiden ”oikeudenmukainen palautuma” -asenteesta; tähdentää, että näin voitaisiin pienentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvaa taakkaa ja saada siten kyseiset varat käyttöön jäsenvaltioiden omissa talousarvioissa; toteaa, että nykyinen alv-perusteinen omien varojen järjestelmä on liian monimutkainen ja muodostaa käytännössä toisen BKTL-maksuosuuden; kehottaa sen vuoksi joko uudistamaan perusteellisesti tätä omien varojen lähdettä tai luopumaan siitä kokonaan; katsoo kuitenkin tarpeelliseksi säilyttää BKTL-maksuosuudet yhtenä talousarvion osatekijänä, sillä talousarvion on toimittava tasapainottavana tekijänä;

| 78. | kehottaa ottamaan käyttöön yhden tai useamman uuden omien varojen lähteen, jolla olisi mieluiten oltava selkeä yhteys lisäarvoa tuoviin unionin toimintapolitiikkoihin; panee merkille, että korkean tason työryhmä on jo keskustellut useista mahdollisista uusista omien varojen lähteistä, joita olisivat muun muassa uudistettu arvonlisävero, finanssitransaktiovero, EKP:n rahanlyöntipalkkio, uudistettu unionin päästökauppajärjestelmä ja hiilivero, liikennevero, yritys-, sähkö tai digitaalivero; odottaa innokkaana korkean tason työryhmän suosituksia päästäkseen käsittelemään ja valmistelemaan parlamentin kantaa tähän asiaan; vaatii tässä yhteydessä luopumaan alennuksista kaikissa muodoissa; |
| --- | --- |

78.

kehottaa ottamaan käyttöön yhden tai useamman uuden omien varojen lähteen, jolla olisi mieluiten oltava selkeä yhteys lisäarvoa tuoviin unionin toimintapolitiikkoihin; panee merkille, että korkean tason työryhmä on jo keskustellut useista mahdollisista uusista omien varojen lähteistä, joita olisivat muun muassa uudistettu arvonlisävero, finanssitransaktiovero, EKP:n rahanlyöntipalkkio, uudistettu unionin päästökauppajärjestelmä ja hiilivero, liikennevero, yritys-, sähkö tai digitaalivero; odottaa innokkaana korkean tason työryhmän suosituksia päästäkseen käsittelemään ja valmistelemaan parlamentin kantaa tähän asiaan; vaatii tässä yhteydessä luopumaan alennuksista kaikissa muodoissa;

Talousarvion yhtenäisyys

| 79. | korostaa talousarvion yhtenäisyyden periaatteen merkitystä ja palauttaa mieliin, että SEUT-sopimuksen 310 artiklan 1 kohdan mukaisesti unionin talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa; on huolestunut siitä, että yhteisömenetelmästä on viime aikoina siirrytty hallitustenväliseen päätöksentekoon, kuten vuodesta 2014 lähtien on havaittu perustettaessa Bêkou-erityisrahasto Keski-Afrikan tasavallassa, alueellinen Madad-erityisrahasto vastauksena Syyrian kriisiin ja unionin Afrikka-hätärahasto samoin kuin Turkin-pakolaisavun koordinointiväline; painottaa, että tällainen rahoitus merkitsee nykyisiin monivuotisiin rahoitusohjelmiin kuuluvien varojen, joista on neuvoteltu ja sovittu kolmen toimielimen kesken, uudelleenkohdentamista; tähdentää, että tämä vaarantaa demokraattisen vastuuvelvollisuuden, sillä parlamenttia ei ole otettu mukaan kyseisten rahastojen perustamiseen; |
| --- | --- |

79.

korostaa talousarvion yhtenäisyyden periaatteen merkitystä ja palauttaa mieliin, että SEUT-sopimuksen 310 artiklan 1 kohdan mukaisesti unionin talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa; on huolestunut siitä, että yhteisömenetelmästä on viime aikoina siirrytty hallitustenväliseen päätöksentekoon, kuten vuodesta 2014 lähtien on havaittu perustettaessa Bêkou-erityisrahasto Keski-Afrikan tasavallassa, alueellinen Madad-erityisrahasto vastauksena Syyrian kriisiin ja unionin Afrikka-hätärahasto samoin kuin Turkin-pakolaisavun koordinointiväline; painottaa, että tällainen rahoitus merkitsee nykyisiin monivuotisiin rahoitusohjelmiin kuuluvien varojen, joista on neuvoteltu ja sovittu kolmen toimielimen kesken, uudelleenkohdentamista; tähdentää, että tämä vaarantaa demokraattisen vastuuvelvollisuuden, sillä parlamenttia ei ole otettu mukaan kyseisten rahastojen perustamiseen;

| 80. | korostaa, että perussopimusten nojalla parlamentti ja neuvosto vahvistavat unionin talousarvion tasavertaisina budjettivallan käyttäjinä; katsoo myös, että kaikkia menoja koskeva täysimääräinen parlamentin valvonta on olennainen osa kaikkea unionin varainkäyttöä; pyytää komissiota säilyttämään talousarvion yhtenäisyyden periaatteen ja harkitsemaan sen ottamista ohjaavaksi periaatteeksi, kun se ehdottaa uusia toimintapoliittisia aloitteita; |
| --- | --- |

80.

korostaa, että perussopimusten nojalla parlamentti ja neuvosto vahvistavat unionin talousarvion tasavertaisina budjettivallan käyttäjinä; katsoo myös, että kaikkia menoja koskeva täysimääräinen parlamentin valvonta on olennainen osa kaikkea unionin varainkäyttöä; pyytää komissiota säilyttämään talousarvion yhtenäisyyden periaatteen ja harkitsemaan sen ottamista ohjaavaksi periaatteeksi, kun se ehdottaa uusia toimintapoliittisia aloitteita;

| 81. | toistaa pitkäaikaisen kantansa, että Euroopan kehitysrahasto (EKR) olisi sisällytettävä unionin talousarvioon vuodesta 2021 siten, että samalla varmistetaan Afrikan rauhanrahaston ja turvallisuuteen liittyvien operaatioiden rahoitus; |
| --- | --- |

81.

toistaa pitkäaikaisen kantansa, että Euroopan kehitysrahasto (EKR) olisi sisällytettävä unionin talousarvioon vuodesta 2021 siten, että samalla varmistetaan Afrikan rauhanrahaston ja turvallisuuteen liittyvien operaatioiden rahoitus;

| 82. | korostaa, että EKR:n kaltaisten tilapäisten välineiden mahdollinen sisällyttäminen tulevaisuudessa unionin talousarvioon merkitsee, että vastaavat määrärahat on lisättävä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin, joita on tarkistettava vastaavasti, jotta ei vaaranneta unionin muiden toimintapolitiikkojen ja ohjelmien rahoitusta; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että EKR:n kaltaisten tilapäisten välineiden mahdollinen sisällyttäminen tulevaisuudessa unionin talousarvioon merkitsee, että vastaavat määrärahat on lisättävä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin, joita on tarkistettava vastaavasti, jotta ei vaaranneta unionin muiden toimintapolitiikkojen ja ohjelmien rahoitusta;

Joustavuuden lisääminen

| 83. | korostaa, että unionin talousarvion jäykkä rakenne vie budjettivallan käyttäjältä mahdollisuuden reagoida tarkoituksenmukaisesti muuttuviin olosuhteisiin; kehottaa sen vuoksi lisäämään joustavuutta seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, erityisesti lisäämällä otsakkeiden välistä joustoa käyttämättömien liikkumavarojen joustavuuden muodossa ja vuosien välistä joustoa, jotta rahoituskehyksen enimmäismäärät voidaan hyödyntää kokonaan; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että unionin talousarvion jäykkä rakenne vie budjettivallan käyttäjältä mahdollisuuden reagoida tarkoituksenmukaisesti muuttuviin olosuhteisiin; kehottaa sen vuoksi lisäämään joustavuutta seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, erityisesti lisäämällä otsakkeiden välistä joustoa käyttämättömien liikkumavarojen joustavuuden muodossa ja vuosien välistä joustoa, jotta rahoituskehyksen enimmäismäärät voidaan hyödyntää kokonaan;

| 84. | korostaa, että unionin on kyettävä reagoimaan joustavasti muuttuviin olosuhteisiin sovittuja ohjelmia vaarantamatta, mutta sen on myös voitava reagoida nopeasti nykyisen muuttoliikekriisin kaltaisiin kehittymässä oleviin kriiseihin; kehottaa sen vuoksi perustamaan unionin talousarvioon jo olemassa olevien rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineiden lisäksi pysyvän unionin kriisivarauksen, jotta voidaan välttää tilapäisratkaisut, kuten erityisrahastojen käyttöönotto; korostaa, että tällaisen mekanismin, jolla on tarkoitus reagoida kriiseihin ja ennakoimattomiin tilanteisiin, olisi aina toimittava monivuotisen rahoituskehyksen uutena erityisvälineenä ja se olisi jätettävä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelle; |
| --- | --- |

84.

korostaa, että unionin on kyettävä reagoimaan joustavasti muuttuviin olosuhteisiin sovittuja ohjelmia vaarantamatta, mutta sen on myös voitava reagoida nopeasti nykyisen muuttoliikekriisin kaltaisiin kehittymässä oleviin kriiseihin; kehottaa sen vuoksi perustamaan unionin talousarvioon jo olemassa olevien rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineiden lisäksi pysyvän unionin kriisivarauksen, jotta voidaan välttää tilapäisratkaisut, kuten erityisrahastojen käyttöönotto; korostaa, että tällaisen mekanismin, jolla on tarkoitus reagoida kriiseihin ja ennakoimattomiin tilanteisiin, olisi aina toimittava monivuotisen rahoituskehyksen uutena erityisvälineenä ja se olisi jätettävä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelle;

Päätöksentekoprosessi

| 85. | muistuttaa suhtautuneensa kriittisesti tapaan, jolla vuosien 2014–2020 rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymiseen johtanut menettely eteni; toteaa jälleen, että asetuksen hyväksyminen edellyttää parlamentin hyväksyntää; korostaakin, että parlamentti on alusta alkaen otettava täysimääräisesti mukaan asiaa koskeviin neuvotteluihin; katsoo, että unionin toimielinten olisi virallistettava seuraavaa rahoituskehysmenettelyä koskevat käytännön yksityiskohdat sopimuksessa, joka tehdään rahoituskehyksen väliarviointiin/tarkistukseen mennessä, ja että tällöin olisi otettava huomioon aiempien neuvottelujen puutteet ja turvattava täysin parlamentin rooli ja erioikeudet perussopimusten mukaisesti; katsoo, että vuotuisen talousarviomenettelyn tapaan nämä käytännön yksityiskohdat olisi sisällytettävä myöhemmässä vaiheessa toimielinten väliseen sopimukseen; |
| --- | --- |

85.

muistuttaa suhtautuneensa kriittisesti tapaan, jolla vuosien 2014–2020 rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymiseen johtanut menettely eteni; toteaa jälleen, että asetuksen hyväksyminen edellyttää parlamentin hyväksyntää; korostaakin, että parlamentti on alusta alkaen otettava täysimääräisesti mukaan asiaa koskeviin neuvotteluihin; katsoo, että unionin toimielinten olisi virallistettava seuraavaa rahoituskehysmenettelyä koskevat käytännön yksityiskohdat sopimuksessa, joka tehdään rahoituskehyksen väliarviointiin/tarkistukseen mennessä, ja että tällöin olisi otettava huomioon aiempien neuvottelujen puutteet ja turvattava täysin parlamentin rooli ja erioikeudet perussopimusten mukaisesti; katsoo, että vuotuisen talousarviomenettelyn tapaan nämä käytännön yksityiskohdat olisi sisällytettävä myöhemmässä vaiheessa toimielinten väliseen sopimukseen;

| 86. | katsoo, että yksimielisyysvaatimus monivuotista rahoituskehitystä koskevan asetuksen hyväksymisessä on prosessin todellinen este; kehottaa tässä yhteydessä Eurooppa-neuvostoa soveltamaan SEUT-sopimuksen 312 artiklan 2 kohdan siirtymälauseketta, jotta monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus voidaan hyväksyä määräenemmistöllä; muistuttaa lisäksi, että voidaan käyttää myös SEU-sopimuksen 48 artiklan 7 kohdan yleistä siirtymälauseketta tavallisen lainsäätämisjärjestyksen soveltamiseksi; tähdentää, että siirtyminen käyttämään määräenemmistöä monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymistä koskevassa äänestyksessä vastaisi lähes kaikkien unionin monivuotisten ohjelmien hyväksymisessä käytettävää päätöksentekomenettelyä sekä unionin talousarvion hyväksymisessä käytettävää vuotuista menettelyä; |
| --- | --- |

86.

katsoo, että yksimielisyysvaatimus monivuotista rahoituskehitystä koskevan asetuksen hyväksymisessä on prosessin todellinen este; kehottaa tässä yhteydessä Eurooppa-neuvostoa soveltamaan SEUT-sopimuksen 312 artiklan 2 kohdan siirtymälauseketta, jotta monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus voidaan hyväksyä määräenemmistöllä; muistuttaa lisäksi, että voidaan käyttää myös SEU-sopimuksen 48 artiklan 7 kohdan yleistä siirtymälauseketta tavallisen lainsäätämisjärjestyksen soveltamiseksi; tähdentää, että siirtyminen käyttämään määräenemmistöä monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymistä koskevassa äänestyksessä vastaisi lähes kaikkien unionin monivuotisten ohjelmien hyväksymisessä käytettävää päätöksentekomenettelyä sekä unionin talousarvion hyväksymisessä käytettävää vuotuista menettelyä;

| 87. | muistuttaa, että perussopimuksessa ei anneta Eurooppa-neuvostolle oikeutta toimia lainsäätäjänä; korostaa tässä yhteydessä paheksuvansa voimakkaasti sitä, että Eurooppa-neuvosto sekaantui lainsäädäntöön rahoituskehystä koskevien edellisten neuvottelujen aikana; pyytää Eurooppa-neuvostoa rajoittamaan toimensa tehtäviin, jotka sille on määritelty perussopimuksessa, ja pidättymään estämästä poliittisia muutoksia, joista on määrä päättää tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, ja kunnioittamaan siten parlamentin lainsäädäntövaltaa yhteispäätösmenettelyssä; |
| --- | --- |

87.

muistuttaa, että perussopimuksessa ei anneta Eurooppa-neuvostolle oikeutta toimia lainsäätäjänä; korostaa tässä yhteydessä paheksuvansa voimakkaasti sitä, että Eurooppa-neuvosto sekaantui lainsäädäntöön rahoituskehystä koskevien edellisten neuvottelujen aikana; pyytää Eurooppa-neuvostoa rajoittamaan toimensa tehtäviin, jotka sille on määritelty perussopimuksessa, ja pidättymään estämästä poliittisia muutoksia, joista on määrä päättää tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, ja kunnioittamaan siten parlamentin lainsäädäntövaltaa yhteispäätösmenettelyssä;

| 88. | korostaa, että lainsäädäntöprosessi seuraavan rahoituskehyksen hyväksymiseksi olisi saatava valmiiksi vuoden 2018 loppuun mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston sisällöstä käymien neuvottelujen jälkeen; painottaa, että jos sopimus rahoituskehyksestä tehdään ajoissa, kaikki alakohtaiset asetukset voidaan hyväksyä ripeästi ja uudet ohjelmat voidaan aloittaa viipymättä 1. tammikuuta 2021; korostaa, että on tärkeää tiedottaa kansallisille parlamenteille ja unionin kansalaisille paremmin seuraavan rahoituskehyksen haasteista järjestämällä tarvittaessa toimielinten ja parlamenttien välinen konferenssi; |
| --- | --- |

88.

korostaa, että lainsäädäntöprosessi seuraavan rahoituskehyksen hyväksymiseksi olisi saatava valmiiksi vuoden 2018 loppuun mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston sisällöstä käymien neuvottelujen jälkeen; painottaa, että jos sopimus rahoituskehyksestä tehdään ajoissa, kaikki alakohtaiset asetukset voidaan hyväksyä ripeästi ja uudet ohjelmat voidaan aloittaa viipymättä 1. tammikuuta 2021; korostaa, että on tärkeää tiedottaa kansallisille parlamenteille ja unionin kansalaisille paremmin seuraavan rahoituskehyksen haasteista järjestämällä tarvittaessa toimielinten ja parlamenttien välinen konferenssi;

o

o o

| 89. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, muille asianomaisille toimielimille ja elimille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

89.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, muille asianomaisille toimielimille ja elimille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUVL L 103, 22.4.2015, s. 1.

(3)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0378.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0599.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0455.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0456.

(10)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 47.

(11)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 49.

(12)  EUVL C 68 E, 7.3.2014, s. 1.

(13)  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/79

---

P8_TA(2016)0310

Veropäätökset ja muut luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaiset toimenpiteet (TAXE 2)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (2016/2038(INI))

(2018/C 101/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 4 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 4 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107, 108, 113, 115 ja 116 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107, 108, 113, 115 ja 116 artiklan,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 antamansa päätöksen veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokunnan (TAXE 2) asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 antamansa päätöksen veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokunnan (TAXE 2) asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (1),

| — | ottaa huomioon tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) julkaisemat tiedot Luxemburgissa sovellettavista veropäätöksistä ja muista haitallisista käytännöistä eli niin kutsutun LuxLeaks-tietovuodon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) julkaisemat tiedot Luxemburgissa sovellettavista veropäätöksistä ja muista haitallisista käytännöistä eli niin kutsutun LuxLeaks-tietovuodon,

| — | ottaa huomioon tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) julkaisemat tiedot offshore-yritysten käytöstä eli niin kutsutut Panama-paperit ja erityisesti 9. toukokuuta 2016 julkistetut asiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) julkaisemat tiedot offshore-yritysten käytöstä eli niin kutsutut Panama-paperit ja erityisesti 9. toukokuuta 2016 julkistetut asiakirjat,

| — | ottaa huomioon monien kansainvälisiä verokysymyksiä käsitelleiden G7-, G8- ja G20-ryhmän huippukokousten tulokset, erityisesti Ise-Shimassa 26. ja 27. toukokuuta 2016 pidetyn huippukokouksen tulokset sekä Washingtonissa 14. ja 15. huhtikuuta 2016 pidetyn G20-maiden valtiovarainministerien ja keskuspankkien pääjohtajien kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon monien kansainvälisiä verokysymyksiä käsitelleiden G7-, G8- ja G20-ryhmän huippukokousten tulokset, erityisesti Ise-Shimassa 26. ja 27. toukokuuta 2016 pidetyn huippukokouksen tulokset sekä Washingtonissa 14. ja 15. huhtikuuta 2016 pidetyn G20-maiden valtiovarainministerien ja keskuspankkien pääjohtajien kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokouksen 27. heinäkuuta 2015 hyväksymän päätöslauselman Addis Abeban toimintasuunnitelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokouksen 27. heinäkuuta 2015 hyväksymän päätöslauselman Addis Abeban toimintasuunnitelmasta,

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) 30. marraskuuta 2015 päivätyn selvityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevista G20-ryhmän ja OECD:n periaatteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) 30. marraskuuta 2015 päivätyn selvityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevista G20-ryhmän ja OECD:n periaatteista,

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 annetut Ecofin-neuvoston päätelmät monikansallisten yritysten toimintaa koskevien verotukseen liittyvien tietojen vaihdosta ja yritysverotuksen käytännesäännöistä, 8. joulukuuta 2015 annetut päätelmät yritysverotuksesta, veropohjan rapautumisesta ja voitonsiirroista, 9. joulukuuta 2014 annetut päätelmät yritysverotuksesta ja 1. joulukuuta 1997 annetut päätelmät veropolitiikasta sekä Ecofin-neuvostossa 22. huhtikuuta 2016 Panama-papereista käydyn epävirallisen keskustelun muistion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 annetut Ecofin-neuvoston päätelmät monikansallisten yritysten toimintaa koskevien verotukseen liittyvien tietojen vaihdosta ja yritysverotuksen käytännesäännöistä, 8. joulukuuta 2015 annetut päätelmät yritysverotuksesta, veropohjan rapautumisesta ja voitonsiirroista, 9. joulukuuta 2014 annetut päätelmät yritysverotuksesta ja 1. joulukuuta 1997 annetut päätelmät veropolitiikasta sekä Ecofin-neuvostossa 22. huhtikuuta 2016 Panama-papereista käydyn epävirallisen keskustelun muistion,

| — | ottaa huomioon 8. joulukuuta 2015 annetun neuvoston direktiivin (2) hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin (3) muuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. joulukuuta 2015 annetun neuvoston direktiivin (2) hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin (3) muuttamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien verojen ja vakuutusmaksuista perittävien verojen alalla 19. joulukuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/799/ETY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien verojen ja vakuutusmaksuista perittävien verojen alalla 19. joulukuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/799/ETY (5),

| — | ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (6),

| — | ottaa huomioon komission 16. maaliskuuta 2016 hyväksymät yhteiset jatkotoimet vastauksena aiheesta ”Lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin” sekä veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä annetuissa parlamentin päätöslauselmissa esitettyihin suosituksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 16. maaliskuuta 2016 hyväksymät yhteiset jatkotoimet vastauksena aiheesta ”Lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin” sekä veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä annetuissa parlamentin päätöslauselmissa esitettyihin suosituksiin,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen yritysten ja sivuliikkeiden tuloverotietojen ilmoittamisesta (COM(2016)0198) (”maakohtaista raportointia koskeva ehdotus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen yritysten ja sivuliikkeiden tuloverotietojen ilmoittamisesta (COM(2016)0198) (”maakohtaista raportointia koskeva ehdotus”),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen veronkierron vastaisesta toimenpidepaketista, johon kuuluvat johdantotiedonanto (7), ehdotus neuvoston direktiiviksi veron kiertämisen torjunnasta (8), ehdotus neuvoston direktiiviksi hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin muuttamisesta (9), verosopimuksia koskeva suositus (10) sekä tutkimus aggressiivisesta verosuunnittelusta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen veronkierron vastaisesta toimenpidepaketista, johon kuuluvat johdantotiedonanto (7), ehdotus neuvoston direktiiviksi veron kiertämisen torjunnasta (8), ehdotus neuvoston direktiiviksi hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin muuttamisesta (9), verosopimuksia koskeva suositus (10) sekä tutkimus aggressiivisesta verosuunnittelusta (11),

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta (CCCTB) (COM(2011)0121) ja 19. huhtikuuta 2012 vahvistetun parlamentin kannan ehdotukseen (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta (CCCTB) (COM(2011)0121) ja 19. huhtikuuta 2012 vahvistetun parlamentin kannan ehdotukseen (12),

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 1. joulukuuta 1997 antaman päätöslauselman yritysverotuksen käytännesäännöistä (13) ja yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän säännölliset selvitykset neuvostolle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 1. joulukuuta 1997 antaman päätöslauselman yritysverotuksen käytännesäännöistä (13) ja yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän säännölliset selvitykset neuvostolle,

| — | ottaa huomioon unionin ja Monacon ruhtinaskunnan välisen, 22. helmikuuta 2016 parafoidun sopimuksen verotuksen avoimuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ja Monacon ruhtinaskunnan välisen, 22. helmikuuta 2016 parafoidun sopimuksen verotuksen avoimuudesta,

| — | ottaa huomioon unionin ja Andorran ruhtinaskunnan välisen, 12. helmikuuta 2016 allekirjoitetun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ja Andorran ruhtinaskunnan välisen, 12. helmikuuta 2016 allekirjoitetun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon unionin ja San Marinon tasavallan välisen, 8. joulukuuta 2015 allekirjoitetun sopimuksen säästötulojen verotuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ja San Marinon tasavallan välisen, 8. joulukuuta 2015 allekirjoitetun sopimuksen säästötulojen verotuksesta,

| — | ottaa huomioon unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen, 28. lokakuuta 2015 allekirjoitetun sopimuksen finanssitilitietojen automaattisesta vaihdosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen, 28. lokakuuta 2015 allekirjoitetun sopimuksen finanssitilitietojen automaattisesta vaihdosta,

| — | ottaa huomioon unionin ja Sveitsin valaliiton välisen, 27. toukokuuta 2015 allekirjoitetun verotussopimuksen, jonka tavoitteena on parantaa verosäännösten noudattamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ja Sveitsin valaliiton välisen, 27. toukokuuta 2015 allekirjoitetun verotussopimuksen, jonka tavoitteena on parantaa verosäännösten noudattamista,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2015 tehdyn Jerseyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen päivitetyn sopimuksen sekä Jerseyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kaksinkertaista verotusta koskevan sopimuksen 2 artiklan tulkintatavan muutoksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2015 tehdyn Jerseyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen päivitetyn sopimuksen sekä Jerseyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kaksinkertaista verotusta koskevan sopimuksen 2 artiklan tulkintatavan muutoksen,

| — | ottaa huomioon Guernseyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kaksinkertaista verotusta koskevan sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna tietojenvaihtoa koskevalla vuoden 2009 sopimuksella, joka allekirjoitettiin 20. tammikuuta 2009 ja tuli voimaan 27. marraskuuta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Guernseyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kaksinkertaista verotusta koskevan sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna tietojenvaihtoa koskevalla vuoden 2009 sopimuksella, joka allekirjoitettiin 20. tammikuuta 2009 ja tuli voimaan 27. marraskuuta 2009,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 vahvistamansa kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta sekä direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tiettyjen osien osalta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 vahvistamansa kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta sekä direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tiettyjen osien osalta (14),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin (15),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (16),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman veronkierrosta ja verovilpistä haasteina kehitysmaiden hallinnolle, sosiaaliturvalle ja kehitykselle (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman veronkierrosta ja verovilpistä haasteina kehitysmaiden hallinnolle, sosiaaliturvalle ja kehitykselle (17),

| — | ottaa huomioon kansallisten parlamenttien, erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen, Yhdysvaltojen senaatin, Australian senaatin sekä Ranskan kansalliskokouksen ja senaatin, järjestämät useat kuulemiset ja niiden laatimat mietinnöt veronkierrosta ja verovilpistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten parlamenttien, erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen, Yhdysvaltojen senaatin, Australian senaatin sekä Ranskan kansalliskokouksen ja senaatin, järjestämät useat kuulemiset ja niiden laatimat mietinnöt veronkierrosta ja verovilpistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 30. huhtikuuta 2014 antaman suosituksen CM/Rec(2014)7 väärinkäytösten paljastajien suojelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 30. huhtikuuta 2014 antaman suosituksen CM/Rec(2014)7 väärinkäytösten paljastajien suojelusta,

| — | ottaa huomioon Luxemburgissa käydyn oikeudenkäynnin, jossa Antoine Deltouria, Raphaël Halet’ta ja Édouard Perriniä syytettiin osallisuudesta niin kutsuttujen LuxLeaks-asiakirjojen julkistamiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luxemburgissa käydyn oikeudenkäynnin, jossa Antoine Deltouria, Raphaël Halet’ta ja Édouard Perriniä syytettiin osallisuudesta niin kutsuttujen LuxLeaks-asiakirjojen julkistamiseen,

| — | ottaa huomioon komission valtiontukipäätökset, jotka koskevat Fiatia (18), Starbucksia (19) sekä ylimääräisiä voittoja koskevia Belgian päätöksiä (20), ja päätökset käynnistää McDonald’sia, Applea ja Amazonia koskevat valtiontukitutkinnat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission valtiontukipäätökset, jotka koskevat Fiatia (18), Starbucksia (19) sekä ylimääräisiä voittoja koskevia Belgian päätöksiä (20), ja päätökset käynnistää McDonald’sia, Applea ja Amazonia koskevat valtiontukitutkinnat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokunnan (TAXE 2) mietinnön (A8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokunnan (TAXE 2) mietinnön (A8-0223/2016),

Yleisiä huomioita, faktoja ja lukuja

| A. | toteaa tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) Panama-papereihin ja LuxLeaks-tietovuotoon liittyvien paljastusten osoittaneen, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on kiireesti torjuttava verovilppiä, veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua ja pyrittävä lisäämään yhteistyötä ja avoimuutta, jotta voidaan palauttaa verotuksen oikeudenmukaisuus, tehdä verojärjestelmistä reilumpia ja varmistaa, että yritykset maksavat veronsa paitsi jäsenvaltioissa myös muualla maailmassa siellä, mistä niiden voitot ovat peräisin; |
| --- | --- |

A.

toteaa tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) Panama-papereihin ja LuxLeaks-tietovuotoon liittyvien paljastusten osoittaneen, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on kiireesti torjuttava verovilppiä, veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua ja pyrittävä lisäämään yhteistyötä ja avoimuutta, jotta voidaan palauttaa verotuksen oikeudenmukaisuus, tehdä verojärjestelmistä reilumpia ja varmistaa, että yritykset maksavat veronsa paitsi jäsenvaltioissa myös muualla maailmassa siellä, mistä niiden voitot ovat peräisin;

| B. | ottaa huomioon, että komissio arvioi verovilpin ja veronkierron laajuudeksi vuosittain jopa biljoona euroa (21) ja että OECD:n arvioiden (22) mukaan verotulojen menetys on maailmanlaajuisesti 4–10 prosenttia kaikista yhteisöverotuloista eli 75–180 miljardia euroa vuodessa vuoden 2014 määrinä; toteaa, että nämä ovat vain varovaisia arvioita; ottaa huomioon, että tällaisten käytäntöjen negatiiviset vaikutukset jäsenvaltioiden julkiseen talouteen ja kansalaisiin ovat ilmeiset ja saattavat horjuttaa luottamusta demokratiaan; toteaa, että veropetokset, verovilppi ja aggressiivinen verosuunnittelu rapauttavat jäsenvaltioiden veropohjaa ja aiheuttavat siten verotulojen menetyksiä heikentäen talouksien ja hallitusten mahdollisuuksia tarjota riittävästi julkisia palveluja, investointeja ja sosiaaliturvaa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio arvioi verovilpin ja veronkierron laajuudeksi vuosittain jopa biljoona euroa (21) ja että OECD:n arvioiden (22) mukaan verotulojen menetys on maailmanlaajuisesti 4–10 prosenttia kaikista yhteisöverotuloista eli 75–180 miljardia euroa vuodessa vuoden 2014 määrinä; toteaa, että nämä ovat vain varovaisia arvioita; ottaa huomioon, että tällaisten käytäntöjen negatiiviset vaikutukset jäsenvaltioiden julkiseen talouteen ja kansalaisiin ovat ilmeiset ja saattavat horjuttaa luottamusta demokratiaan; toteaa, että veropetokset, verovilppi ja aggressiivinen verosuunnittelu rapauttavat jäsenvaltioiden veropohjaa ja aiheuttavat siten verotulojen menetyksiä heikentäen talouksien ja hallitusten mahdollisuuksia tarjota riittävästi julkisia palveluja, investointeja ja sosiaaliturvaa;

| C. | katsoo, että keskinäiseen valvontaan perustuvassa julkisen talouden kehyksessä on mahdotonta hyväksyä sitä, että resurssit, jotka pitäisi luoda yhdessä jäsenvaltiossa perittävillä veroilla, luodaankin käytännössä toisessa jäsenvaltiossa epäoikeudenmukaisen ja aggressiivisen verosuunnittelun avulla; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että keskinäiseen valvontaan perustuvassa julkisen talouden kehyksessä on mahdotonta hyväksyä sitä, että resurssit, jotka pitäisi luoda yhdessä jäsenvaltiossa perittävillä veroilla, luodaankin käytännössä toisessa jäsenvaltiossa epäoikeudenmukaisen ja aggressiivisen verosuunnittelun avulla;

| D. | katsoo, että yritysten harjoittama veronkierto vaikuttaa suhteettomasti kehitysmaihin, jotka menettävät arviolta 100 miljardin dollarin (23) verran verotuloja vuodessa, mikä estää niitä saamasta peruspalvelujen rahoittamiseen tarvittavia olennaisia resursseja ja haittaa unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että yritysten harjoittama veronkierto vaikuttaa suhteettomasti kehitysmaihin, jotka menettävät arviolta 100 miljardin dollarin (23) verran verotuloja vuodessa, mikä estää niitä saamasta peruspalvelujen rahoittamiseen tarvittavia olennaisia resursseja ja haittaa unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaa;

| E. | katsoo, että vuodetut Panama-paperit ovat muistutus siitä, että veronkierron ongelma ulottuu monikansallisia yrityksiä pidemmälle ja liittyy vahvasti rikolliseen toimintaan, ja toteaa, että offshore-yritysten varallisuuden arvioidaan olevan noin 10 biljoonaa dollaria; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vuodetut Panama-paperit ovat muistutus siitä, että veronkierron ongelma ulottuu monikansallisia yrityksiä pidemmälle ja liittyy vahvasti rikolliseen toimintaan, ja toteaa, että offshore-yritysten varallisuuden arvioidaan olevan noin 10 biljoonaa dollaria;

| F. | ottaa huomioon, että G20-maiden johtajat ryhtyivät huhtikuussa 2009 toimiin ja vaativat offshore-lainkäyttöalueita allekirjoittamaan ainakin 12 tietojenvaihtosopimusta, joiden tavoitteena oli poistaa pankkisalaisuus; toteaa, että ekonomistit kyseenalaistivat vakavasti näiden toimenpiteiden tehokkuuden ja selittivät, että sopimukset ovat johtaneet pankkitalletusten siirtämiseen veroparatiisien välillä mutta eivät ole aiheuttaneet merkittävää varojen kotiuttamista (24); huomauttaa, että ei ole mitään näyttöä siitä, että salkkuinvestoinnit offshore-lainkäyttöalueille olisivat vähentyneet ainakaan vuoteen 2014 mennessä, vaikka viime aikoina on toteutettu kansainvälisiä toimia taloudellisen toiminnan avoimuuden lisäämiseksi; toteaa, että on liian aikaista arvioida, aiheuttaako automaattisen verotietojen vaihdon (yhteisen tietojenvaihtostandardin) hyväksyminen muutoksia tähän suuntaukseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että G20-maiden johtajat ryhtyivät huhtikuussa 2009 toimiin ja vaativat offshore-lainkäyttöalueita allekirjoittamaan ainakin 12 tietojenvaihtosopimusta, joiden tavoitteena oli poistaa pankkisalaisuus; toteaa, että ekonomistit kyseenalaistivat vakavasti näiden toimenpiteiden tehokkuuden ja selittivät, että sopimukset ovat johtaneet pankkitalletusten siirtämiseen veroparatiisien välillä mutta eivät ole aiheuttaneet merkittävää varojen kotiuttamista (24); huomauttaa, että ei ole mitään näyttöä siitä, että salkkuinvestoinnit offshore-lainkäyttöalueille olisivat vähentyneet ainakaan vuoteen 2014 mennessä, vaikka viime aikoina on toteutettu kansainvälisiä toimia taloudellisen toiminnan avoimuuden lisäämiseksi; toteaa, että on liian aikaista arvioida, aiheuttaako automaattisen verotietojen vaihdon (yhteisen tietojenvaihtostandardin) hyväksyminen muutoksia tähän suuntaukseen;

| G. | toteaa, että Kansainvälisen järjestelypankin antamien tietojen mukaan rajatylittävät talletukset offshore-keskuksiin kasvoivat vuosina 2008–2015 keskimäärin 2,81 prosenttia vuodessa, kun ne muualla maailmassa kasvoivat vain 1,24 prosenttia (25); huomauttaa, että ulkomaisten talletusten kannalta tärkeimmät offshore-rahoituskeskukset ovat Caymansaaret (663 miljardia dollaria), Luxemburg (360 miljardia dollaria), Sveitsi (137 miljardia dollaria), Hongkong (125 miljardia dollaria), Singapore (95 miljardia dollaria), Bermuda (77 miljardia dollaria), Panama (67 miljardia dollaria), Jersey (58 miljardia dollaria) ja Bahama (55 miljardia dollaria); toteaa, että rajatylittävät talletukset eurooppalaisiin veroparatiiseihin, kuten Andorraan, Gibraltariin, Liechtensteiniin ja Sveitsiin, ovat viime vuosina vähentyneet tai pysyneet ennallaan, minkä vuoksi arvellaan, että offshore-toimintaa olisi siirretty muille lainkäyttöalueille ja että offshore-alaa olisi järjestetty uudelleen kahdenvälisten verotietosopimusten määrän kasvun seurauksena; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Kansainvälisen järjestelypankin antamien tietojen mukaan rajatylittävät talletukset offshore-keskuksiin kasvoivat vuosina 2008–2015 keskimäärin 2,81 prosenttia vuodessa, kun ne muualla maailmassa kasvoivat vain 1,24 prosenttia (25); huomauttaa, että ulkomaisten talletusten kannalta tärkeimmät offshore-rahoituskeskukset ovat Caymansaaret (663 miljardia dollaria), Luxemburg (360 miljardia dollaria), Sveitsi (137 miljardia dollaria), Hongkong (125 miljardia dollaria), Singapore (95 miljardia dollaria), Bermuda (77 miljardia dollaria), Panama (67 miljardia dollaria), Jersey (58 miljardia dollaria) ja Bahama (55 miljardia dollaria); toteaa, että rajatylittävät talletukset eurooppalaisiin veroparatiiseihin, kuten Andorraan, Gibraltariin, Liechtensteiniin ja Sveitsiin, ovat viime vuosina vähentyneet tai pysyneet ennallaan, minkä vuoksi arvellaan, että offshore-toimintaa olisi siirretty muille lainkäyttöalueille ja että offshore-alaa olisi järjestetty uudelleen kahdenvälisten verotietosopimusten määrän kasvun seurauksena;

| H. | toteaa, että offshore-rahoituskeskuksiin kohdistuvien investointivirtojen arvioidaan olleen 72 miljardia dollaria vuonna 2015 (26) ja ne ovat kasvaneet viime vuosina, kun kehittyvissä ja siirtymätalouksissa sijaitsevien monikansallisten yritysten investoinnit ovat kasvaneet, osittain investointien kierrätyksen (round-tripping) takia; toteaa, että suurin osa offshore-investointivirroista kohdistuu erityisrahoitusyhtiöihin; toteaa, että Luxemburg sai eniten erityisrahoitusyhtiöihin liittyviä investointivirtoja vuonna 2015 ja myös Alankomaihin kohdistuneet erityisrahoitusyhtiöihin liittyvät investointivirrat olivat erityisen suuret vuonna 2015; katsoo, että offshore-rahoitusmekanismien kautta edelleenkin ohjattavien rahoitusvirtojen takia on tarpeen yhdenmukaistaa vero- ja investointipolitiikkaa Euroopan ja koko maailman tasolla; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että offshore-rahoituskeskuksiin kohdistuvien investointivirtojen arvioidaan olleen 72 miljardia dollaria vuonna 2015 (26) ja ne ovat kasvaneet viime vuosina, kun kehittyvissä ja siirtymätalouksissa sijaitsevien monikansallisten yritysten investoinnit ovat kasvaneet, osittain investointien kierrätyksen (round-tripping) takia; toteaa, että suurin osa offshore-investointivirroista kohdistuu erityisrahoitusyhtiöihin; toteaa, että Luxemburg sai eniten erityisrahoitusyhtiöihin liittyviä investointivirtoja vuonna 2015 ja myös Alankomaihin kohdistuneet erityisrahoitusyhtiöihin liittyvät investointivirrat olivat erityisen suuret vuonna 2015; katsoo, että offshore-rahoitusmekanismien kautta edelleenkin ohjattavien rahoitusvirtojen takia on tarpeen yhdenmukaistaa vero- ja investointipolitiikkaa Euroopan ja koko maailman tasolla;

| I. | panee merkille, että OECD sai huhtikuussa 2016 jälleen toimeksiannon laatia yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden musta lista; toteaa, että komissio laatii parhaillaan veroparatiisien määrittelyn kriteereitä ja että komission mukaan on tärkeää tarkastella avoimuus- ja yhteistyökriteerien lisäksi myös haitallisia verojärjestelyjä; |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että OECD sai huhtikuussa 2016 jälleen toimeksiannon laatia yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden musta lista; toteaa, että komissio laatii parhaillaan veroparatiisien määrittelyn kriteereitä ja että komission mukaan on tärkeää tarkastella avoimuus- ja yhteistyökriteerien lisäksi myös haitallisia verojärjestelyjä;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopassa eniten työpaikkoja syntyy pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yrityksissä) ja että viiden viime vuoden aikana ne ovat luoneet noin 85 prosenttia kaikista uusista työpaikoista unionissa (27); toteaa tutkimusten (28) osoittavan, että rajojen yli toimiva yritys maksaa keskimäärin 30 prosenttia vähemmän veroa kuin vain yhdessä maassa toimiva yritys; toteaa tämän vääristävän vakavasti kilpailua, johtavan työpaikkojen häviämiseen unionissa ja haittaavan kestävää kasvua; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopassa eniten työpaikkoja syntyy pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yrityksissä) ja että viiden viime vuoden aikana ne ovat luoneet noin 85 prosenttia kaikista uusista työpaikoista unionissa (27); toteaa tutkimusten (28) osoittavan, että rajojen yli toimiva yritys maksaa keskimäärin 30 prosenttia vähemmän veroa kuin vain yhdessä maassa toimiva yritys; toteaa tämän vääristävän vakavasti kilpailua, johtavan työpaikkojen häviämiseen unionissa ja haittaavan kestävää kasvua;

| K. | ottaa huomioon, että komission määritelmän mukaan aggressiivisessa verosuunnittelussa pyritään pienentämään verovelvollisuutta hyödyntämällä verojärjestelmän muotoseikkoja tai kahden tai useamman verojärjestelmän eroja; toteaa, että komission mukaan aggressiivista verosuunnittelua voi ilmetä monissa eri muodoissa, jolloin verolainsäädäntöä ei sovelleta lainsäätäjien tarkoittamalla tavalla; huomauttaa, että aggressiivisen verosuunnittelun tärkeimmät muodot ovat velan siirto, aineettoman omaisuuden ja immateriaalioikeuksien sijainti, strateginen siirtohinnoittelu, verokohtelun eroavuudet ja offshore-lainarakenteet; ottaa huomioon, että parlamentin erityisvaliokunnan kuulemat yritykset ovat enimmäkseen ilmoittaneet maksavansa paljon veroja ja toimivansa laillisesti; toteaa, että toistaiseksi vain pieni osa yrityksistä on myöntänyt julkisesti, että yhteisöveron kiertäminen on asia, johon on puututtava ensisijaisesti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komission määritelmän mukaan aggressiivisessa verosuunnittelussa pyritään pienentämään verovelvollisuutta hyödyntämällä verojärjestelmän muotoseikkoja tai kahden tai useamman verojärjestelmän eroja; toteaa, että komission mukaan aggressiivista verosuunnittelua voi ilmetä monissa eri muodoissa, jolloin verolainsäädäntöä ei sovelleta lainsäätäjien tarkoittamalla tavalla; huomauttaa, että aggressiivisen verosuunnittelun tärkeimmät muodot ovat velan siirto, aineettoman omaisuuden ja immateriaalioikeuksien sijainti, strateginen siirtohinnoittelu, verokohtelun eroavuudet ja offshore-lainarakenteet; ottaa huomioon, että parlamentin erityisvaliokunnan kuulemat yritykset ovat enimmäkseen ilmoittaneet maksavansa paljon veroja ja toimivansa laillisesti; toteaa, että toistaiseksi vain pieni osa yrityksistä on myöntänyt julkisesti, että yhteisöveron kiertäminen on asia, johon on puututtava ensisijaisesti;

| L. | ottaa huomioon, että lähes kolmannes yritysten rajatylittävistä investoinneista kanavoidaan offshore-rahoitusrakenteiden kautta; toteaa, että komission mukaan 72 prosentissa voitonsiirroista unionissa hyödynnetään siirtohinnoittelua ja verotukseen perustuvaa immateriaalioikeuksien sijaintia ja että muihin voitonsiirtojärjestelyihin kuuluu velan siirto (29); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että lähes kolmannes yritysten rajatylittävistä investoinneista kanavoidaan offshore-rahoitusrakenteiden kautta; toteaa, että komission mukaan 72 prosentissa voitonsiirroista unionissa hyödynnetään siirtohinnoittelua ja verotukseen perustuvaa immateriaalioikeuksien sijaintia ja että muihin voitonsiirtojärjestelyihin kuuluu velan siirto (29);

| M. | huomauttaa, että kahdenvälisillä verosopimuksilla jaetaan verotusoikeuksia lähde- ja kotipaikkavaltioiden välillä; toteaa, että lähdevaltiot saavat usein oikeuden verottaa aktiivisen liiketoiminnan tuloja, jos yrityksellä on kiinteä toimipaikka lähdevaltiossa, ja kotipaikkavaltiot saavat passiivisten tulojen, kuten osinkojen, rojaltien ja korkojen, verotusoikeudet; katsoo, että tällainen verotusoikeuksien jakautuminen on olennaista aggressiivisten verosuunnittelujärjestelyjen ymmärtämiseksi; |
| --- | --- |

M.

huomauttaa, että kahdenvälisillä verosopimuksilla jaetaan verotusoikeuksia lähde- ja kotipaikkavaltioiden välillä; toteaa, että lähdevaltiot saavat usein oikeuden verottaa aktiivisen liiketoiminnan tuloja, jos yrityksellä on kiinteä toimipaikka lähdevaltiossa, ja kotipaikkavaltiot saavat passiivisten tulojen, kuten osinkojen, rojaltien ja korkojen, verotusoikeudet; katsoo, että tällainen verotusoikeuksien jakautuminen on olennaista aggressiivisten verosuunnittelujärjestelyjen ymmärtämiseksi;

| N. | ottaa huomioon, että tilinpitokäytännöt muodostuvat yrityksen taloudellisen tilanteen esittämisestä kohdentamalla tulot ja menot sekä voitot ja tappiot sille kalenterijaksolle, jolla ne syntyvät, eikä sille jaksolle, jolloin kassavirrat tosiasiassa tapahtuvat; huomauttaa, että jos verotettava tulo siirretään lainkäyttöalueelta toiselle ja nämä kohtelevat sitä eri tavoin, tarjoutuu tilaisuus erojen hyödyntämiseen; toteaa, että vaikka rojaltimaksut voivat olla liiketoiminnan kannalta perusteltuja, ne voivat ilman asianmukaista finanssipolitiikan yhteensovittamista saada jossakin maassa suotuisamman verokohtelun, mikä johtaa veropohjan rapautumiseen muissa maissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tilinpitokäytännöt muodostuvat yrityksen taloudellisen tilanteen esittämisestä kohdentamalla tulot ja menot sekä voitot ja tappiot sille kalenterijaksolle, jolla ne syntyvät, eikä sille jaksolle, jolloin kassavirrat tosiasiassa tapahtuvat; huomauttaa, että jos verotettava tulo siirretään lainkäyttöalueelta toiselle ja nämä kohtelevat sitä eri tavoin, tarjoutuu tilaisuus erojen hyödyntämiseen; toteaa, että vaikka rojaltimaksut voivat olla liiketoiminnan kannalta perusteltuja, ne voivat ilman asianmukaista finanssipolitiikan yhteensovittamista saada jossakin maassa suotuisamman verokohtelun, mikä johtaa veropohjan rapautumiseen muissa maissa;

| O. | ottaa huomioon, että 60 prosenttia kaikesta maailmankaupasta on konsernien sisäistä, joten siihen sovelletaan siirtohinnoittelumenetelmiä; toteaa, että 70 prosenttia kaikista voitonsiirroista toteutetaan siirtohinnoittelun avulla; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 60 prosenttia kaikesta maailmankaupasta on konsernien sisäistä, joten siihen sovelletaan siirtohinnoittelumenetelmiä; toteaa, että 70 prosenttia kaikista voitonsiirroista toteutetaan siirtohinnoittelun avulla;

| P. | katsoo, että veropolitiikkojen lähentämiseen olisi yhdistettävä haitallisten verokäytäntöjen valvonnan tiukentaminen ja tutkinnan lisääminen; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt uusia muodollisia tutkintamenettelyjä monikansallisten yritysten verokohtelusta; ottaa huomioon, että veropoliittisten toimenpiteiden arviointi valtiontuen näkökulmasta on toimintatapa, jonka merkitys on viime aikoina kasvanut; katsoo, että tätä on edelleen pohdittava ja että tarvitaan toimia, jotta voidaan paremmin ymmärtää verotuksen ja kilpailun välistä vuorovaikutusta ja puuttua asiaan; toteaa, että komissiolla on mahdollisuus tutkia valikoimatta ja puolueettomasti kaikki tapaukset, joissa epäillään laitonta valtiontukea suosivan verokohtelun kautta; ottaa huomioon, että mietinnön A8-0223/2016 hyväksymisen ajankohtana oli yhä käynnissä valtiontukea koskevia komission tutkintamenettelyjä; ottaa huomioon, että vain muutamat jäsenvaltiot ovat käynnistäneet takaisinperintämenettelyjä joitakin monikansallisia yrityksiä vastaan; toteaa, että tietyt jäsenvaltiot ovat tehneet omasta veropolitiikastaan heijastusvaikutusten analyysin arvioidakseen sen vaikutuksia kehitysmaihin; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että veropolitiikkojen lähentämiseen olisi yhdistettävä haitallisten verokäytäntöjen valvonnan tiukentaminen ja tutkinnan lisääminen; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt uusia muodollisia tutkintamenettelyjä monikansallisten yritysten verokohtelusta; ottaa huomioon, että veropoliittisten toimenpiteiden arviointi valtiontuen näkökulmasta on toimintatapa, jonka merkitys on viime aikoina kasvanut; katsoo, että tätä on edelleen pohdittava ja että tarvitaan toimia, jotta voidaan paremmin ymmärtää verotuksen ja kilpailun välistä vuorovaikutusta ja puuttua asiaan; toteaa, että komissiolla on mahdollisuus tutkia valikoimatta ja puolueettomasti kaikki tapaukset, joissa epäillään laitonta valtiontukea suosivan verokohtelun kautta; ottaa huomioon, että mietinnön A8-0223/2016 hyväksymisen ajankohtana oli yhä käynnissä valtiontukea koskevia komission tutkintamenettelyjä; ottaa huomioon, että vain muutamat jäsenvaltiot ovat käynnistäneet takaisinperintämenettelyjä joitakin monikansallisia yrityksiä vastaan; toteaa, että tietyt jäsenvaltiot ovat tehneet omasta veropolitiikastaan heijastusvaikutusten analyysin arvioidakseen sen vaikutuksia kehitysmaihin;

| Q. | katsoo, että paras väline aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseen on hyvin suunniteltu lainsäädäntö, joka pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja koordinoidusti; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että paras väline aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseen on hyvin suunniteltu lainsäädäntö, joka pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja koordinoidusti;

Erityisten veroalueiden rooli

| R. | toteaa pitäneensä kokouksia Andorran, Liechtensteinin, Monacon, Guernseyn ja Jerseyn hallitusten edustajien kanssa; toteaa, että Caymansaaret osallistui vain koordinaattoreiden kokoukseen, ei erityisvaliokunnan viralliseen kuulemiseen; toteaa, että Mansaari kieltäytyi tulemasta erityisvaliokunnan kuultavaksi ja lähetti sen sijaan kirjallisen ilmoituksen; |
| --- | --- |

R.

toteaa pitäneensä kokouksia Andorran, Liechtensteinin, Monacon, Guernseyn ja Jerseyn hallitusten edustajien kanssa; toteaa, että Caymansaaret osallistui vain koordinaattoreiden kokoukseen, ei erityisvaliokunnan viralliseen kuulemiseen; toteaa, että Mansaari kieltäytyi tulemasta erityisvaliokunnan kuultavaksi ja lähetti sen sijaan kirjallisen ilmoituksen;

| S. | huomauttaa, että eräät erityiset veroalueet ovat aktiivisesti mukana suunnittelemassa monikansallisten yritysten puolesta aggressiivisia verokäytäntöjä, joiden tuloksena yritykset kiertävät veron; toteaa, että joillakin veroalueilla yhteisöveroaste on lähellä nollaa tai nolla; ottaa huomioon, että eri verojärjestelmien monimutkaisuus heikentää avoimuutta, mistä on haittaa maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

S.

huomauttaa, että eräät erityiset veroalueet ovat aktiivisesti mukana suunnittelemassa monikansallisten yritysten puolesta aggressiivisia verokäytäntöjä, joiden tuloksena yritykset kiertävät veron; toteaa, että joillakin veroalueilla yhteisöveroaste on lähellä nollaa tai nolla; ottaa huomioon, että eri verojärjestelmien monimutkaisuus heikentää avoimuutta, mistä on haittaa maailmanlaajuisesti;

| T. | ottaa huomioon, että kaikki nämä veroalueet ovat sitoutuneet aloittamaan automaattisen tietojenvaihdon vuoteen 2017 mennessä lukuun ottamatta Andorraa ja Monacoa, jotka ovat sitoutuneet siihen vuoteen 2018 mennessä; toteaa, että on tärkeää seurata, onko lainsäädäntöön jo tehty tosiasiallisia muutoksia, joilla varmistetaan tehokas automaattinen tietojenvaihto vuodesta 2017 alkaen; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että kaikki nämä veroalueet ovat sitoutuneet aloittamaan automaattisen tietojenvaihdon vuoteen 2017 mennessä lukuun ottamatta Andorraa ja Monacoa, jotka ovat sitoutuneet siihen vuoteen 2018 mennessä; toteaa, että on tärkeää seurata, onko lainsäädäntöön jo tehty tosiasiallisia muutoksia, joilla varmistetaan tehokas automaattinen tietojenvaihto vuodesta 2017 alkaen;

| U. | toteaa, että verovilpin ja veronkierron lopettamisen esteenä ovat lainsäädännön porsaanreiät, tehoton tietojenvaihto ja yleisemmin valvontavaatimusten noudattamatta jättäminen, puutteelliset tiedot todellisesta omistajasta ja edunsaajasta sekä pankki- ja yrityssalaisuus siitä huolimatta, että pankkisalaisuuslakeja on vähitellen kumottu; toteaa joidenkin veroasiamiesten käyttävän rahoitusalalla tällaisten käytäntöjen vaikeaselkoisuutta aggressiivisiin verokäytäntöihin; ottaa huomioon, että aloitteita maiden välisestä automaattisesta tietojenvaihdosta on ennestään voimassa olevien kahdenvälisten verosopimusten lisäksi tehty vasta hiljattain; toteaa, että jos säännösten noudattamista ei valvota tehokkaasti, järjestelmien heikkoudet kannustavat verovilppiin ja veronkiertoon; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että verovilpin ja veronkierron lopettamisen esteenä ovat lainsäädännön porsaanreiät, tehoton tietojenvaihto ja yleisemmin valvontavaatimusten noudattamatta jättäminen, puutteelliset tiedot todellisesta omistajasta ja edunsaajasta sekä pankki- ja yrityssalaisuus siitä huolimatta, että pankkisalaisuuslakeja on vähitellen kumottu; toteaa joidenkin veroasiamiesten käyttävän rahoitusalalla tällaisten käytäntöjen vaikeaselkoisuutta aggressiivisiin verokäytäntöihin; ottaa huomioon, että aloitteita maiden välisestä automaattisesta tietojenvaihdosta on ennestään voimassa olevien kahdenvälisten verosopimusten lisäksi tehty vasta hiljattain; toteaa, että jos säännösten noudattamista ei valvota tehokkaasti, järjestelmien heikkoudet kannustavat verovilppiin ja veronkiertoon;

| V. | toteaa, että tietyt erityiset veroalueet unionissa ja sen ulkopuolella eivät ole halukkaita uudistamaan verojärjestelmiään, vaikka käynnissä on maailmanlaajuisia aloitteita ja vaikka jotkut niistä osallistuvat OECD:n toimintaan; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että tietyt erityiset veroalueet unionissa ja sen ulkopuolella eivät ole halukkaita uudistamaan verojärjestelmiään, vaikka käynnissä on maailmanlaajuisia aloitteita ja vaikka jotkut niistä osallistuvat OECD:n toimintaan;

| W. | toteaa Andorran, Guernseyn, Jerseyn, Liechtensteinin ja Monacon kanssa järjestettyjen kuulemisten (ks. liite 1) osoittaneen, että offshore-yritysten rekisteröinnin edellytykset ja tietovaatimukset vaihtelevat veroalueittain; huomauttaa, että joidenkin veroalueiden veroviranomaisilla ei ole täydellisiä tietoja trustien, säätiöiden ja yritysten lopullisista omistajista ja edunsaajista, tietoja ei ole kerätty tai ne eivät ole julkisesti saatavilla; toteaa, että Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino ja Sveitsi ovat allekirjoittaneet unionin kanssa sopimukset tietojenvaihdosta; ottaa huomioon, että Kanaalisaaret ovat allekirjoittaneet sopimuksia Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja ilmoittaneet olevansa valmiita tekemään vastaavia sopimuksia muiden jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

W.

toteaa Andorran, Guernseyn, Jerseyn, Liechtensteinin ja Monacon kanssa järjestettyjen kuulemisten (ks. liite 1) osoittaneen, että offshore-yritysten rekisteröinnin edellytykset ja tietovaatimukset vaihtelevat veroalueittain; huomauttaa, että joidenkin veroalueiden veroviranomaisilla ei ole täydellisiä tietoja trustien, säätiöiden ja yritysten lopullisista omistajista ja edunsaajista, tietoja ei ole kerätty tai ne eivät ole julkisesti saatavilla; toteaa, että Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino ja Sveitsi ovat allekirjoittaneet unionin kanssa sopimukset tietojenvaihdosta; ottaa huomioon, että Kanaalisaaret ovat allekirjoittaneet sopimuksia Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja ilmoittaneet olevansa valmiita tekemään vastaavia sopimuksia muiden jäsenvaltioiden kanssa;

| X. | ottaa huomioon, että joidenkin veroalueiden voimassa olevassa lainsäädännössä ei varmisteta hyvää hallintotapaa eikä lopullisia omistajia ja edunsaajia, avoimuutta ja yhteistyötä koskevien kansainvälisten standardien noudattamista; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että joidenkin veroalueiden voimassa olevassa lainsäädännössä ei varmisteta hyvää hallintotapaa eikä lopullisia omistajia ja edunsaajia, avoimuutta ja yhteistyötä koskevien kansainvälisten standardien noudattamista;

| Y. | toteaa, että jotkin näistä veroalueista ovat riippuvaisia jäsenvaltioista tai niihin assosioituneita alueita, ja vaikka ne olisivat itsehallintoalueita, niitä koskee siten osittain kansallinen ja unionin lainsäädäntö; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi harkittava sellaisen lainsäädännön käyttöönottoa, jolla varmistetaan, että niihin assosioituneet ja niistä riippuvaiset alueet noudattavat tiukimpia vaatimuksia; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että jotkin näistä veroalueista ovat riippuvaisia jäsenvaltioista tai niihin assosioituneita alueita, ja vaikka ne olisivat itsehallintoalueita, niitä koskee siten osittain kansallinen ja unionin lainsäädäntö; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi harkittava sellaisen lainsäädännön käyttöönottoa, jolla varmistetaan, että niihin assosioituneet ja niistä riippuvaiset alueet noudattavat tiukimpia vaatimuksia;

| Z. | huomauttaa, että eräillä jäsenvaltioilla on omia luetteloita yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista ja/tai aineellisoikeudellisia määritelmiä ”veroparatiiseista” tai ”erioikeuksia soveltavista veroalueista”; toteaa, että luettelot poikkeavat toisistaan huomattavasti siinä, miten yhteistyöhaluttomat lainkäyttöalueet tai veroparatiisit määritellään tai miten niitä arvioidaan; toteaa, että OECD:n luettelo yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista ei vastaa tarkoitustaan; ottaa huomioon, että komissio julkaisi 17. kesäkuuta 2015 esittämässään veropaketissa yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luettelon, joka on laadittu nykyisten kansallisten luetteloiden pohjalta yhteisen nimittäjän periaatteen mukaisesti; huomauttaa, että unionin tasolla ei vieläkään ole yhteistä määritelmää ja luetteloa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista, vaikka niitä kaivattaisiin kipeästi; toteaa, että mikään luetteloista ei sisällä selkeitä, mitattavissa olevia ja tyhjentäviä kriteereitä sille, miten salailevia tietyt lainkäyttöalueet ovat; |
| --- | --- |

Z.

huomauttaa, että eräillä jäsenvaltioilla on omia luetteloita yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista ja/tai aineellisoikeudellisia määritelmiä ”veroparatiiseista” tai ”erioikeuksia soveltavista veroalueista”; toteaa, että luettelot poikkeavat toisistaan huomattavasti siinä, miten yhteistyöhaluttomat lainkäyttöalueet tai veroparatiisit määritellään tai miten niitä arvioidaan; toteaa, että OECD:n luettelo yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista ei vastaa tarkoitustaan; ottaa huomioon, että komissio julkaisi 17. kesäkuuta 2015 esittämässään veropaketissa yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luettelon, joka on laadittu nykyisten kansallisten luetteloiden pohjalta yhteisen nimittäjän periaatteen mukaisesti; huomauttaa, että unionin tasolla ei vieläkään ole yhteistä määritelmää ja luetteloa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista, vaikka niitä kaivattaisiin kipeästi; toteaa, että mikään luetteloista ei sisällä selkeitä, mitattavissa olevia ja tyhjentäviä kriteereitä sille, miten salailevia tietyt lainkäyttöalueet ovat;

Rahoituslaitosten rooli monikansallisten yritysten aggressiivisessa verosuunnittelussa

| AA. | panee merkille, että jotkut rahoituslaitokset sekä tili- ja asianajotoimistot ovat toimineet välittäjinä perustettaessa monimutkaisia oikeudellisia rakenteita, jotka johtavat monikansallisten yritysten käyttämiin aggressiivisiin verosuunnittelujärjestelyihin, ja toteaa tämän käyvän ilmi LuxLeaks-tietovuodosta ja Panama-papereista; toteaa, että lainsäädännön porsaanreiät, keskinäiset erot sekä koordinoinnin, yhteistyön ja avoimuuden puute maiden välillä luovat verovilppiä helpottavat olosuhteet; toteaa, että rahoituslaitokset ovat silti ratkaisevassa asemassa ja välttämättömiä tekijöitä veropetosten torjunnassa niiden käytettävissä olevien finanssitilitietojen ja todellista omistajuutta koskevien tietojen vuoksi, joten on erittäin tärkeää, että ne tekevät kaikilta osin ja tehokkaasti yhteistyötä tällaisten tietojen vaihtamiseksi; |
| --- | --- |

AA.

panee merkille, että jotkut rahoituslaitokset sekä tili- ja asianajotoimistot ovat toimineet välittäjinä perustettaessa monimutkaisia oikeudellisia rakenteita, jotka johtavat monikansallisten yritysten käyttämiin aggressiivisiin verosuunnittelujärjestelyihin, ja toteaa tämän käyvän ilmi LuxLeaks-tietovuodosta ja Panama-papereista; toteaa, että lainsäädännön porsaanreiät, keskinäiset erot sekä koordinoinnin, yhteistyön ja avoimuuden puute maiden välillä luovat verovilppiä helpottavat olosuhteet; toteaa, että rahoituslaitokset ovat silti ratkaisevassa asemassa ja välttämättömiä tekijöitä veropetosten torjunnassa niiden käytettävissä olevien finanssitilitietojen ja todellista omistajuutta koskevien tietojen vuoksi, joten on erittäin tärkeää, että ne tekevät kaikilta osin ja tehokkaasti yhteistyötä tällaisten tietojen vaihtamiseksi;

| AB. | toteaa, että tämän tutkinnan aikana on tullut julki useita pankkeihin liittyviä veroskandaaleja; toteaa, että rahoituslaitokset voivat käyttää useita aggressiivisia verosuunnittelujärjestelyjä auttaakseen asiakkaitaan verovilpissä tai veronkierrossa; huomauttaa, että pankit voivat toimia markkinoilla asiakkaidensa puolesta ja väittää viranomaisille olevansa näiden transaktioiden todellinen omistaja ja edunsaaja, jolloin asiakkaat hyötyvät yleensä perusteettomasti pankeille niiden aseman tai kotipaikan vuoksi myönnettävistä veroeduista; katsoo, että pankeilla (erityisesti niillä, joilla on investointipankkitoimintoja) olisi nähtävä olevan kaksi roolia aggressiivisen verosuunnittelun suunnittelussa ja toteutuksessa: ensinnäkin ne tarjoavat aggressiivista verosuunnittelua asiakkaille hyödyntäen usein rahoitustuotteita, kuten lainoja, johdannaisia, takaisinostosopimuksia tai muita oman pääoman ehtoisia välineitä, ja toiseksi ne käyttävät aggressiivista verosuunnittelua itse pankkien välisten ja omaan lukuun tehtävien omien strukturoitujen rahoitustoimiensa kautta; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että tämän tutkinnan aikana on tullut julki useita pankkeihin liittyviä veroskandaaleja; toteaa, että rahoituslaitokset voivat käyttää useita aggressiivisia verosuunnittelujärjestelyjä auttaakseen asiakkaitaan verovilpissä tai veronkierrossa; huomauttaa, että pankit voivat toimia markkinoilla asiakkaidensa puolesta ja väittää viranomaisille olevansa näiden transaktioiden todellinen omistaja ja edunsaaja, jolloin asiakkaat hyötyvät yleensä perusteettomasti pankeille niiden aseman tai kotipaikan vuoksi myönnettävistä veroeduista; katsoo, että pankeilla (erityisesti niillä, joilla on investointipankkitoimintoja) olisi nähtävä olevan kaksi roolia aggressiivisen verosuunnittelun suunnittelussa ja toteutuksessa: ensinnäkin ne tarjoavat aggressiivista verosuunnittelua asiakkaille hyödyntäen usein rahoitustuotteita, kuten lainoja, johdannaisia, takaisinostosopimuksia tai muita oman pääoman ehtoisia välineitä, ja toiseksi ne käyttävät aggressiivista verosuunnittelua itse pankkien välisten ja omaan lukuun tehtävien omien strukturoitujen rahoitustoimiensa kautta;

| AC. | panee merkille, että kaikki erityisvaliokunnan kuultavana olleet pankit kiistivät virallisesti neuvoneensa asiakkaitaan minkäänlaisessa verovilpissä tai veronkierrossa ja ne kiistivät, että niillä olisi suhteita tili- ja asianajotoimistoihin tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

AC.

panee merkille, että kaikki erityisvaliokunnan kuultavana olleet pankit kiistivät virallisesti neuvoneensa asiakkaitaan minkäänlaisessa verovilpissä tai veronkierrossa ja ne kiistivät, että niillä olisi suhteita tili- ja asianajotoimistoihin tätä tarkoitusta varten;

| AD. | ottaa huomioon, että tietyt merkittävät rahoituslaitokset ovat perustaneet suuren määrän tytäryrityksiä erityisille veroalueille tai lainkäyttöalueille, joilla on alhainen tai erittäin alhainen yhteisöveroaste, kiertääkseen veroa yritys- ja yksityisasiakkaidensa puolesta tai omaksi edukseen; panee merkille, että eräät rahoituslaitokset ovat viime aikoina sulkeneet joitakin sivuliikkeitään kyseisillä lainkäyttöalueilla; panee merkille, että useat rahoituslaitokset ovat saaneet syytteen veropetoksesta tai rahanpesusta Yhdysvalloissa ja ovat joutuneet sen vuoksi maksamaan huomattavia sakkoja, mutta unionissa on nostettu hyvin vähän syytteitä; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että tietyt merkittävät rahoituslaitokset ovat perustaneet suuren määrän tytäryrityksiä erityisille veroalueille tai lainkäyttöalueille, joilla on alhainen tai erittäin alhainen yhteisöveroaste, kiertääkseen veroa yritys- ja yksityisasiakkaidensa puolesta tai omaksi edukseen; panee merkille, että eräät rahoituslaitokset ovat viime aikoina sulkeneet joitakin sivuliikkeitään kyseisillä lainkäyttöalueilla; panee merkille, että useat rahoituslaitokset ovat saaneet syytteen veropetoksesta tai rahanpesusta Yhdysvalloissa ja ovat joutuneet sen vuoksi maksamaan huomattavia sakkoja, mutta unionissa on nostettu hyvin vähän syytteitä;

| AE. | toteaa, että pankit toimivat kilpailluilla markkinoilla ja niillä on kannustin edistää houkuttelevia verojärjestelyjä hankkiakseen uusia asiakkaita ja palvellakseen nykyisiä; toteaa, että pankkityöntekijät ovat usein valtavan paineen alla vahvistaessaan asiakkaiden sopimuksia, jotka mahdollistavat verovilpin ja veronkierron, koska heitä uhkaa irtisanominen, elleivät he tee sitä; toteaa, että pankkien ja konsulttitoimistojen johtavien työntekijöiden ja verohallintojen edustajien välillä on eturistiriitoja ja pyöröovi-ilmiöön liittyviä tapauksia; huomauttaa, että verohallinnoilla ei aina ole riittävästi tietoja tai keinoja tutkia pankkeja ja havaita verovilppitapauksia; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että pankit toimivat kilpailluilla markkinoilla ja niillä on kannustin edistää houkuttelevia verojärjestelyjä hankkiakseen uusia asiakkaita ja palvellakseen nykyisiä; toteaa, että pankkityöntekijät ovat usein valtavan paineen alla vahvistaessaan asiakkaiden sopimuksia, jotka mahdollistavat verovilpin ja veronkierron, koska heitä uhkaa irtisanominen, elleivät he tee sitä; toteaa, että pankkien ja konsulttitoimistojen johtavien työntekijöiden ja verohallintojen edustajien välillä on eturistiriitoja ja pyöröovi-ilmiöön liittyviä tapauksia; huomauttaa, että verohallinnoilla ei aina ole riittävästi tietoja tai keinoja tutkia pankkeja ja havaita verovilppitapauksia;

| AF. | katsoo, että on tärkeää tunnustaa, että kaikilla monimutkaisilla strukturoiduilla rahoitustoimilla ei ole hallitsevaa verovaikutinta ja että pääasiassa verotusta silmällä pitäen luodut tuotteet ovat vain pieni osa kaikesta tällaisiin rahoitustoimiin liittyvästä liiketoiminnasta; toteaa, että aggressiivisen verosuunnittelun toimiin liittyvät summat voivat silti olla hyvin suuria, sillä yksittäisiä kauppoja tehdään joskus miljardeilla euroilla ja niistä saadaan satojen miljoonien eurojen edestä veroetuja (30); panee merkille, että veroviranomaiset ovat huolestuneita aggressiiviseen verosuunnitteluun käytettävien monimutkaisten strukturoitujen rahoitustoimien vähäisestä avoimuudesta varsinkin silloin, kun näiden järjestelyjen eri osat toteutetaan eri lainkäyttöalueilla; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että on tärkeää tunnustaa, että kaikilla monimutkaisilla strukturoiduilla rahoitustoimilla ei ole hallitsevaa verovaikutinta ja että pääasiassa verotusta silmällä pitäen luodut tuotteet ovat vain pieni osa kaikesta tällaisiin rahoitustoimiin liittyvästä liiketoiminnasta; toteaa, että aggressiivisen verosuunnittelun toimiin liittyvät summat voivat silti olla hyvin suuria, sillä yksittäisiä kauppoja tehdään joskus miljardeilla euroilla ja niistä saadaan satojen miljoonien eurojen edestä veroetuja (30); panee merkille, että veroviranomaiset ovat huolestuneita aggressiiviseen verosuunnitteluun käytettävien monimutkaisten strukturoitujen rahoitustoimien vähäisestä avoimuudesta varsinkin silloin, kun näiden järjestelyjen eri osat toteutetaan eri lainkäyttöalueilla;

| AG. | ottaa huomioon, että unionin luottolaitoksiin sovelletaan jo vakavaraisuusdirektiiviin sisältyviä julkisen maakohtaisen raportoinnin vaatimuksia; toteaa, että olisi pantava merkille, että maakohtaisissa raporteissa on ollut joitakin aukkoja, jotka olisi poistettava; toteaa, että yksikään erityisvaliokunnan kuultavana ollut rahoituslaitos ei esittänyt ilmoittamisvaatimuksista merkittäviä vastalauseita; toteaa joidenkin niistä todenneen selvästi, että ne kannattavat kyseistä vaatimusta ja olisivat valmiita puoltamaan sen ottamista globaaliksi standardiksi; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että unionin luottolaitoksiin sovelletaan jo vakavaraisuusdirektiiviin sisältyviä julkisen maakohtaisen raportoinnin vaatimuksia; toteaa, että olisi pantava merkille, että maakohtaisissa raporteissa on ollut joitakin aukkoja, jotka olisi poistettava; toteaa, että yksikään erityisvaliokunnan kuultavana ollut rahoituslaitos ei esittänyt ilmoittamisvaatimuksista merkittäviä vastalauseita; toteaa joidenkin niistä todenneen selvästi, että ne kannattavat kyseistä vaatimusta ja olisivat valmiita puoltamaan sen ottamista globaaliksi standardiksi;

| AH. | toteaa, että tiettyjen rahoituslaitosten asiakirjoja koskeva julkinen maakohtainen raportointi on paljastanut huomattavia eroja laitosten ulkomaisilla lainkäyttöalueilla tekemän kokonaisvoiton ja niiden samoilla lainkäyttöalueilla harjoittaman toiminnan, maksaman veron määrän ja työntekijämäärän välillä; toteaa raportoinnin osoittaneen myös, että alueet, joilla laitokset toimivat ja joilla niillä on henkilöstöä, eivät ole yhteydessä alueisiin, joilta ne saavat voittoa; |
| --- | --- |

AH.

toteaa, että tiettyjen rahoituslaitosten asiakirjoja koskeva julkinen maakohtainen raportointi on paljastanut huomattavia eroja laitosten ulkomaisilla lainkäyttöalueilla tekemän kokonaisvoiton ja niiden samoilla lainkäyttöalueilla harjoittaman toiminnan, maksaman veron määrän ja työntekijämäärän välillä; toteaa raportoinnin osoittaneen myös, että alueet, joilla laitokset toimivat ja joilla niillä on henkilöstöä, eivät ole yhteydessä alueisiin, joilta ne saavat voittoa;

| AI. | toteaa, että erityisvaliokunnan kuultavana olleet pankit ja monikansalliset yritykset eivät vastanneet kattavasti kaikkiin valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin, joten muutamat esille otetut seikat jäivät vaille vastausta tai hämäriksi; huomauttaa, että osa näistä pankeista ja monikansallisista yrityksistä lähetti myöhemmässä vaiheessa kirjallisen ilmoituksen (ks. liite 2); |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että erityisvaliokunnan kuultavana olleet pankit ja monikansalliset yritykset eivät vastanneet kattavasti kaikkiin valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin, joten muutamat esille otetut seikat jäivät vaille vastausta tai hämäriksi; huomauttaa, että osa näistä pankeista ja monikansallisista yrityksistä lähetti myöhemmässä vaiheessa kirjallisen ilmoituksen (ks. liite 2);

Patentti-, tietämys- ja T&K-boksit

| AJ. | panee merkille, että immateriaalioikeuksiin, patentteihin ja tutkimus- ja kehitystoimintaan (T&K) liittyviä järjestelyjä käytetään laajalti eri puolilla unionia; ottaa huomioon, että monikansalliset yritykset käyttävät niitä alentaakseen keinotekoisesti verojensa kokonaismäärää; panee merkille, että veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS) koskevassa OECD:n toimintasuunnitelmassa (toimi nro 5) mainitaan niin kutsuttu muutettu nexus-lähestymistapa; toteaa, että käytännesääntötyöryhmän tehtävänä on myös analysoida ja seurata tehokkaasti tällaisia käytäntöjä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AJ.

panee merkille, että immateriaalioikeuksiin, patentteihin ja tutkimus- ja kehitystoimintaan (T&K) liittyviä järjestelyjä käytetään laajalti eri puolilla unionia; ottaa huomioon, että monikansalliset yritykset käyttävät niitä alentaakseen keinotekoisesti verojensa kokonaismäärää; panee merkille, että veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS) koskevassa OECD:n toimintasuunnitelmassa (toimi nro 5) mainitaan niin kutsuttu muutettu nexus-lähestymistapa; toteaa, että käytännesääntötyöryhmän tehtävänä on myös analysoida ja seurata tehokkaasti tällaisia käytäntöjä jäsenvaltioissa;

| AK. | ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä on analysoinut eurooppalaisia patenttiboksijärjestelyjä, mutta se ei ole saanut päätökseen analyysiaan erityisjärjestelyistä; toteaa, että OECD:n BEPS-toimintasuunnitelmassa (toimi nro 5) viitataan niin kutsuttuun muutettuun nexus-lähestymistapaan T&K-kannustimien myöntämisen uutena standardina; toteaa, että jäsenvaltiot sopivat käytännesääntötyöryhmässä muutetun nexus-lähestymistavan käyttöönotosta kansallisessa lainsäädännössään vuodesta 2015 alkaen; toteaa niiden sopineen myös, että nykyiset patenttiboksijärjestelyt poistetaan vaiheittain käytöstä vuoteen 2021 mennessä; huomauttaa, että jäsenvaltiot ovat pahasti myöhässä muutetun nexus-lähestymistavan käyttöönotossa kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä on analysoinut eurooppalaisia patenttiboksijärjestelyjä, mutta se ei ole saanut päätökseen analyysiaan erityisjärjestelyistä; toteaa, että OECD:n BEPS-toimintasuunnitelmassa (toimi nro 5) viitataan niin kutsuttuun muutettuun nexus-lähestymistapaan T&K-kannustimien myöntämisen uutena standardina; toteaa, että jäsenvaltiot sopivat käytännesääntötyöryhmässä muutetun nexus-lähestymistavan käyttöönotosta kansallisessa lainsäädännössään vuodesta 2015 alkaen; toteaa niiden sopineen myös, että nykyiset patenttiboksijärjestelyt poistetaan vaiheittain käytöstä vuoteen 2021 mennessä; huomauttaa, että jäsenvaltiot ovat pahasti myöhässä muutetun nexus-lähestymistavan käyttöönotossa kansallisella tasolla;

| AL. | toteaa useiden komission tutkimusten osoittaneen selvästi, että patenttiboksien ja T&K-toiminnan välinen yhteys on usein mielivaltainen ja/tai keinotekoinen; toteaa, että tämän epäjohdonmukaisuuden perusteella voidaan olettaa, että kyseiset järjestelyt on useimmissa tapauksissa perustettu ja niitä käytetään veronkiertoon; toteaa, että T&K-toiminnan avulla tuotettuja tuloja koskevat verokannustimet, pääasiassa patenttiboksit, johtavat usein kaikkien hallitusten, myös tällaista politiikkaa harjoittavien hallitusten, verotulojen merkittävään vähenemiseen; katsoo, että olisi syytä analysoida lisää, miten unionissa voidaan parhaiten kannustaa elintärkeään T&K-toimintaan ja innovointiin luomatta haitallisia verokäytäntöjä; toteaa, että myös OECD ja Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) ovat vahvistaneet useaan otteeseen, että ne eivät usko patenttiboksien olevan oikea keino T&K-toiminnan edistämiseen; |
| --- | --- |

AL.

toteaa useiden komission tutkimusten osoittaneen selvästi, että patenttiboksien ja T&K-toiminnan välinen yhteys on usein mielivaltainen ja/tai keinotekoinen; toteaa, että tämän epäjohdonmukaisuuden perusteella voidaan olettaa, että kyseiset järjestelyt on useimmissa tapauksissa perustettu ja niitä käytetään veronkiertoon; toteaa, että T&K-toiminnan avulla tuotettuja tuloja koskevat verokannustimet, pääasiassa patenttiboksit, johtavat usein kaikkien hallitusten, myös tällaista politiikkaa harjoittavien hallitusten, verotulojen merkittävään vähenemiseen; katsoo, että olisi syytä analysoida lisää, miten unionissa voidaan parhaiten kannustaa elintärkeään T&K-toimintaan ja innovointiin luomatta haitallisia verokäytäntöjä; toteaa, että myös OECD ja Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) ovat vahvistaneet useaan otteeseen, että ne eivät usko patenttiboksien olevan oikea keino T&K-toiminnan edistämiseen;

| AM. | toteaa, että patenttiboksien keskeinen rooli haitallisissa verokäytäntöjärjestelyissä todettiin alun perin parlamentin edellisen erityisvaliokunnan (TAXE 1) tiedonhankintamatkoilla Alankomaihin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja vahvistettiin sittemmin matkalla Kyprokseen; ottaa huomioon, että muissa jäsenvaltioissa on vastaavia järjestelmiä; |
| --- | --- |

AM.

toteaa, että patenttiboksien keskeinen rooli haitallisissa verokäytäntöjärjestelyissä todettiin alun perin parlamentin edellisen erityisvaliokunnan (TAXE 1) tiedonhankintamatkoilla Alankomaihin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja vahvistettiin sittemmin matkalla Kyprokseen; ottaa huomioon, että muissa jäsenvaltioissa on vastaavia järjestelmiä;

| AN. | toteaa, että jäsenvaltioiden ulkopuolelle suuntautuvia maksuja koskevan yhdenmukaistetun lähestymistavan puuttuminen kokonaan on erityisen polttava ongelma; katsoo, että tässä nykyisessä koordinoimattomassa kehyksessä korko- ja rojaltidirektiivin sekä emo-tytäryhtiödirektiivin mukainen lähdeveron poistaminen yhdistettynä siihen, että joissakin jäsenvaltioissa ei kanneta lähdeveroa osinko-, lisenssi- ja rojaltimaksuista sekä ulkopuolelle suuntautuvista korkomaksuista, luo porsaanreikiä, joista voitot voivat virrata tosiasiallisesti mistä tahansa jäsenvaltiosta unionin ulkopuolelle ilman, että niitä verotettaisiin kertaakaan; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että jäsenvaltioiden ulkopuolelle suuntautuvia maksuja koskevan yhdenmukaistetun lähestymistavan puuttuminen kokonaan on erityisen polttava ongelma; katsoo, että tässä nykyisessä koordinoimattomassa kehyksessä korko- ja rojaltidirektiivin sekä emo-tytäryhtiödirektiivin mukainen lähdeveron poistaminen yhdistettynä siihen, että joissakin jäsenvaltioissa ei kanneta lähdeveroa osinko-, lisenssi- ja rojaltimaksuista sekä ulkopuolelle suuntautuvista korkomaksuista, luo porsaanreikiä, joista voitot voivat virrata tosiasiallisesti mistä tahansa jäsenvaltiosta unionin ulkopuolelle ilman, että niitä verotettaisiin kertaakaan;

Yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän, verotusta käsittelevän korkean tason työryhmän ja verotustyöryhmän asiakirjat

| AO. | toteaa, että käytännesääntötyöryhmän toimeksianto määriteltiin Ecofin-neuvoston 1. joulukuuta 1997 antamissa päätelmissä; toteaa, että käytännesääntötyöryhmän asiakirjat ovat erityisvaliokunnan työn kannalta olennainen tietolähde (kuten 25. marraskuuta 2015 annetussa parlamentin päätöslauselmassa jo todettiin); |
| --- | --- |

AO.

toteaa, että käytännesääntötyöryhmän toimeksianto määriteltiin Ecofin-neuvoston 1. joulukuuta 1997 antamissa päätelmissä; toteaa, että käytännesääntötyöryhmän asiakirjat ovat erityisvaliokunnan työn kannalta olennainen tietolähde (kuten 25. marraskuuta 2015 annetussa parlamentin päätöslauselmassa jo todettiin);

| AP. | toteaa, että joitakin käytännesääntötyöryhmän kokousasiakirjoja ja pöytäkirjoja annettiin parlamentin jäsenille vasta viiden kuukauden kuluttua erityisvaliokunnan toimikauden alkamisesta ja silloinkin ne annettiin käyttöön suljetuin ovin parlamentin tiloissa; toteaa, että joitakin lisäasiakirjoja on annettu käyttöön, mutta osaa asiakirjoista ja pöytäkirjoista ei ole julkistettu, niitä ei ole annettu käyttöön tai ne puuttuvat; ottaa huomioon, että komissio totesi epävirallisessa kokouksessa antaneensa kaikki komissiolta peräisin olevat ja sen käytössä olleet asiakirjat erityisvaliokunnan käyttöön, joten kaikkien muiden komissiolta peräisin olevien tärkeiden kokousasiakirjojen on täytynyt kadota, jos ne ovat koskaan olleetkaan komission hallussa; |
| --- | --- |

AP.

toteaa, että joitakin käytännesääntötyöryhmän kokousasiakirjoja ja pöytäkirjoja annettiin parlamentin jäsenille vasta viiden kuukauden kuluttua erityisvaliokunnan toimikauden alkamisesta ja silloinkin ne annettiin käyttöön suljetuin ovin parlamentin tiloissa; toteaa, että joitakin lisäasiakirjoja on annettu käyttöön, mutta osaa asiakirjoista ja pöytäkirjoista ei ole julkistettu, niitä ei ole annettu käyttöön tai ne puuttuvat; ottaa huomioon, että komissio totesi epävirallisessa kokouksessa antaneensa kaikki komissiolta peräisin olevat ja sen käytössä olleet asiakirjat erityisvaliokunnan käyttöön, joten kaikkien muiden komissiolta peräisin olevien tärkeiden kokousasiakirjojen on täytynyt kadota, jos ne ovat koskaan olleetkaan komission hallussa;

| AQ. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat antaneet epätyydyttäviä vastauksia parlamentin toistuviin pyyntöihin, jotka koskevat kaikkien kyseisten asiakirjojen julkistamista; toteaa tämän käytännön jatkuneen useita kuukausia; ottaa huomioon, että kyseiset asiakirjat on toimitettu Amsterdamin yliopiston tutkijoille avoimuusdirektiiviin perustuvan pyynnön vuoksi; toteaa, että nämä asiakirjat on kuitenkin äskettäin annettu käyttöön mutta vain luottamuksellisesti eikä niitä saa käyttää julkisessa keskustelussa; toteaa, että avoimuus ja tiedonsaanti ovat parlamentin toiminnan keskeisiä osatekijöitä; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat antaneet epätyydyttäviä vastauksia parlamentin toistuviin pyyntöihin, jotka koskevat kaikkien kyseisten asiakirjojen julkistamista; toteaa tämän käytännön jatkuneen useita kuukausia; ottaa huomioon, että kyseiset asiakirjat on toimitettu Amsterdamin yliopiston tutkijoille avoimuusdirektiiviin perustuvan pyynnön vuoksi; toteaa, että nämä asiakirjat on kuitenkin äskettäin annettu käyttöön mutta vain luottamuksellisesti eikä niitä saa käyttää julkisessa keskustelussa; toteaa, että avoimuus ja tiedonsaanti ovat parlamentin toiminnan keskeisiä osatekijöitä;

| AR. | toteaa, että käytännesääntötyöryhmässä on tutkittu erityiskysymyksiä, mutta se ei ole johtanut konkreettisiin uudistuksiin; huomauttaa, että esimerkiksi keskusteluja veropäätöksistä on käyty ainakin vuodesta 1999, ja silti sovittujen suositusten täytäntöönpanossa on edelleen vaikeuksia vielä LuxLeaks-tietovuodon jälkeenkin; toteaa, että patenttiboksijärjestelyjä koskevaa tutkimusta ei koskaan saatu kokonaan päätökseen vuonna 2014 eikä mitään muuta tutkimusta ole aloitettu, vaikka jäsenvaltiot ovat jäljessä uuden muutetun nexus-lähestymistavan käyttöönotossa; |
| --- | --- |

AR.

toteaa, että käytännesääntötyöryhmässä on tutkittu erityiskysymyksiä, mutta se ei ole johtanut konkreettisiin uudistuksiin; huomauttaa, että esimerkiksi keskusteluja veropäätöksistä on käyty ainakin vuodesta 1999, ja silti sovittujen suositusten täytäntöönpanossa on edelleen vaikeuksia vielä LuxLeaks-tietovuodon jälkeenkin; toteaa, että patenttiboksijärjestelyjä koskevaa tutkimusta ei koskaan saatu kokonaan päätökseen vuonna 2014 eikä mitään muuta tutkimusta ole aloitettu, vaikka jäsenvaltiot ovat jäljessä uuden muutetun nexus-lähestymistavan käyttöönotossa;

Ulkoinen ulottuvuus: G20-ryhmä, OECD ja YK – osallistuminen ja seuraukset kehitysmaille

| AS. | toteaa, että OECD, YK ja muut kansainväliset järjestöt ovat mukana yhteisöveropohjan rapautumisen torjunnassa; pitää tarpeellisena varmistaa käytäntöjen yhdenmukaistaminen maailmanlaajuisesti ja yhteisten standardien, kuten OECD:n BEPS-paketissa ehdottamien standardien, täytäntöönpano; katsoo, että YK:n tasolla olisi perustettava hallitusten välinen foorumi, jonka jäsenyys ei ole yhtä valikoivaa kuin OECD:n ja G20-ryhmän jäsenyys, jotta kaikki maat, myös kehitysmaat, voisivat osallistua siihen yhdenvertaisina; ottaa huomioon, että Washingtonissa 14. ja 15. huhtikuuta 2016 pidetyssä G20-maiden valtiovarainministerien ja keskuspankkien pääjohtajien kokouksessa vedottiin jälleen kaikkiin maihin ja lainkäyttöalueisiin, jotta ne panisivat täytäntöön oikeushenkilöiden ja oikeudellisten järjestelyjen avoimuutta ja todellista omistajuutta koskevat rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) vaatimukset; toteaa, että jotkin G20-ryhmän jäsenet ovat vaatineet todellista omistajuutta koskevaa automaattista tietojenvaihtoa ja pyytäneet rahanpesunvastaista toimintaryhmää sekä verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevää maailmanlaajuista foorumia esittämään asiasta alustavia ehdotuksia lokakuuhun 2016 mennessä; |
| --- | --- |

AS.

toteaa, että OECD, YK ja muut kansainväliset järjestöt ovat mukana yhteisöveropohjan rapautumisen torjunnassa; pitää tarpeellisena varmistaa käytäntöjen yhdenmukaistaminen maailmanlaajuisesti ja yhteisten standardien, kuten OECD:n BEPS-paketissa ehdottamien standardien, täytäntöönpano; katsoo, että YK:n tasolla olisi perustettava hallitusten välinen foorumi, jonka jäsenyys ei ole yhtä valikoivaa kuin OECD:n ja G20-ryhmän jäsenyys, jotta kaikki maat, myös kehitysmaat, voisivat osallistua siihen yhdenvertaisina; ottaa huomioon, että Washingtonissa 14. ja 15. huhtikuuta 2016 pidetyssä G20-maiden valtiovarainministerien ja keskuspankkien pääjohtajien kokouksessa vedottiin jälleen kaikkiin maihin ja lainkäyttöalueisiin, jotta ne panisivat täytäntöön oikeushenkilöiden ja oikeudellisten järjestelyjen avoimuutta ja todellista omistajuutta koskevat rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) vaatimukset; toteaa, että jotkin G20-ryhmän jäsenet ovat vaatineet todellista omistajuutta koskevaa automaattista tietojenvaihtoa ja pyytäneet rahanpesunvastaista toimintaryhmää sekä verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevää maailmanlaajuista foorumia esittämään asiasta alustavia ehdotuksia lokakuuhun 2016 mennessä;

| AT. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltoihin tehdyn tiedonhankintamatkan aikana havaittiin, että globaalilta tasolta puuttuu avoimuutta samoin kuin todellista omistajuutta koskeva yhteinen määritelmä; toteaa, että avoimuuden puute on ollut erityisen silmiinpistävää pöytälaatikkoyritysten ja asianajotoimistojen yhteydessä; panee merkille, että Yhdysvallat valmistelee parhaillaan OECD:n BEPS-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltoihin tehdyn tiedonhankintamatkan aikana havaittiin, että globaalilta tasolta puuttuu avoimuutta samoin kuin todellista omistajuutta koskeva yhteinen määritelmä; toteaa, että avoimuuden puute on ollut erityisen silmiinpistävää pöytälaatikkoyritysten ja asianajotoimistojen yhteydessä; panee merkille, että Yhdysvallat valmistelee parhaillaan OECD:n BEPS-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa;

| AU. | toteaa, että kehitysmaat eivät osallistu BEPS-prosessiin yhdenvertaisina neuvottelukumppaneina eikä prosessissa ole onnistuttu löytämään toimivia ratkaisuja köyhimpien maiden vero-ongelmiin, ja mainitsee näistä esimerkkinä verosopimusten maailmanlaajuisen verkoston, joka usein estää kehitysmaita verottamasta niiden alueella syntyneitä voittoja; |
| --- | --- |

AU.

toteaa, että kehitysmaat eivät osallistu BEPS-prosessiin yhdenvertaisina neuvottelukumppaneina eikä prosessissa ole onnistuttu löytämään toimivia ratkaisuja köyhimpien maiden vero-ongelmiin, ja mainitsee näistä esimerkkinä verosopimusten maailmanlaajuisen verkoston, joka usein estää kehitysmaita verottamasta niiden alueella syntyneitä voittoja;

| AV. | toteaa, että unionin ja Yhdysvaltojen viranomaisten välillä on jo yhteisiä verokysymyksiä koskevaa yhteistyötä, mutta vastaavaa yhteistyötä ei tehdä poliittisella tasolla, mikä koskee erityisesti parlamentaarista yhteistyötä; |
| --- | --- |

AV.

toteaa, että unionin ja Yhdysvaltojen viranomaisten välillä on jo yhteisiä verokysymyksiä koskevaa yhteistyötä, mutta vastaavaa yhteistyötä ei tehdä poliittisella tasolla, mikä koskee erityisesti parlamentaarista yhteistyötä;

| AW. | ottaa huomioon, että heinäkuulle 2016 on suunnitteilla verotusaiheinen seminaari, jonka tavoitteena on vahva, kestävä ja tasapainoinen talouskasvu; ottaa huomioon, että G20-ryhmä on kehottanut kaikkia kansainvälisiä järjestöjä, myös unionia, vastaamaan kyseisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että heinäkuulle 2016 on suunnitteilla verotusaiheinen seminaari, jonka tavoitteena on vahva, kestävä ja tasapainoinen talouskasvu; ottaa huomioon, että G20-ryhmä on kehottanut kaikkia kansainvälisiä järjestöjä, myös unionia, vastaamaan kyseisiin haasteisiin;

| AX. | toteaa, että erityisvaliokunnan (TAXE 2) ja kehitysvaliokunnan yhteinen kuuleminen aiheesta ”Aggressiivisten verokäytäntöjen seuraukset kehitysmaille” on osoittanut, että kehitysmailla on vastaavia veropohjan rapautumiseen, voitonsiirtoihin, avoimuuden puutteeseen, maailmanlaajuisesti erilaisiin verojärjestelmiin sekä yhdenmukaisen ja tehokkaan kansainvälisen lainsäädännön puuttumiseen liittyviä ongelmia; toteaa, että kehitysmaat kärsivät aggressiivisesta verosuunnittelusta; toteaa, että kehitysmaiden verohallinnoilla ei ole resursseja eikä asiantuntemusta torjua tehokkaasti verovilppiä ja veronkiertoa; |
| --- | --- |

AX.

toteaa, että erityisvaliokunnan (TAXE 2) ja kehitysvaliokunnan yhteinen kuuleminen aiheesta ”Aggressiivisten verokäytäntöjen seuraukset kehitysmaille” on osoittanut, että kehitysmailla on vastaavia veropohjan rapautumiseen, voitonsiirtoihin, avoimuuden puutteeseen, maailmanlaajuisesti erilaisiin verojärjestelmiin sekä yhdenmukaisen ja tehokkaan kansainvälisen lainsäädännön puuttumiseen liittyviä ongelmia; toteaa, että kehitysmaat kärsivät aggressiivisesta verosuunnittelusta; toteaa, että kehitysmaiden verohallinnoilla ei ole resursseja eikä asiantuntemusta torjua tehokkaasti verovilppiä ja veronkiertoa;

| AY. | huomauttaa, että G20-ryhmän jäsenet ovat vahvistaneet sitoutuneensa siihen, että toteutetaan toimia kehitysmaiden talouksien valmiuksien lujittamiseksi ja teollisuusmaiden kannustamiseksi noudattamaan 27. heinäkuuta 2015 pidetyssä YK:n kokouksessa hyväksytyn Addis Abeban veroaloitteen periaatteita; ottaa huomioon, että kehitysmaiden mielipiteillä ja painopisteillä on suuri merkitys tehokkaan maailmanlaajuisen koordinoinnin kannalta; |
| --- | --- |

AY.

huomauttaa, että G20-ryhmän jäsenet ovat vahvistaneet sitoutuneensa siihen, että toteutetaan toimia kehitysmaiden talouksien valmiuksien lujittamiseksi ja teollisuusmaiden kannustamiseksi noudattamaan 27. heinäkuuta 2015 pidetyssä YK:n kokouksessa hyväksytyn Addis Abeban veroaloitteen periaatteita; ottaa huomioon, että kehitysmaiden mielipiteillä ja painopisteillä on suuri merkitys tehokkaan maailmanlaajuisen koordinoinnin kannalta;

| AZ. | ottaa huomioon, että IMF ja Maailmanpankki tarjoavat teknistä apua, kuten välineitä kehitysmaiden verohallintojen valmiuksien kehittämiseksi kansainvälisissä verokysymyksissä, jotta voidaan parantaa kehitysmaiden valmiuksia verovilpin, veronkierron ja rahanpesun torjumiseksi erityisesti siirtohinnoittelun yhteydessä; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että IMF ja Maailmanpankki tarjoavat teknistä apua, kuten välineitä kehitysmaiden verohallintojen valmiuksien kehittämiseksi kansainvälisissä verokysymyksissä, jotta voidaan parantaa kehitysmaiden valmiuksia verovilpin, veronkierron ja rahanpesun torjumiseksi erityisesti siirtohinnoittelun yhteydessä;

| BA. | panee merkille, että Australian hallitus on ilmoittanut aikeistaan ottaa käyttöön veroa kiertäville monikansallisille yrityksille määrättävä siirrettyjen voittojen vero, jonka on määrä tulla voimaan 1. heinäkuuta 2017, sekä perustaa uusi veroviranomaisten työryhmä; |
| --- | --- |

BA.

panee merkille, että Australian hallitus on ilmoittanut aikeistaan ottaa käyttöön veroa kiertäville monikansallisille yrityksille määrättävä siirrettyjen voittojen vero, jonka on määrä tulla voimaan 1. heinäkuuta 2017, sekä perustaa uusi veroviranomaisten työryhmä;

Parlamentin erityisvaliokunnan (TAXE 2) työ

| BB. | ottaa huomioon, että eräät komission ehdottamista toimenpiteistä ovat suoria jatkotoimia parlamentin 16. joulukuuta 2015 ja 25. marraskuuta 2015 antamille päätöslauselmille; toteaa, että näin komissio on käynnistänyt ainakin osittain niihin sisältyviä tärkeitä aloitteita; toteaa, että muita näissä päätöslauselmissa vaadittuja kriittisiä toimenpiteitä ei ole vielä toteutettu, ja mainitsee näistä esimerkkinä valtiontueksi katsottavien verotuksellisten toimenpiteiden uudistuksen, toimivat säännökset väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi sekä toimenpiteet veroneuvojien tai rahoitusalan aggressiivisessa verosuunnittelussa antaman avun ja sen markkinoinnin hillitsemiseksi; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että eräät komission ehdottamista toimenpiteistä ovat suoria jatkotoimia parlamentin 16. joulukuuta 2015 ja 25. marraskuuta 2015 antamille päätöslauselmille; toteaa, että näin komissio on käynnistänyt ainakin osittain niihin sisältyviä tärkeitä aloitteita; toteaa, että muita näissä päätöslauselmissa vaadittuja kriittisiä toimenpiteitä ei ole vielä toteutettu, ja mainitsee näistä esimerkkinä valtiontueksi katsottavien verotuksellisten toimenpiteiden uudistuksen, toimivat säännökset väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi sekä toimenpiteet veroneuvojien tai rahoitusalan aggressiivisessa verosuunnittelussa antaman avun ja sen markkinoinnin hillitsemiseksi;

| BC. | toteaa, että veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevä erityisvaliokunta (TAXE 1) analysoi ja arvioi erityisesti unionille aiheutuvia seurauksia ja että sen työn perusteella laadittiin päätöslauselma, joka hyväksyttiin ylivoimaisella enemmistöllä 25. marraskuuta 2015; huomauttaa, että 16. joulukuuta 2015 annettu parlamentin päätöslauselma hyväksyttiin niin ikään ylivoimaisella enemmistöllä; panee merkille, että komissio antoi yhteisen vastauksen 16. joulukuuta 2015 ja 25. marraskuuta 2015 annettuihin päätöslauselmiin; |
| --- | --- |

BC.

toteaa, että veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevä erityisvaliokunta (TAXE 1) analysoi ja arvioi erityisesti unionille aiheutuvia seurauksia ja että sen työn perusteella laadittiin päätöslauselma, joka hyväksyttiin ylivoimaisella enemmistöllä 25. marraskuuta 2015; huomauttaa, että 16. joulukuuta 2015 annettu parlamentin päätöslauselma hyväksyttiin niin ikään ylivoimaisella enemmistöllä; panee merkille, että komissio antoi yhteisen vastauksen 16. joulukuuta 2015 ja 25. marraskuuta 2015 annettuihin päätöslauselmiin;

| BD. | ottaa huomioon, että parlamentin erityisvaliokunta (TAXE 2) asetettiin 2. joulukuuta 2015 ja se piti 11 kokousta, joista osan yhdessä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan ja kehitysvaliokunnan kanssa, ja että kokouksissa sen kuultavana olivat kilpailusta vastaava komission jäsen Margrethe Vestager, talous- ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulliasioista vastaava komission jäsen Pierre Moscovici, rahoitusvakaudesta, rahoituspalveluista ja pääomamarkkinaunionista vastaava komission jäsen Jonathan Hill, Alankomaiden valtiovarainministeri Eric Wiebes (neuvoston puheenjohtajavaltion edustajana), verotus- ja kehitysasioiden asiantuntijat, monikansallisten yritysten edustajat, pankkien edustajat ja unionin kansallisten parlamenttien jäsenet; toteaa erityisvaliokunnan pitäneen kokouksia myös Andorran, Liechtensteinin, Monacon, Guernseyn ja Jerseyn hallitusten edustajien kanssa ja saaneen kirjallisen ilmoituksen Mansaaren hallitukselta (ks. liite 1); huomauttaa, että lisäksi erityisvaliokunta teki tiedonhankintamatkat Yhdysvaltoihin (ks. mietinnön A8-0223/2016 liite 6) tarkastellakseen tiettyjä toimeksiantonsa kolmansia maita koskevan ulottuvuuden näkökohtia sekä Kyprokseen (ks. mietinnön A8-0223/2016 liite 5); ottaa huomioon, että erityisvaliokunnan jäseniä kutsuttiin osallistumaan henkilökohtaisesti OECD:n verotusta käsittelevän korkean tason parlamenttien välisen työryhmän työhön; toteaa erityisvaliokunnan järjestäneen suljetuin ovin koordinaattoreiden kokouksia, joissa se kuuli Caymansaarten hallituksen edustajia, tutkivia journalisteja ja komission virkamiehiä; toteaa, että kaikki tämä toiminta on tuottanut runsaasti erittäin hyödyllistä tietoa käytännöistä ja verojärjestelmistä unionissa ja sen ulkopuolella ja auttanut selventämään joitakin tärkeitä kysymyksiä, mutta jotkin seikat ovat yhä vailla vastausta; |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että parlamentin erityisvaliokunta (TAXE 2) asetettiin 2. joulukuuta 2015 ja se piti 11 kokousta, joista osan yhdessä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan ja kehitysvaliokunnan kanssa, ja että kokouksissa sen kuultavana olivat kilpailusta vastaava komission jäsen Margrethe Vestager, talous- ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulliasioista vastaava komission jäsen Pierre Moscovici, rahoitusvakaudesta, rahoituspalveluista ja pääomamarkkinaunionista vastaava komission jäsen Jonathan Hill, Alankomaiden valtiovarainministeri Eric Wiebes (neuvoston puheenjohtajavaltion edustajana), verotus- ja kehitysasioiden asiantuntijat, monikansallisten yritysten edustajat, pankkien edustajat ja unionin kansallisten parlamenttien jäsenet; toteaa erityisvaliokunnan pitäneen kokouksia myös Andorran, Liechtensteinin, Monacon, Guernseyn ja Jerseyn hallitusten edustajien kanssa ja saaneen kirjallisen ilmoituksen Mansaaren hallitukselta (ks. liite 1); huomauttaa, että lisäksi erityisvaliokunta teki tiedonhankintamatkat Yhdysvaltoihin (ks. mietinnön A8-0223/2016 liite 6) tarkastellakseen tiettyjä toimeksiantonsa kolmansia maita koskevan ulottuvuuden näkökohtia sekä Kyprokseen (ks. mietinnön A8-0223/2016 liite 5); ottaa huomioon, että erityisvaliokunnan jäseniä kutsuttiin osallistumaan henkilökohtaisesti OECD:n verotusta käsittelevän korkean tason parlamenttien välisen työryhmän työhön; toteaa erityisvaliokunnan järjestäneen suljetuin ovin koordinaattoreiden kokouksia, joissa se kuuli Caymansaarten hallituksen edustajia, tutkivia journalisteja ja komission virkamiehiä; toteaa, että kaikki tämä toiminta on tuottanut runsaasti erittäin hyödyllistä tietoa käytännöistä ja verojärjestelmistä unionissa ja sen ulkopuolella ja auttanut selventämään joitakin tärkeitä kysymyksiä, mutta jotkin seikat ovat yhä vailla vastausta;

| BE. | huomauttaa, että vain neljä seitsemästä monikansallisesta yrityksestä vastasi myöntävästi ensimmäiseen kutsuun tulla valiokunnan jäsenten kuultavaksi (ks. liite 2). |
| --- | --- |

BE.

huomauttaa, että vain neljä seitsemästä monikansallisesta yrityksestä vastasi myöntävästi ensimmäiseen kutsuun tulla valiokunnan jäsenten kuultavaksi (ks. liite 2).

| BF. | toteaa, että komissio ja neuvosto kieltäytyvät edelleen hyväksymästä ehdotusta Euroopan parlamentin asetukseksi parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja että parlamentin erityis- ja tutkintavaliokunnilla on sen vuoksi edelleen riittämättömät toimivaltuudet verrattuna jäsenvaltioiden parlamenttien tai Yhdysvaltojen kongressin vastaaviin valiokuntiin eikä niillä ole esimerkiksi oikeutta kutsua todistajia tai panna täytäntöön oikeutta tutustua asiakirjoihin; |
| --- | --- |

BF.

toteaa, että komissio ja neuvosto kieltäytyvät edelleen hyväksymästä ehdotusta Euroopan parlamentin asetukseksi parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja että parlamentin erityis- ja tutkintavaliokunnilla on sen vuoksi edelleen riittämättömät toimivaltuudet verrattuna jäsenvaltioiden parlamenttien tai Yhdysvaltojen kongressin vastaaviin valiokuntiin eikä niillä ole esimerkiksi oikeutta kutsua todistajia tai panna täytäntöön oikeutta tutustua asiakirjoihin;

| BG. | ottaa huomioon, että neuvosto on viime aikoina useaan otteeseen hyväksynyt laaja-alaisia poliittisia kantoja verokysymyksissä jo ennalta ottamatta huomioon parlamentin kantoja tai edes odottamatta niitä; |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että neuvosto on viime aikoina useaan otteeseen hyväksynyt laaja-alaisia poliittisia kantoja verokysymyksissä jo ennalta ottamatta huomioon parlamentin kantoja tai edes odottamatta niitä;

Päätelmät ja suositukset

| 1. | palauttaa mieliin 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ja 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman päätelmät; |
| --- | --- |

1.

palauttaa mieliin 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ja 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman päätelmät;

Komission ja jäsenvaltioiden jatkotoimet

| 2. | pitää valitettavana, että 13 jäsenvaltiolla ei ole asianmukaisia sääntöjä osinkojen verottomaan läpivirtaukseen perustuvan aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi; pitää niin ikään valitettavana, että 13 jäsenvaltiota ei sovella minkäänlaista todellisen omistajan ja edunsaajan testiä hyväksyessään hakemuksen lähdeveron alentamisesta tai siitä vapauttamisesta; pitää myös valitettavana, että 14 jäsenvaltiolla ei toistaiseksi vieläkään ole ulkomaisia väliyhteisöjä koskevia sääntöjä, joilla estettäisiin aggressiivinen verosuunnittelu, ja että 25 jäsenvaltiolla ei ole sääntöjä, joilla torjuttaisiin paikallisen yrityksen erilainen verokohtelu toisessa valtiossa; pahoittelee sitä, että yksikään jäsenvaltio ei ole tähän mennessä vaatinut aggressiivisten verosuunnittelurakenteiden kieltämistä; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että 13 jäsenvaltiolla ei ole asianmukaisia sääntöjä osinkojen verottomaan läpivirtaukseen perustuvan aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi; pitää niin ikään valitettavana, että 13 jäsenvaltiota ei sovella minkäänlaista todellisen omistajan ja edunsaajan testiä hyväksyessään hakemuksen lähdeveron alentamisesta tai siitä vapauttamisesta; pitää myös valitettavana, että 14 jäsenvaltiolla ei toistaiseksi vieläkään ole ulkomaisia väliyhteisöjä koskevia sääntöjä, joilla estettäisiin aggressiivinen verosuunnittelu, ja että 25 jäsenvaltiolla ei ole sääntöjä, joilla torjuttaisiin paikallisen yrityksen erilainen verokohtelu toisessa valtiossa; pahoittelee sitä, että yksikään jäsenvaltio ei ole tähän mennessä vaatinut aggressiivisten verosuunnittelurakenteiden kieltämistä;

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota hyväksymään lisää lainsäädäntöehdotuksia yhteisöveron kierrosta, koska jäsenvaltioilla on varaa kiristää veronkierron vastaisia säännöksiään veropohjan rapautumisen estämiseksi; pitää erittäin valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole keskustelleet parlamentin suosituksista missään neuvoston työryhmässä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota hyväksymään lisää lainsäädäntöehdotuksia yhteisöveron kierrosta, koska jäsenvaltioilla on varaa kiristää veronkierron vastaisia säännöksiään veropohjan rapautumisen estämiseksi; pitää erittäin valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole keskustelleet parlamentin suosituksista missään neuvoston työryhmässä;

| 4. | suhtautuu myönteisesti komission 28. tammikuuta 2016 julkistamaan veronkierron vastaiseen toimenpidepakettiin sekä kaikkiin sen jälkeen annettuihin lainsäädäntöehdotuksiin ja tiedonantoihin (ks. mietinnön A8-0223/2016 liite 4); pitää myönteisenä, että neuvosto hyväksyi direktiivin hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin muuttamisesta, jotta voidaan ottaa käyttöön maakohtainen raportointi veroviranomaisille, mutta pitää valitettavana, että neuvosto ei odottanut parlamentin kantaa voidakseen ottaa sen huomioon ennen oman kantansa hyväksymistä eikä se ennakoinut komission osallistuvan tietojenvaihtoon; kehottaa neuvostoa omaksumaan yksimielisen ja kunnianhimoisen kannan veronkierron vastaiseen toimenpidepakettiin ja säätämään veron kiertämisen torjunnasta yhdessä ainoassa direktiivissä, jotta voidaan tehokkaasti toteuttaa OECD:n suositukset ja mennä niitä pidemmälle ja siten saavuttaa unionin pyrkimykset ja varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta sen sijaan, että niitä heikennettäisiin; pitää erittäin valitettavana, että nykyistä ehdotusta neuvoston kannaksi on heikennetty erityisesti jatkamalla korkovähennystä koskevien voimassa olevien sääntöjen soveltamista ja suppeammalla lähestymistavalla ulkomaisia väliyhteisöjä koskevaan sääntöön; on ilahtunut aloitteesta laatia tehokasta verotusta koskevan ulkoisen strategian yhteydessä unionin yhteinen määritelmä ja luettelo yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista; painottaa, että luettelon olisi perustuttava puolueettomiin, tyhjentäviin ja mitattavissa oleviin kriteereihin; muistuttaa, että tulevaisuudessa tarvitaan lisää sitovia toimia veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen torjumiseksi tehokkaasti ja järjestelmällisesti; |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti komission 28. tammikuuta 2016 julkistamaan veronkierron vastaiseen toimenpidepakettiin sekä kaikkiin sen jälkeen annettuihin lainsäädäntöehdotuksiin ja tiedonantoihin (ks. mietinnön A8-0223/2016 liite 4); pitää myönteisenä, että neuvosto hyväksyi direktiivin hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin muuttamisesta, jotta voidaan ottaa käyttöön maakohtainen raportointi veroviranomaisille, mutta pitää valitettavana, että neuvosto ei odottanut parlamentin kantaa voidakseen ottaa sen huomioon ennen oman kantansa hyväksymistä eikä se ennakoinut komission osallistuvan tietojenvaihtoon; kehottaa neuvostoa omaksumaan yksimielisen ja kunnianhimoisen kannan veronkierron vastaiseen toimenpidepakettiin ja säätämään veron kiertämisen torjunnasta yhdessä ainoassa direktiivissä, jotta voidaan tehokkaasti toteuttaa OECD:n suositukset ja mennä niitä pidemmälle ja siten saavuttaa unionin pyrkimykset ja varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta sen sijaan, että niitä heikennettäisiin; pitää erittäin valitettavana, että nykyistä ehdotusta neuvoston kannaksi on heikennetty erityisesti jatkamalla korkovähennystä koskevien voimassa olevien sääntöjen soveltamista ja suppeammalla lähestymistavalla ulkomaisia väliyhteisöjä koskevaan sääntöön; on ilahtunut aloitteesta laatia tehokasta verotusta koskevan ulkoisen strategian yhteydessä unionin yhteinen määritelmä ja luettelo yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista; painottaa, että luettelon olisi perustuttava puolueettomiin, tyhjentäviin ja mitattavissa oleviin kriteereihin; muistuttaa, että tulevaisuudessa tarvitaan lisää sitovia toimia veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen torjumiseksi tehokkaasti ja järjestelmällisesti;

| 5. | katsoo, että hallinnollista yhteistyötä koskeva direktiivi, johon on peräkkäin tehty monta tapauskohtaista, veropäätösten automaattista vaihtamista ja maakohtaista raportointia koskevaa muutosta, olisi nyt laadittava uudelleen kokonaisuudessaan, erityisesti tietojenvaihdon periaatteesta myönnettävien nykyisten poikkeusten vähentämiseksi ja lopulta niiden poistamiseksi mutta myös muista syistä; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että hallinnollista yhteistyötä koskeva direktiivi, johon on peräkkäin tehty monta tapauskohtaista, veropäätösten automaattista vaihtamista ja maakohtaista raportointia koskevaa muutosta, olisi nyt laadittava uudelleen kokonaisuudessaan, erityisesti tietojenvaihdon periaatteesta myönnettävien nykyisten poikkeusten vähentämiseksi ja lopulta niiden poistamiseksi mutta myös muista syistä;

| 6. | toistaa kantansa, että monikansallisten yritysten olisi julkaistava taseessaan selkeässä ja ymmärrettävässä muodossa kunkin sellaisen jäsenvaltion ja kolmannen maan osalta, johon ne ovat sijoittuneet, tietyt tiedot, kuten voitto tai tappio ennen veroja, vero toiminnan tuloksesta, työntekijämäärä ja toteutetut toimet; painottaa, että on tärkeää asettaa nämä tiedot yleisön saataville, mahdollisesti unionin laajuisen keskusrekisterin muodossa; |
| --- | --- |

6.

toistaa kantansa, että monikansallisten yritysten olisi julkaistava taseessaan selkeässä ja ymmärrettävässä muodossa kunkin sellaisen jäsenvaltion ja kolmannen maan osalta, johon ne ovat sijoittuneet, tietyt tiedot, kuten voitto tai tappio ennen veroja, vero toiminnan tuloksesta, työntekijämäärä ja toteutetut toimet; painottaa, että on tärkeää asettaa nämä tiedot yleisön saataville, mahdollisesti unionin laajuisen keskusrekisterin muodossa;

| 7. | kehottaa komissiota antamaan ennen vuoden 2016 loppua ehdotuksen yhteiseksi yhdistetyksi yhtiöveropohjaksi (CCCTB) ja liittämään siihen asianmukaisen ja reilun jakoperusteen, koska se olisi kattava ratkaisu, jonka avulla voidaan puuttua haitallisiin verokäytäntöihin unionissa, selkiyttää ja yksinkertaistaa tilannetta yritysten kannalta ja helpottaa rajatylittävää taloudellista toimintaa unionissa; pitää yhdistämistä tällaisen yhtiöveropohjan välttämättömänä osatekijänä; katsoo, että yhdistäminen olisi toteutettava mahdollisimman pian ja että mahdolliset välivaiheen järjestelmät, kuten pelkkä veropohjan yhdenmukaistaminen tappioiden kuittausmekanismin kanssa, voivat olla vain tilapäisiä; pitää täysimääräisen ja pakollisen yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan käyttöönottoa yhä kiireellisempänä; kehottaa jäsenvaltioita pääsemään nopeasti sopimukseen yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskevasta ehdotuksesta, kun se on annettu, ja panemaan sitten lainsäädännön pikaisesti täytäntöön; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että yhteisöverokantojen porsaanreiät ja eroavuudet sekä hallinnollisten käytäntöjen erot voivat luoda epätasapuoliset toimintaedellytykset ja aiheuttaa epäreilua verokilpailua unionissa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota antamaan ennen vuoden 2016 loppua ehdotuksen yhteiseksi yhdistetyksi yhtiöveropohjaksi (CCCTB) ja liittämään siihen asianmukaisen ja reilun jakoperusteen, koska se olisi kattava ratkaisu, jonka avulla voidaan puuttua haitallisiin verokäytäntöihin unionissa, selkiyttää ja yksinkertaistaa tilannetta yritysten kannalta ja helpottaa rajatylittävää taloudellista toimintaa unionissa; pitää yhdistämistä tällaisen yhtiöveropohjan välttämättömänä osatekijänä; katsoo, että yhdistäminen olisi toteutettava mahdollisimman pian ja että mahdolliset välivaiheen järjestelmät, kuten pelkkä veropohjan yhdenmukaistaminen tappioiden kuittausmekanismin kanssa, voivat olla vain tilapäisiä; pitää täysimääräisen ja pakollisen yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan käyttöönottoa yhä kiireellisempänä; kehottaa jäsenvaltioita pääsemään nopeasti sopimukseen yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskevasta ehdotuksesta, kun se on annettu, ja panemaan sitten lainsäädännön pikaisesti täytäntöön; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että yhteisöverokantojen porsaanreiät ja eroavuudet sekä hallinnollisten käytäntöjen erot voivat luoda epätasapuoliset toimintaedellytykset ja aiheuttaa epäreilua verokilpailua unionissa;

| 8. | suhtautuu myönteisesti komission 12. huhtikuuta 2016 antamaan ehdotukseen direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yritysten ja niiden tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden tuloverotietojen ilmoittamisesta ja yritysverotuksen avoimuuden lisäämisestä; pitää kuitenkin valitettavana, etteivät komission ehdotuksen soveltamisala, kriteerit ja kynnysarvot ole parlamentin aiemmin hyväksymien kantojen mukaisia eivätkä ne siksi olisi tehokkaita; |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti komission 12. huhtikuuta 2016 antamaan ehdotukseen direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse yritysten ja niiden tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden tuloverotietojen ilmoittamisesta ja yritysverotuksen avoimuuden lisäämisestä; pitää kuitenkin valitettavana, etteivät komission ehdotuksen soveltamisala, kriteerit ja kynnysarvot ole parlamentin aiemmin hyväksymien kantojen mukaisia eivätkä ne siksi olisi tehokkaita;

| 9. | pitää myönteisenä neuvostossa 8. joulukuuta 2015 saavutettua yksimielisyyttä veropäätöksiä koskevasta automaattisesta tietojenvaihdosta; pitää kuitenkin valitettavana, että neuvosto ei ottanut huomioon parlamentin suosituksia, jotka se esitti 20. lokakuuta 2015 antamassaan mietinnössä tällaista toimenpidettä koskevasta komission alkuperäisestä ehdotuksesta; painottaa, että komissiolla on oltava kattava pääsy unionin uuteen veropäätöstietokantaan; korostaa, että tarvitaan kattava ja tehokas tietokanta, joka sisältää kaikki veropäätökset, joilla on mahdollisesti rajatylittävä vaikutus; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan nopeasti käyttöön tarvittavan säädöskehyksen veropäätöksiä koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamiseksi; |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä neuvostossa 8. joulukuuta 2015 saavutettua yksimielisyyttä veropäätöksiä koskevasta automaattisesta tietojenvaihdosta; pitää kuitenkin valitettavana, että neuvosto ei ottanut huomioon parlamentin suosituksia, jotka se esitti 20. lokakuuta 2015 antamassaan mietinnössä tällaista toimenpidettä koskevasta komission alkuperäisestä ehdotuksesta; painottaa, että komissiolla on oltava kattava pääsy unionin uuteen veropäätöstietokantaan; korostaa, että tarvitaan kattava ja tehokas tietokanta, joka sisältää kaikki veropäätökset, joilla on mahdollisesti rajatylittävä vaikutus; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan nopeasti käyttöön tarvittavan säädöskehyksen veropäätöksiä koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamiseksi;

| 10. | tähdentää, että automaattinen tietojenvaihto tuottaa suuren määrän tietoa, joka on käsiteltävä, ja että kyseisten tietojen tietoteknistä käsittelyä koskevat kysymykset samoin kuin tietojen analysointiin tarvittavat henkilöresurssit on koordinoitava; kehottaa vahvistamaan komission roolia tässä työssä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan tarkasti ja noudattamaan täysin hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa kansallisella tasolla, jotta voidaan erityisesti selvittää, kuinka moni jäsenvaltio pyytää verotietoja kahdenvälisten verosopimusten perusteella tämän oikeusperustan sijasta; kehottaa jäsenvaltioita lujittamaan verohallintojaan riittävällä henkilöstömäärällä, jotta voidaan varmistaa verotulojen tehokas perintä ja puuttua haitallisiin verokäytäntöihin, sillä resurssipula ja henkilöstöleikkaukset yhdistettyinä riittävän koulutuksen, teknisten välineiden ja tutkintavaltuuksien puuttumiseen ovat vakavasti heikentäneet joidenkin jäsenvaltioiden verohallintoja; kehottaa jäsenvaltioita yhdistämään veroviranomaisten kanssa vaihdetut tiedot ja finanssialan valvonta- ja sääntelyviranomaisten kanssa vaihdetut tiedot; |
| --- | --- |

10.

tähdentää, että automaattinen tietojenvaihto tuottaa suuren määrän tietoa, joka on käsiteltävä, ja että kyseisten tietojen tietoteknistä käsittelyä koskevat kysymykset samoin kuin tietojen analysointiin tarvittavat henkilöresurssit on koordinoitava; kehottaa vahvistamaan komission roolia tässä työssä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan tarkasti ja noudattamaan täysin hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa kansallisella tasolla, jotta voidaan erityisesti selvittää, kuinka moni jäsenvaltio pyytää verotietoja kahdenvälisten verosopimusten perusteella tämän oikeusperustan sijasta; kehottaa jäsenvaltioita lujittamaan verohallintojaan riittävällä henkilöstömäärällä, jotta voidaan varmistaa verotulojen tehokas perintä ja puuttua haitallisiin verokäytäntöihin, sillä resurssipula ja henkilöstöleikkaukset yhdistettyinä riittävän koulutuksen, teknisten välineiden ja tutkintavaltuuksien puuttumiseen ovat vakavasti heikentäneet joidenkin jäsenvaltioiden verohallintoja; kehottaa jäsenvaltioita yhdistämään veroviranomaisten kanssa vaihdetut tiedot ja finanssialan valvonta- ja sääntelyviranomaisten kanssa vaihdetut tiedot;

| 11. | on tyytyväinen Ranskan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan 12. toukokuuta 2016 antamaan ilmoitukseen, että ne perustavat julkiset rekisterit yritysten todellisista omistajista ja edunsaajista; on ilahtunut Ranskan sitoutumisesta julkisen trustirekisterin perustamiseen; tukee Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitoutumisessa siihen, että se velvoittaa ulkomaiset yritykset joko ostamaan maasta kiinteistön tai tekemään kanssaan sopimuksen, jossa ilmoitetaan niiden todellinen omistaja ja edunsaaja; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tekemään vastaavia aloitteita; |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen Ranskan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan 12. toukokuuta 2016 antamaan ilmoitukseen, että ne perustavat julkiset rekisterit yritysten todellisista omistajista ja edunsaajista; on ilahtunut Ranskan sitoutumisesta julkisen trustirekisterin perustamiseen; tukee Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitoutumisessa siihen, että se velvoittaa ulkomaiset yritykset joko ostamaan maasta kiinteistön tai tekemään kanssaan sopimuksen, jossa ilmoitetaan niiden todellinen omistaja ja edunsaaja; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tekemään vastaavia aloitteita;

| 12. | pitää valitettavana, että uuteen OECD:n globaaliin standardiin automaattista tietojenvaihtoa varten ei sisälly siirtymäaikaa kehitysmaita varten ja että standardin vastavuoroisuuden vuoksi ne maat, joilla on yhä heikot valmiudet ottaa käyttöön tarvittava infrastruktuuri vaadittujen tietojen keräämiseksi, hallinnoimiseksi ja jakamiseksi, voivat käytännössä jäädä sen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

12.

pitää valitettavana, että uuteen OECD:n globaaliin standardiin automaattista tietojenvaihtoa varten ei sisälly siirtymäaikaa kehitysmaita varten ja että standardin vastavuoroisuuden vuoksi ne maat, joilla on yhä heikot valmiudet ottaa käyttöön tarvittava infrastruktuuri vaadittujen tietojen keräämiseksi, hallinnoimiseksi ja jakamiseksi, voivat käytännössä jäädä sen ulkopuolelle;

| 13. | toteaa, että yhteinen siirtohinnoittelufoorumi on sisällyttänyt työohjelmaansa vuosiksi 2014–2019 hyvien käytäntöjen kehittämisen sen varmistamiseksi, että OECD:n asiaa koskevissa ohjeissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet; panee merkille, että komissio seuraa työn edistymistä; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että yhteinen siirtohinnoittelufoorumi on sisällyttänyt työohjelmaansa vuosiksi 2014–2019 hyvien käytäntöjen kehittämisen sen varmistamiseksi, että OECD:n asiaa koskevissa ohjeissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet; panee merkille, että komissio seuraa työn edistymistä;

| 14. | korostaa, että 70 prosenttia voitonsiirroista tapahtuu siirtohinnoittelun avulla ja että paras tapa puuttua tähän on hyväksyä täysimääräinen yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja; kehottaa komissiota silti esittämään konkreettisen lainsäädäntöehdotuksen siirtohinnoittelusta ottaen huomioon vuonna 2010 annetut siirtohinnoittelua koskevat OECD:n toimintaohjeet monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten; korostaa lisäksi, että saatetaan tarvita lisätoimia, jotta voidaan hillitä unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä BEPS-riskejä, jotka johtuvat siirtohinnoittelukehyksestä, erityisesti aineettomien hyödykkeiden hinnoittelusta, ja että olisi tutkittava aktiivisesti globaaleja vaihtoehtoja nykyiselle markkinaehtoperiaatteelle ja testattava, onko niillä mahdollista varmistaa reilumpi ja tehokkaampi globaali verojärjestelmä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että 70 prosenttia voitonsiirroista tapahtuu siirtohinnoittelun avulla ja että paras tapa puuttua tähän on hyväksyä täysimääräinen yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja; kehottaa komissiota silti esittämään konkreettisen lainsäädäntöehdotuksen siirtohinnoittelusta ottaen huomioon vuonna 2010 annetut siirtohinnoittelua koskevat OECD:n toimintaohjeet monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten; korostaa lisäksi, että saatetaan tarvita lisätoimia, jotta voidaan hillitä unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä BEPS-riskejä, jotka johtuvat siirtohinnoittelukehyksestä, erityisesti aineettomien hyödykkeiden hinnoittelusta, ja että olisi tutkittava aktiivisesti globaaleja vaihtoehtoja nykyiselle markkinaehtoperiaatteelle ja testattava, onko niillä mahdollista varmistaa reilumpi ja tehokkaampi globaali verojärjestelmä;

| 15. | pitää myönteisenä, että kilpailusta vastaava komission jäsen Margrethe Vestager totesi siirtohinnoittelun erityiseksi painopisteeksi valtiontukitapauksissa, koska sen on raportoitu olevan yleisesti käytetty väline monikansallisten yritysten verovilppi- tai veronkiertojärjestelyissä, kuten konsernien sisäisissä lainoissa; toteaa, että verotukseen liittyvän valtiontuen määrittelystä ja sääntelystä ei tällä hetkellä ole olemassa ohjeita, mutta tämäntyyppinen valtiontuki on osoittautunut huolestuttavaksi veronkierron välineeksi; kehottaa komissiota luomaan ohjeita ja vahvistamaan selkeitä kriteereitä, jotta voidaan määritellä paremmin siirtohinnoittelun rajat ja siten arvioida paremmin valtiontukitapauksia; tukee komission tutkintojen päätelmiä Starbucksin, Fiatin ja Amazonin tapauksessa; korostaa tarvetta antaa komissiolle oikeus tutustua kaikkiin asiaa koskeviin tietoihin; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä, että kilpailusta vastaava komission jäsen Margrethe Vestager totesi siirtohinnoittelun erityiseksi painopisteeksi valtiontukitapauksissa, koska sen on raportoitu olevan yleisesti käytetty väline monikansallisten yritysten verovilppi- tai veronkiertojärjestelyissä, kuten konsernien sisäisissä lainoissa; toteaa, että verotukseen liittyvän valtiontuen määrittelystä ja sääntelystä ei tällä hetkellä ole olemassa ohjeita, mutta tämäntyyppinen valtiontuki on osoittautunut huolestuttavaksi veronkierron välineeksi; kehottaa komissiota luomaan ohjeita ja vahvistamaan selkeitä kriteereitä, jotta voidaan määritellä paremmin siirtohinnoittelun rajat ja siten arvioida paremmin valtiontukitapauksia; tukee komission tutkintojen päätelmiä Starbucksin, Fiatin ja Amazonin tapauksessa; korostaa tarvetta antaa komissiolle oikeus tutustua kaikkiin asiaa koskeviin tietoihin;

| 16. | pitää valitettavana, että monet kuultavana olleet monikansalliset yritykset eivät ole selväsanaisesti tuominneet veronkiertokäytäntöjä ja aggressiivista verosuunnittelua; painottaa, että monikansalliset yritykset voivat helposti myöntää keinotekoisia konsernien sisäisiä lainoja aggressiivista verosuunnittelua varten; painottaa, että tällaisen velkarahoituksen suosiminen on veronmaksajien ja rahoitusvakauden kannalta haitallista; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita poistamaan verolainsäädännöstään velkarahoituksen edullisen verokohtelun; |
| --- | --- |

16.

pitää valitettavana, että monet kuultavana olleet monikansalliset yritykset eivät ole selväsanaisesti tuominneet veronkiertokäytäntöjä ja aggressiivista verosuunnittelua; painottaa, että monikansalliset yritykset voivat helposti myöntää keinotekoisia konsernien sisäisiä lainoja aggressiivista verosuunnittelua varten; painottaa, että tällaisen velkarahoituksen suosiminen on veronmaksajien ja rahoitusvakauden kannalta haitallista; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita poistamaan verolainsäädännöstään velkarahoituksen edullisen verokohtelun;

| 17. | korostaa, että väärinkäytösten paljastajien toiminta on ratkaisevaa verovilpin ja veronkierron laajuuden paljastamiseksi ja että siksi heidän suojelunsa on turvattava oikeudellisesti ja sitä on lujitettava koko unionissa; panee merkille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Euroopan neuvoston toiminnan tässä asiassa; katsoo, että tuomioistuinten ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava oikeutettujen liikesalaisuuksien suoja estämättä, haittaamatta tai typistämättä kuitenkaan millään tavoin väärinkäytösten paljastajien ja toimittajien mahdollisuuksia dokumentoida ja paljastaa laittomia, epäoikeudenmukaisia tai haitallisia käytäntöjä, kun tämä on selvästi ja ylivoimaisesti yleisen edun mukaista; pitää valitettavana, ettei komissio aio ryhtyä pikaisesti toimiin asiassa ottaen huomioon aivan hiljattain tehdyt väärinkäytösten paljastajien merkittävät paljastukset, joihin viitataan yleisesti LuxLeaks-tietovuotona ja Panama-papereina; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että väärinkäytösten paljastajien toiminta on ratkaisevaa verovilpin ja veronkierron laajuuden paljastamiseksi ja että siksi heidän suojelunsa on turvattava oikeudellisesti ja sitä on lujitettava koko unionissa; panee merkille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Euroopan neuvoston toiminnan tässä asiassa; katsoo, että tuomioistuinten ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava oikeutettujen liikesalaisuuksien suoja estämättä, haittaamatta tai typistämättä kuitenkaan millään tavoin väärinkäytösten paljastajien ja toimittajien mahdollisuuksia dokumentoida ja paljastaa laittomia, epäoikeudenmukaisia tai haitallisia käytäntöjä, kun tämä on selvästi ja ylivoimaisesti yleisen edun mukaista; pitää valitettavana, ettei komissio aio ryhtyä pikaisesti toimiin asiassa ottaen huomioon aivan hiljattain tehdyt väärinkäytösten paljastajien merkittävät paljastukset, joihin viitataan yleisesti LuxLeaks-tietovuotona ja Panama-papereina;

| 18. | on ilahtunut siitä, että komissio on käynnistänyt julkisen kuulemisen kaksinkertaista verotusta koskevien riitojenratkaisumekanismien parantamisesta; painottaa, että selkeän aikataulun asettaminen riitojenratkaisumenettelyille on järjestelmien tehokkuuden lisäämisen kannalta ratkaisevaa; |
| --- | --- |

18.

on ilahtunut siitä, että komissio on käynnistänyt julkisen kuulemisen kaksinkertaista verotusta koskevien riitojenratkaisumekanismien parantamisesta; painottaa, että selkeän aikataulun asettaminen riitojenratkaisumenettelyille on järjestelmien tehokkuuden lisäämisen kannalta ratkaisevaa;

| 19. | on tyytyväinen tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta annettuun tiedonantoon, jossa Euroopan investointipankkia (EIP) vaaditaan sisällyttämään hyvää hallintotapaa koskevat vaatimukset kaikkiin sen valittujen rahoituksen välittäjien kanssa tekemiin sopimuksiin; kehottaa EIP:tä vahvistamaan vastuullista verotusta koskevan uuden toimintapolitiikan ottaen lähtökohdaksi yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan toimintapolitiikkansa tarkastelun vuonna 2016 tiiviissä vuoropuhelussa kansalaisyhteiskunnan kanssa; toistaa kantanaan, että EIP:n olisi vahvistettava due diligence -prosessiaan, jotta voitaisiin parantaa todellisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen laatua ja estää tehokkaammin transaktiot sellaisten rahoituksen välittäjien kanssa, joista on huonoja kokemuksia avoimuuden, petosten, korruption, järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun tai haitallisten sosiaalisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten yhteydessä tai jotka on rekisteröity offshore-rahoituskeskuksiin tai veroparatiiseihin tai jotka käyttävät aggressiivista verosuunnittelua; |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta annettuun tiedonantoon, jossa Euroopan investointipankkia (EIP) vaaditaan sisällyttämään hyvää hallintotapaa koskevat vaatimukset kaikkiin sen valittujen rahoituksen välittäjien kanssa tekemiin sopimuksiin; kehottaa EIP:tä vahvistamaan vastuullista verotusta koskevan uuden toimintapolitiikan ottaen lähtökohdaksi yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan toimintapolitiikkansa tarkastelun vuonna 2016 tiiviissä vuoropuhelussa kansalaisyhteiskunnan kanssa; toistaa kantanaan, että EIP:n olisi vahvistettava due diligence -prosessiaan, jotta voitaisiin parantaa todellisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen laatua ja estää tehokkaammin transaktiot sellaisten rahoituksen välittäjien kanssa, joista on huonoja kokemuksia avoimuuden, petosten, korruption, järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun tai haitallisten sosiaalisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten yhteydessä tai jotka on rekisteröity offshore-rahoituskeskuksiin tai veroparatiiseihin tai jotka käyttävät aggressiivista verosuunnittelua;

| 20. | kehottaa komissiota esittämään selkeää lainsäädäntöä ”taloudellisen sisällön”, ”arvonmuodostuksen” ja ”kiinteän toimipaikan” määrittelemiseksi, jotta voidaan puuttua erityisesti postilaatikkoyrityksiä koskevaan kysymykseen; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota esittämään selkeää lainsäädäntöä ”taloudellisen sisällön”, ”arvonmuodostuksen” ja ”kiinteän toimipaikan” määrittelemiseksi, jotta voidaan puuttua erityisesti postilaatikkoyrityksiä koskevaan kysymykseen;

Yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden musta lista ja niille määrättävät konkreettiset seuraamukset sekä lähdevero

| 21. | toteaa, että komission toistaiseksi ainoa konkreettinen yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita, merentakaiset alueet mukaan luettuina, koskeva aloite on tehokasta verotusta koskeva ulkoinen strategia; panee merkille, että OECD:n kriteerit yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luetteloimiseksi ovat tähän mennessä osoittautuneet tehottomiksi pyrittäessä torjumaan tätä ongelmaa eivätkä ne ole toimineet pelotteena; korostaa, että edelleenkin on kolmansia maita, jotka suojelevat laittomasti hankittua omaisuutta, mikä estää unionin viranomaisia perimästä sitä takaisin; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että komission toistaiseksi ainoa konkreettinen yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita, merentakaiset alueet mukaan luettuina, koskeva aloite on tehokasta verotusta koskeva ulkoinen strategia; panee merkille, että OECD:n kriteerit yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luetteloimiseksi ovat tähän mennessä osoittautuneet tehottomiksi pyrittäessä torjumaan tätä ongelmaa eivätkä ne ole toimineet pelotteena; korostaa, että edelleenkin on kolmansia maita, jotka suojelevat laittomasti hankittua omaisuutta, mikä estää unionin viranomaisia perimästä sitä takaisin;

| 22. | kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian yhteisen unionin määritelmän ja luettelon yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista (niin kutsuttu veroparatiisien musta lista) sellaisten vakaiden, avointen ja objektiivisten kriteerien perusteella, joihin kuuluvat OECD:n suositusten, verotuksen avoimuutta koskevien toimenpiteiden, BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteiden ja automaattista tietojenvaihtoa koskevien standardien täytäntöönpano, aktiivisten haitallisten verokäytäntöjen olemassaolo, ulkomailla asuville yksityis- tai oikeushenkilöille myönnetyt edut, taloudellista sisältöä koskevan vaatimuksen puuttuminen sekä oikeushenkilöiden (kuten trustien, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja säätiöiden) yritysrakenteen taikka omaisuuden omistusoikeuden tai oikeuksien käyttöoikeuden ilmoittamatta jättäminen, ja pitää myönteisenä komission aikomusta päästä sopimukseen tällaisesta luettelosta seuraavan puolen vuoden aikana; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään sopimuksen vuoden 2016 loppuun mennessä; katsoo, että ennen luetteloon ottamista tarvitaan rakentavaan vuoropuheluun perustuva eskalointimenettely sen lainkäyttöalueen kanssa, jolla on havaittu puutteita, jotta prosessilla on myös ennaltaehkäisevä vaikutus; katsoo, että olisi otettava käyttöön mekanismi, jotta luettelosta voidaan poistaa lainkäyttöalueita, jos ja sitten kun vaatimuksia noudatetaan; katsoo, että arviointi olisi ulotettava koskemaan myös OECD:n jäseniä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian yhteisen unionin määritelmän ja luettelon yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista (niin kutsuttu veroparatiisien musta lista) sellaisten vakaiden, avointen ja objektiivisten kriteerien perusteella, joihin kuuluvat OECD:n suositusten, verotuksen avoimuutta koskevien toimenpiteiden, BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteiden ja automaattista tietojenvaihtoa koskevien standardien täytäntöönpano, aktiivisten haitallisten verokäytäntöjen olemassaolo, ulkomailla asuville yksityis- tai oikeushenkilöille myönnetyt edut, taloudellista sisältöä koskevan vaatimuksen puuttuminen sekä oikeushenkilöiden (kuten trustien, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja säätiöiden) yritysrakenteen taikka omaisuuden omistusoikeuden tai oikeuksien käyttöoikeuden ilmoittamatta jättäminen, ja pitää myönteisenä komission aikomusta päästä sopimukseen tällaisesta luettelosta seuraavan puolen vuoden aikana; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään sopimuksen vuoden 2016 loppuun mennessä; katsoo, että ennen luetteloon ottamista tarvitaan rakentavaan vuoropuheluun perustuva eskalointimenettely sen lainkäyttöalueen kanssa, jolla on havaittu puutteita, jotta prosessilla on myös ennaltaehkäisevä vaikutus; katsoo, että olisi otettava käyttöön mekanismi, jotta luettelosta voidaan poistaa lainkäyttöalueita, jos ja sitten kun vaatimuksia noudatetaan; katsoo, että arviointi olisi ulotettava koskemaan myös OECD:n jäseniä;

| 23. | kehottaa luomaan mustalle listalle otetuille yhteistyöhaluttomille lainkäyttöalueille määrättäville seuraamuksille konkreettiset unionin sääntelypuitteet, joihin sisältyy muun muassa mahdollisuus vapaakauppasopimusten tarkasteluun ja viimeisenä keinona niiden soveltamisen keskeyttämiseen, kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten soveltamisen keskeyttämiseen ja unionin varojen saannin kieltämiseen; huomauttaa, että seuraamusten tarkoituksena on saada aikaan muutoksia kyseisten lainkäyttöalueiden lainsäädäntöön; kehottaa soveltamaan seuraamuksia myös yrityksiin, pankkeihin, tili- ja asianajotoimistoihin sekä veroneuvojiin, joiden on osoitettu osallistuneen laittomaan, haitalliseen tai epäoikeudenmukaiseen toimintaan tällaisten lainkäyttöalueiden kanssa tai helpottaneen laittomia, haitallisia tai epäoikeudenmukaisia yhteisöverojärjestelyjä hyödyntäen oikeudellisia välineitä kyseisillä lainkäyttöalueilla sijaitsevien oikeushenkilöiden kanssa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa luomaan mustalle listalle otetuille yhteistyöhaluttomille lainkäyttöalueille määrättäville seuraamuksille konkreettiset unionin sääntelypuitteet, joihin sisältyy muun muassa mahdollisuus vapaakauppasopimusten tarkasteluun ja viimeisenä keinona niiden soveltamisen keskeyttämiseen, kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten soveltamisen keskeyttämiseen ja unionin varojen saannin kieltämiseen; huomauttaa, että seuraamusten tarkoituksena on saada aikaan muutoksia kyseisten lainkäyttöalueiden lainsäädäntöön; kehottaa soveltamaan seuraamuksia myös yrityksiin, pankkeihin, tili- ja asianajotoimistoihin sekä veroneuvojiin, joiden on osoitettu osallistuneen laittomaan, haitalliseen tai epäoikeudenmukaiseen toimintaan tällaisten lainkäyttöalueiden kanssa tai helpottaneen laittomia, haitallisia tai epäoikeudenmukaisia yhteisöverojärjestelyjä hyödyntäen oikeudellisia välineitä kyseisillä lainkäyttöalueilla sijaitsevien oikeushenkilöiden kanssa;

| 24. | kehottaa komissiota laatimaan sitovaa lainsäädäntöä, jolla kielletään kaikkia unionin toimielimiä avaamasta tilejä tai toimimasta lainkäyttöalueilla, jotka on otettu yhteiseen unionin luetteloon yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota laatimaan sitovaa lainsäädäntöä, jolla kielletään kaikkia unionin toimielimiä avaamasta tilejä tai toimimasta lainkäyttöalueilla, jotka on otettu yhteiseen unionin luetteloon yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista;

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita neuvottelemaan uudelleen kahdenväliset verosopimuksensa kolmansien maiden kanssa monenvälisen välineen avulla, jotta niihin voidaan sisällyttää riittävän tehokkaat väärinkäytösten vastaiset lausekkeet ja siten torjua sopimuskeinottelua, mukaan luettuina verotusoikeuksien jakaminen lähde- ja kotipaikkavaltioiden välillä taloudellisen sisällön perusteella sekä kiinteän toimipaikan asianmukainen määritelmä; korostaa lisäksi, että tämä prosessi nopeutuisi huomattavasti, jos jäsenvaltiot antaisivat komissiolle valtuudet neuvotella kyseisistä verosopimuksista unionin puolesta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kehitysmaiden reilun kohtelun tällaisista sopimuksista neuvoteltaessa; |
| --- | --- |

25.

kehottaa jäsenvaltioita neuvottelemaan uudelleen kahdenväliset verosopimuksensa kolmansien maiden kanssa monenvälisen välineen avulla, jotta niihin voidaan sisällyttää riittävän tehokkaat väärinkäytösten vastaiset lausekkeet ja siten torjua sopimuskeinottelua, mukaan luettuina verotusoikeuksien jakaminen lähde- ja kotipaikkavaltioiden välillä taloudellisen sisällön perusteella sekä kiinteän toimipaikan asianmukainen määritelmä; korostaa lisäksi, että tämä prosessi nopeutuisi huomattavasti, jos jäsenvaltiot antaisivat komissiolle valtuudet neuvotella kyseisistä verosopimuksista unionin puolesta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kehitysmaiden reilun kohtelun tällaisista sopimuksista neuvoteltaessa;

| 26. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen jäsenvaltioiden perimästä unionin laajuisesta lähdeverosta sen varmistamiseksi, että unionissa syntyneitä voittoja verotetaan ainakin kerran, ennen kuin ne poistuvat unionista; toteaa, että tällaiseen ehdotukseen olisi sisällytettävä palautusjärjestelmä kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi; painottaa, että tällaisessa yleisessä lähdeverojärjestelmässä, joka perustuu hyvitysmenetelmään, on se hyvä puoli, että siten estetään kaksinkertainen verottamatta jääminen sekä veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot ilman kaksinkertaisen verotuksen mahdollisuutta; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen jäsenvaltioiden perimästä unionin laajuisesta lähdeverosta sen varmistamiseksi, että unionissa syntyneitä voittoja verotetaan ainakin kerran, ennen kuin ne poistuvat unionista; toteaa, että tällaiseen ehdotukseen olisi sisällytettävä palautusjärjestelmä kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi; painottaa, että tällaisessa yleisessä lähdeverojärjestelmässä, joka perustuu hyvitysmenetelmään, on se hyvä puoli, että siten estetään kaksinkertainen verottamatta jääminen sekä veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot ilman kaksinkertaisen verotuksen mahdollisuutta;

| 27. | pitää valitettavana, että Andorra ja Monaco sitoutuivat automaattiseen tietojenvaihtoon vuodesta 2018 eivätkä vuodesta 2017 alkaen; huomauttaa, että jotkin yhteistyöhaluttomat lainkäyttöalueet, kuten Andorra, noudattavat tietojenvaihtoa koskevia standardeja mutta ovat muuttumassa alhaisen verokannan lainkäyttöalueiksi; on huolestunut siitä, että Andorran ja Espanjan välisessä kaksinkertaista verotusta koskevassa sopimuksessa ei tällä hetkellä varmisteta tuloksellista automaattista tietojenvaihtoa; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti, miten jäsenvaltioiden entisten tai nykyisten yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden kanssa allekirjoittamiin sopimuksiin sisältyvää automaattista tietojenvaihtoa sovelletaan käytännössä; |
| --- | --- |

27.

pitää valitettavana, että Andorra ja Monaco sitoutuivat automaattiseen tietojenvaihtoon vuodesta 2018 eivätkä vuodesta 2017 alkaen; huomauttaa, että jotkin yhteistyöhaluttomat lainkäyttöalueet, kuten Andorra, noudattavat tietojenvaihtoa koskevia standardeja mutta ovat muuttumassa alhaisen verokannan lainkäyttöalueiksi; on huolestunut siitä, että Andorran ja Espanjan välisessä kaksinkertaista verotusta koskevassa sopimuksessa ei tällä hetkellä varmisteta tuloksellista automaattista tietojenvaihtoa; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti, miten jäsenvaltioiden entisten tai nykyisten yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden kanssa allekirjoittamiin sopimuksiin sisältyvää automaattista tietojenvaihtoa sovelletaan käytännössä;

| 28. | ottaa esille unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden verokohtelun eroavuudet, jotka liittyvät yhteisöjen nimeämiseen, joka johtaa kaksinkertaiseen verottamatta jäämiseen, ja katsoo, että näitä eroavuuksia olisi torjuttava vaikuttavasti unionin sääntelyllä veronkierron vastaiseen toimenpidepakettiin liittyvien komission ehdotusten lisäksi; |
| --- | --- |

28.

ottaa esille unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden verokohtelun eroavuudet, jotka liittyvät yhteisöjen nimeämiseen, joka johtaa kaksinkertaiseen verottamatta jäämiseen, ja katsoo, että näitä eroavuuksia olisi torjuttava vaikuttavasti unionin sääntelyllä veronkierron vastaiseen toimenpidepakettiin liittyvien komission ehdotusten lisäksi;

Patentti-, tietämys- ja T&K-boksit

| 29. | toteaa, että toistaiseksi patentti-, tietämys- ja T&K-boksit eivät ole osoittautuneet niin tehokkaiksi keinoiksi edistää innovointia unionissa kuin niiden olisi pitänyt olla; pitää valitettavana, että sen sijaan monikansalliset yritykset käyttävät niitä voitonsiirtoihin aggressiivisten verosuunnittelujärjestelyjen avulla, ja mainitsee näistä esimerkkinä hyvin tunnetut double Irish- ja Dutch sandwich -järjestelyt; katsoo, että patenttiboksit ovat vääränlainen ja tehoton väline taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen; tähdentää, että T&K-toimintaa voidaan edistää laajemmilla politiikkatoimilla, joilla edistetään pitkän aikavälin innovointia ja riippumatonta tutkimusta, sekä avustuksilla, joita olisi suosittava patenttibokseihin verrattuna, koska niillä on pienempi riski tulla käytetyksi veronkiertojärjestelyissä; toteaa, että patenttiboksien ja T&K-toiminnan välinen yhteys on usein mielivaltainen ja että nykyiset mallit johtavat kisaan monikansallisten yritysten pienimmästä tosiasiallisesta verotuksesta; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että toistaiseksi patentti-, tietämys- ja T&K-boksit eivät ole osoittautuneet niin tehokkaiksi keinoiksi edistää innovointia unionissa kuin niiden olisi pitänyt olla; pitää valitettavana, että sen sijaan monikansalliset yritykset käyttävät niitä voitonsiirtoihin aggressiivisten verosuunnittelujärjestelyjen avulla, ja mainitsee näistä esimerkkinä hyvin tunnetut double Irish- ja Dutch sandwich -järjestelyt; katsoo, että patenttiboksit ovat vääränlainen ja tehoton väline taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen; tähdentää, että T&K-toimintaa voidaan edistää laajemmilla politiikkatoimilla, joilla edistetään pitkän aikavälin innovointia ja riippumatonta tutkimusta, sekä avustuksilla, joita olisi suosittava patenttibokseihin verrattuna, koska niillä on pienempi riski tulla käytetyksi veronkiertojärjestelyissä; toteaa, että patenttiboksien ja T&K-toiminnan välinen yhteys on usein mielivaltainen ja että nykyiset mallit johtavat kisaan monikansallisten yritysten pienimmästä tosiasiallisesta verotuksesta;

| 30. | pitää valitettavana, että tietyt jäsenvaltiot ovat varsinkin käytännesääntötyöryhmässä toistaiseksi sivuuttaneet tämän asian ja niiden on vielä esitettävä sopiva aikataulu sen ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

30.

pitää valitettavana, että tietyt jäsenvaltiot ovat varsinkin käytännesääntötyöryhmässä toistaiseksi sivuuttaneet tämän asian ja niiden on vielä esitettävä sopiva aikataulu sen ratkaisemiseksi;

| 31. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia patenttibokseja koskevaksi sitovaksi unionin lainsäädännöksi, joka menee OECD:n muutettua nexus-lähestymistapaa pidemmälle ja jossa ratkaistaan sen heikkoudet, jotta voidaan estää patenttiboksien väärinkäyttö veronkiertoon ja varmistaa, että ne liittyvät aitoon taloudelliseen toimintaan, jos ja kun niitä käytetään; painottaa, että komission ehdotusta olisi sovellettava kaikkiin jäsenvaltioissa käyttöön otettuihin uusiin patenttibokseihin ja että kaikkia nykyisiä, vielä voimassa olevia patenttibokseja olisi mukautettava vastaavasti; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia patenttibokseja koskevaksi sitovaksi unionin lainsäädännöksi, joka menee OECD:n muutettua nexus-lähestymistapaa pidemmälle ja jossa ratkaistaan sen heikkoudet, jotta voidaan estää patenttiboksien väärinkäyttö veronkiertoon ja varmistaa, että ne liittyvät aitoon taloudelliseen toimintaan, jos ja kun niitä käytetään; painottaa, että komission ehdotusta olisi sovellettava kaikkiin jäsenvaltioissa käyttöön otettuihin uusiin patenttibokseihin ja että kaikkia nykyisiä, vielä voimassa olevia patenttibokseja olisi mukautettava vastaavasti;

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään korko- ja rojaltidirektiiviin sekä emo-tytäryhtiödirektiiviin tosiasiallista vähimmäisverotusta koskevan lausekkeen ja varmistamaan, ettei poikkeuksia myönnetä neuvostossa; |
| --- | --- |

32.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään korko- ja rojaltidirektiiviin sekä emo-tytäryhtiödirektiiviin tosiasiallista vähimmäisverotusta koskevan lausekkeen ja varmistamaan, ettei poikkeuksia myönnetä neuvostossa;

Pankit, veroneuvojat ja välittäjät

| 33. | pitää erittäin valitettavana, että eräillä pankeilla, veroneuvojilla, asianajo- ja tilitoimistoilla sekä muilla välittäjillä on ollut keskeinen rooli suunniteltaessa niiden asiakkaille aggressiivisia verosuunnittelujärjestelyjä ja että ne ovat myös auttaneet kansallisia hallituksia suunnittelemaan verosääntöjä ja -lakeja, mikä on aiheuttanut merkittävän eturistiriidan; |
| --- | --- |

33.

pitää erittäin valitettavana, että eräillä pankeilla, veroneuvojilla, asianajo- ja tilitoimistoilla sekä muilla välittäjillä on ollut keskeinen rooli suunniteltaessa niiden asiakkaille aggressiivisia verosuunnittelujärjestelyjä ja että ne ovat myös auttaneet kansallisia hallituksia suunnittelemaan verosääntöjä ja -lakeja, mikä on aiheuttanut merkittävän eturistiriidan;

| 34. | on huolestunut rahoituslaitosten sekä neuvonantajien ja asianajotoimistojen puutteellisesta avoimuudesta ja riittämättömästä dokumentoinnista, jotka liittyvät tiettyihin vero- ja finanssineuvojien ja oikeudellisten neuvojien suosittelemiin yritysten omistajuus- ja hallintamalleihin ja jotka vahvistettiin äskettäisissä Panama-papereihin liittyvissä paljastuksissa; suosittaa, että pöytälaatikkoyrityksiä koskevaan ongelmaan puututaan vahvistamalla yksityisyritysten perustamista koskevia avoimuusvaatimuksia; |
| --- | --- |

34.

on huolestunut rahoituslaitosten sekä neuvonantajien ja asianajotoimistojen puutteellisesta avoimuudesta ja riittämättömästä dokumentoinnista, jotka liittyvät tiettyihin vero- ja finanssineuvojien ja oikeudellisten neuvojien suosittelemiin yritysten omistajuus- ja hallintamalleihin ja jotka vahvistettiin äskettäisissä Panama-papereihin liittyvissä paljastuksissa; suosittaa, että pöytälaatikkoyrityksiä koskevaan ongelmaan puututaan vahvistamalla yksityisyritysten perustamista koskevia avoimuusvaatimuksia;

| 35. | on huolestunut kansallisten verohallintojen puutteellisesta avoimuudesta ja riittämättömästä dokumentoinnista, jotka koskevat siirtohinnoittelupäätösten, patenttiboksien, veropäätösten ja muiden harkinnanvaraiseen yhteisöverotukseen liittyvien tekijöiden vaikutuksia kilpailuun; |
| --- | --- |

35.

on huolestunut kansallisten verohallintojen puutteellisesta avoimuudesta ja riittämättömästä dokumentoinnista, jotka koskevat siirtohinnoittelupäätösten, patenttiboksien, veropäätösten ja muiden harkinnanvaraiseen yhteisöverotukseen liittyvien tekijöiden vaikutuksia kilpailuun;

| 36. | kehottaa vahvistamaan olemassa olevia veroneuvonta-alan käytännesääntöjä ja erityisesti ottamaan huomioon mahdolliset eturistiriidat siten, että ne tuodaan julki selkeästi ja ymmärrettävästi; kehottaa komissiota ehdottamaan unionin käytännesääntöjä kaikille neuvontapalveluille, jotta mahdolliset eturistiriitatilanteet voidaan tuoda selkeästi julki; katsoo, että tähän olisi sisällyttävä veroneuvojia koskeva unionin yhteensopimattomuusjärjestelmä, jotta voidaan estää eturistiriidat heidän tarjotessaan neuvontaa sekä julkiselle että yksityiselle sektorille ja estää muut eturistiriidat; |
| --- | --- |

36.

kehottaa vahvistamaan olemassa olevia veroneuvonta-alan käytännesääntöjä ja erityisesti ottamaan huomioon mahdolliset eturistiriidat siten, että ne tuodaan julki selkeästi ja ymmärrettävästi; kehottaa komissiota ehdottamaan unionin käytännesääntöjä kaikille neuvontapalveluille, jotta mahdolliset eturistiriitatilanteet voidaan tuoda selkeästi julki; katsoo, että tähän olisi sisällyttävä veroneuvojia koskeva unionin yhteensopimattomuusjärjestelmä, jotta voidaan estää eturistiriidat heidän tarjotessaan neuvontaa sekä julkiselle että yksityiselle sektorille ja estää muut eturistiriidat;

| 37. | kiinnittää huomiota eturistiriitoja koskeviin riskeihin, jotka johtuvat siitä, että samoissa tilitoimistoissa tarjotaan lainopillisia sekä veroneuvonta- ja tilintarkastuspalveluja; korostaa sen vuoksi, että on tärkeää erottaa nämä palvelut selkeästi toisistaan; pyytää komissiota varmistamaan eturistiriitojen estämiseksi annetun lainsäädännön asianmukaisen seurannan ja täytäntöönpanon ja tutkimaan tarvetta tarkistaa tilintarkastusdirektiiviä, erityisesti sen 22 artiklan säännöksiä, ja tilintarkastusasetusta, erityisesti sen 5 artiklan säännöksiä ja niihin sisältyvää muiden kuin tilintarkastuspalvelujen ”olennaisen vaikutuksen” määritelmää; |
| --- | --- |

37.

kiinnittää huomiota eturistiriitoja koskeviin riskeihin, jotka johtuvat siitä, että samoissa tilitoimistoissa tarjotaan lainopillisia sekä veroneuvonta- ja tilintarkastuspalveluja; korostaa sen vuoksi, että on tärkeää erottaa nämä palvelut selkeästi toisistaan; pyytää komissiota varmistamaan eturistiriitojen estämiseksi annetun lainsäädännön asianmukaisen seurannan ja täytäntöönpanon ja tutkimaan tarvetta tarkistaa tilintarkastusdirektiiviä, erityisesti sen 22 artiklan säännöksiä, ja tilintarkastusasetusta, erityisesti sen 5 artiklan säännöksiä ja niihin sisältyvää muiden kuin tilintarkastuspalvelujen ”olennaisen vaikutuksen” määritelmää;

| 38. | pyytää komissiota teettämään tutkijayhteisön ja veroneuvojien välisistä kytköksistä tutkimuksen, jossa tarkastellaan ainakin eturistiriitoja koskevaa kysymystä; |
| --- | --- |

38.

pyytää komissiota teettämään tutkijayhteisön ja veroneuvojien välisistä kytköksistä tutkimuksen, jossa tarkastellaan ainakin eturistiriitoja koskevaa kysymystä;

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, kuten verovilppiin osallistuville yritysjohtajille määrättävät rikosoikeudelliset seuraamukset ja mahdollisuus perua toimilupa ammattilaisilta ja yrityksiltä, joiden on osoitettu osallistuneen laittomien verosuunnittelu- ja verovilppijärjestelyjen suunnitteluun, niiden käyttöä koskevaan neuvontaan tai niiden käyttöön; pyytää, että komissio tutkii mahdollisuutta ottaa käyttöön suhteellinen taloudellinen vastuu laittomiin verokäytäntöihin osallisille veroneuvojille; |
| --- | --- |

39.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, kuten verovilppiin osallistuville yritysjohtajille määrättävät rikosoikeudelliset seuraamukset ja mahdollisuus perua toimilupa ammattilaisilta ja yrityksiltä, joiden on osoitettu osallistuneen laittomien verosuunnittelu- ja verovilppijärjestelyjen suunnitteluun, niiden käyttöä koskevaan neuvontaan tai niiden käyttöön; pyytää, että komissio tutkii mahdollisuutta ottaa käyttöön suhteellinen taloudellinen vastuu laittomiin verokäytäntöihin osallisille veroneuvojille;

| 40. | kehottaa komissiota analysoimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön suhteellinen taloudellinen vastuu pankeille ja rahoituslaitoksille, jotka helpottavat siirtoja tunnettuihin veroparatiiseihin, sellaisina kuin ne määritellään tulevassa unionin yhteisessä veroparatiisien ja yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luettelossa; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota analysoimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön suhteellinen taloudellinen vastuu pankeille ja rahoituslaitoksille, jotka helpottavat siirtoja tunnettuihin veroparatiiseihin, sellaisina kuin ne määritellään tulevassa unionin yhteisessä veroparatiisien ja yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luettelossa;

| 41. | kehottaa komissiota tiukentamaan vaatimuksia, jotka koskevat pankkien raportointia jäsenvaltioiden veroviranomaisille unionin yhteisessä veroparatiisien ja yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luettelossa mainituille alueille tai kyseisiltä alueilta tehdyistä siirroista; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että pankit ja muut rahoituslaitokset antavat vastaavia tietoja sääntely- ja veroviranomaisille; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan niiden verohallintojen valmiuksia tutkia verovilppi- ja veronkiertotapauksia; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota tiukentamaan vaatimuksia, jotka koskevat pankkien raportointia jäsenvaltioiden veroviranomaisille unionin yhteisessä veroparatiisien ja yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luettelossa mainituille alueille tai kyseisiltä alueilta tehdyistä siirroista; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että pankit ja muut rahoituslaitokset antavat vastaavia tietoja sääntely- ja veroviranomaisille; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan niiden verohallintojen valmiuksia tutkia verovilppi- ja veronkiertotapauksia;

| 42. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan käyttöön pankkeja, veroneuvojia ja muita välittäjiä varten pakollinen ilmoitusvaatimus, joka koskee monimutkaisia rakenteita ja erityispalveluja, jotka liittyvät unionin laajuiseen luetteloon veroparatiiseista ja yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista otettuihin lainkäyttöalueisiin ja jotka on suunniteltu ja joita asiakkaat käyttävät verovilpin, veropetosten, rahanpesun tai terrorismin rahoituksen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan käyttöön pankkeja, veroneuvojia ja muita välittäjiä varten pakollinen ilmoitusvaatimus, joka koskee monimutkaisia rakenteita ja erityispalveluja, jotka liittyvät unionin laajuiseen luetteloon veroparatiiseista ja yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista otettuihin lainkäyttöalueisiin ja jotka on suunniteltu ja joita asiakkaat käyttävät verovilpin, veropetosten, rahanpesun tai terrorismin rahoituksen helpottamiseksi;

| 43. | kehottaa komissiota (31) ottamaan käyttöön yhteisiä väärinkäytösten vastaisia vähimmäissääntöjä, joilla torjutaan tiettyjen omaisuuserien hybridisiirtojen tuottamaa hyötyä (32), sillä niiden seurauksena on usein tulonvähennys yhdessä jäsenvaltiossa ilman, että sitä sisällytetään veropohjaan toisessa jäsenvaltiossa, tai ulkomaille maksetusta verosta myönnettävien verohyvitysten väärinkäyttö; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota (31) ottamaan käyttöön yhteisiä väärinkäytösten vastaisia vähimmäissääntöjä, joilla torjutaan tiettyjen omaisuuserien hybridisiirtojen tuottamaa hyötyä (32), sillä niiden seurauksena on usein tulonvähennys yhdessä jäsenvaltiossa ilman, että sitä sisällytetään veropohjaan toisessa jäsenvaltiossa, tai ulkomaille maksetusta verosta myönnettävien verohyvitysten väärinkäyttö;

Väärinkäytösten paljastajat

| 44. | tuo jälleen esille väärinkäytösten paljastajien ratkaisevan roolin paljastettaessa väärinkäytöksiä, kuten laittomia tai epäoikeudenmukaisia käytäntöjä; katsoo, että tällaiset paljastukset tuovat esiin verovilpin, veronkierron ja rahanpesun laajuuden ja ovat siksi selvästi yleisen edun mukaisia, kuten äskettäiset LuxLeaks-tietovuodon ja Panama-paperien paljastukset osoittivat, sillä niissä ilmeni, millaisen suuruusluokan ilmiö omaisuuserien siirto alhaisen verokannan lainkäyttöalueille on; palauttaa mieliin, että veroihin liittyvien väärinkäytösten havaitseminen ja niiden tekijöiden syytteeseenpano riippuvat ratkaisevasti tietojen saatavuudesta ja niiden laadusta; |
| --- | --- |

44.

tuo jälleen esille väärinkäytösten paljastajien ratkaisevan roolin paljastettaessa väärinkäytöksiä, kuten laittomia tai epäoikeudenmukaisia käytäntöjä; katsoo, että tällaiset paljastukset tuovat esiin verovilpin, veronkierron ja rahanpesun laajuuden ja ovat siksi selvästi yleisen edun mukaisia, kuten äskettäiset LuxLeaks-tietovuodon ja Panama-paperien paljastukset osoittivat, sillä niissä ilmeni, millaisen suuruusluokan ilmiö omaisuuserien siirto alhaisen verokannan lainkäyttöalueille on; palauttaa mieliin, että veroihin liittyvien väärinkäytösten havaitseminen ja niiden tekijöiden syytteeseenpano riippuvat ratkaisevasti tietojen saatavuudesta ja niiden laadusta;

| 45. | pitää valitettavana, että komissio tyytyy toimissaan tällä hetkellä vain seuraamaan unionin eri toiminta-alojen kehitystä eikä suunnittele ryhtyvänsä konkreettisiin toimiin ongelman ratkaisemiseksi; on huolestunut siitä, että tällainen suojan puute saattaa vaarantaa uusien paljastusten julkistamisen, jolloin jäsenvaltiot saattavat menettää oikeutettuja verotulojaan; pitää erittäin valitettavana, että komissio ei ole antanut tyydyttävää vastausta 25. marraskuuta 2015 annetun parlamentin päätöslauselman 144 ja 145 kohdassa esitettyihin pyyntöihin eikä 16. joulukuuta 2015 annetun parlamentin päätöslauselman suosituksiin eikä erityisesti pyyntöön esittää selkeät oikeudelliset puitteet väärinkäytösten paljastajien suojelulle vuoden 2016 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

45.

pitää valitettavana, että komissio tyytyy toimissaan tällä hetkellä vain seuraamaan unionin eri toiminta-alojen kehitystä eikä suunnittele ryhtyvänsä konkreettisiin toimiin ongelman ratkaisemiseksi; on huolestunut siitä, että tällainen suojan puute saattaa vaarantaa uusien paljastusten julkistamisen, jolloin jäsenvaltiot saattavat menettää oikeutettuja verotulojaan; pitää erittäin valitettavana, että komissio ei ole antanut tyydyttävää vastausta 25. marraskuuta 2015 annetun parlamentin päätöslauselman 144 ja 145 kohdassa esitettyihin pyyntöihin eikä 16. joulukuuta 2015 annetun parlamentin päätöslauselman suosituksiin eikä erityisesti pyyntöön esittää selkeät oikeudelliset puitteet väärinkäytösten paljastajien suojelulle vuoden 2016 loppuun mennessä;

| 46. | kehottaa jälleen komissiota ehdottamaan mahdollisimman pian selkeitä oikeudellisia puitteita, joilla taataan väärinkäytösten paljastajien sekä toimittajien ja muiden tiedotusvälineisiin yhteydessä olevien ja niitä auttavien ja niiden toimintaa helpottavien henkilöiden tehokas suojelu; kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan nykyistä lainsäädäntöään väärinkäytösten paljastajien suojelusta, jotta syyte olisi mahdollista jättää nostamatta tapauksissa, joissa henkilöt ovat toimineet yleisen edun nimissä; kehottaa pitämään tässä mallina joissakin jäsenvaltioissa jo voimassa olevia parhaita esimerkkejä väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevasta lainsäädännöstä; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jälleen komissiota ehdottamaan mahdollisimman pian selkeitä oikeudellisia puitteita, joilla taataan väärinkäytösten paljastajien sekä toimittajien ja muiden tiedotusvälineisiin yhteydessä olevien ja niitä auttavien ja niiden toimintaa helpottavien henkilöiden tehokas suojelu; kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan nykyistä lainsäädäntöään väärinkäytösten paljastajien suojelusta, jotta syyte olisi mahdollista jättää nostamatta tapauksissa, joissa henkilöt ovat toimineet yleisen edun nimissä; kehottaa pitämään tässä mallina joissakin jäsenvaltioissa jo voimassa olevia parhaita esimerkkejä väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevasta lainsäädännöstä;

Käytännesääntötyöryhmä ja toimielinten väliset kysymykset

| 47. | pitää valitettavana, että ensimmäinen ja toinen erityisvaliokunta (TAXE 1 ja TAXE 2) pyysivät useaan otteeseen saada tutustua kaikkiin käytännesääntötyöryhmän asiakirjoihin ja pöytäkirjoihin, mutta tästä huolimatta jäsenten tutustuttavaksi annettiin vain rajallinen määrä uusia asiakirjoja suljetuin ovin ja tämä tapahtui vasta viiden kuukauden kuluttua toisen erityisvaliokunnan toimeksiannon alkamisesta; huomauttaa, että osa näistä asiakirjoista olisi pitänyt julkistaa, jotta niiden sisällön julkinen tarkastelu ja niistä käytävä avoin poliittinen keskustelu olisivat mahdollisia; panee lisäksi merkille, että neuvoston halukkuus vastata pyyntöön ei ole edelleenkään tyydyttävä; |
| --- | --- |

47.

pitää valitettavana, että ensimmäinen ja toinen erityisvaliokunta (TAXE 1 ja TAXE 2) pyysivät useaan otteeseen saada tutustua kaikkiin käytännesääntötyöryhmän asiakirjoihin ja pöytäkirjoihin, mutta tästä huolimatta jäsenten tutustuttavaksi annettiin vain rajallinen määrä uusia asiakirjoja suljetuin ovin ja tämä tapahtui vasta viiden kuukauden kuluttua toisen erityisvaliokunnan toimeksiannon alkamisesta; huomauttaa, että osa näistä asiakirjoista olisi pitänyt julkistaa, jotta niiden sisällön julkinen tarkastelu ja niistä käytävä avoin poliittinen keskustelu olisivat mahdollisia; panee lisäksi merkille, että neuvoston halukkuus vastata pyyntöön ei ole edelleenkään tyydyttävä;

| 48. | toteaa, että komissio antoi käyttöön joitakin käytännesääntötyöryhmän kokousten sisäisiä pöytäkirjoja, mutta pitää valitettavana, että se ei kyennyt pitämään kirjaa kaikista jaetuista asiakirjoista; katsoo, että komission velvollisuutena on tallettaa ja kirjata kaikki käytännesääntötyöryhmän työn yhteydessä jaetut tiedot ja asiakirjat, jotta on mahdollista arvioida, ovatko jäsenvaltioiden toimenpiteet perussopimusten mukaisia; kehottaa komissiota ryhtymään pikaisiin toimiin tilanteen parantamiseksi keräämällä takaisin kaikki asiakirjat; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita tekemään asiassa yhteistyötä komission kanssa; |
| --- | --- |

48.

toteaa, että komissio antoi käyttöön joitakin käytännesääntötyöryhmän kokousten sisäisiä pöytäkirjoja, mutta pitää valitettavana, että se ei kyennyt pitämään kirjaa kaikista jaetuista asiakirjoista; katsoo, että komission velvollisuutena on tallettaa ja kirjata kaikki käytännesääntötyöryhmän työn yhteydessä jaetut tiedot ja asiakirjat, jotta on mahdollista arvioida, ovatko jäsenvaltioiden toimenpiteet perussopimusten mukaisia; kehottaa komissiota ryhtymään pikaisiin toimiin tilanteen parantamiseksi keräämällä takaisin kaikki asiakirjat; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita tekemään asiassa yhteistyötä komission kanssa;

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan käytännesääntötyöryhmän työmenetelmien avoimuutta ja vaikuttavuutta, sillä ne ovat yksi tekijöistä, jotka haittaavat mahdollisia konkreettisia parannuksia haitallisten verokäytäntöjen torjumisessa; pitää valitettavana, ettei se ole saanut useita käytännesääntötyöryhmän kokousasiakirjoja, jotka ovat peräisin neuvostolta tai jäsenvaltioilta, vaikka kokousasiakirjat ovat olennaisen tärkeitä erityisvaliokunnan toimeksiannon toteuttamiseksi asianmukaisesti; kehottaa julkistamaan säännöllisesti valvontansa tulokset, jotka koskevat sitä, ovatko jäsenvaltiot noudattaneet esitettyjä suosituksia; kehottaa käytännesääntötyöryhmää laatimaan julkisesti saatavilla olevan vuosikertomuksen, jossa mainitaan ja kuvataan haitallisimmat jäsenvaltioiden vuoden aikana soveltamat verokäytännöt; toistaa vuonna 2015 neuvostolle esittämänsä pyynnön perustaa poliittisen tason verokomitea; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan käytännesääntötyöryhmän työmenetelmien avoimuutta ja vaikuttavuutta, sillä ne ovat yksi tekijöistä, jotka haittaavat mahdollisia konkreettisia parannuksia haitallisten verokäytäntöjen torjumisessa; pitää valitettavana, ettei se ole saanut useita käytännesääntötyöryhmän kokousasiakirjoja, jotka ovat peräisin neuvostolta tai jäsenvaltioilta, vaikka kokousasiakirjat ovat olennaisen tärkeitä erityisvaliokunnan toimeksiannon toteuttamiseksi asianmukaisesti; kehottaa julkistamaan säännöllisesti valvontansa tulokset, jotka koskevat sitä, ovatko jäsenvaltiot noudattaneet esitettyjä suosituksia; kehottaa käytännesääntötyöryhmää laatimaan julkisesti saatavilla olevan vuosikertomuksen, jossa mainitaan ja kuvataan haitallisimmat jäsenvaltioiden vuoden aikana soveltamat verokäytännöt; toistaa vuonna 2015 neuvostolle esittämänsä pyynnön perustaa poliittisen tason verokomitea;

| 50. | päättelee julkisesti saatavilla olevan tiedon perusteella, että käytännesääntötyöryhmä tarkasteli 421:tä toimenpidettä vuosina 1998–2014 ja piti niistä haitallisina 111:tä (26:ta prosenttia), joskin kaksi kolmasosaa toimenpiteistä tutkittiin tosiasiassa työryhmän viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana; toteaa, että jäsenvaltiot tutkivat toimenpiteitä entistä harvemmin ja vuonna 2014 tutkittiin ainoastaan viisi prosenttia kaikista toimenpiteistä, ja pitää valitettavana, että työryhmä ei ole havainnut haitallisia verotoimenpiteitä sitten vuoden 2012 marraskuun; toteaa, että käytännesääntöryhmä ei ole ollut täysin tehtäviensä tasalla kymmenen viime vuoden aikana ja että sen hallintoa ja toimeksiantoa on kiireellisesti tarkistettava; |
| --- | --- |

50.

päättelee julkisesti saatavilla olevan tiedon perusteella, että käytännesääntötyöryhmä tarkasteli 421:tä toimenpidettä vuosina 1998–2014 ja piti niistä haitallisina 111:tä (26:ta prosenttia), joskin kaksi kolmasosaa toimenpiteistä tutkittiin tosiasiassa työryhmän viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana; toteaa, että jäsenvaltiot tutkivat toimenpiteitä entistä harvemmin ja vuonna 2014 tutkittiin ainoastaan viisi prosenttia kaikista toimenpiteistä, ja pitää valitettavana, että työryhmä ei ole havainnut haitallisia verotoimenpiteitä sitten vuoden 2012 marraskuun; toteaa, että käytännesääntöryhmä ei ole ollut täysin tehtäviensä tasalla kymmenen viime vuoden aikana ja että sen hallintoa ja toimeksiantoa on kiireellisesti tarkistettava;

| 51. | toistaa vuonna 2015 komissiolle esittämänsä pyynnön päivittää vuodelta 1999 peräisin olevaa Simmons & Simmonsin selvitystä hallinnollisista käytännöistä, jotka mainitaan käytännesääntötyöryhmän vuoden 1999 selvityksen eli Primarolon selvityksen (SN 4901/99) 26 kohdassa; |
| --- | --- |

51.

toistaa vuonna 2015 komissiolle esittämänsä pyynnön päivittää vuodelta 1999 peräisin olevaa Simmons & Simmonsin selvitystä hallinnollisista käytännöistä, jotka mainitaan käytännesääntötyöryhmän vuoden 1999 selvityksen eli Primarolon selvityksen (SN 4901/99) 26 kohdassa;

| 52. | painottaa, että vaikka käytännesäännöt ovat tuoneet joitakin parannuksia, jäsenvaltiot eivät tehokkaasti ilmoita mahdollisesti haitallisista toimenpiteistä, haitallisten toimenpiteiden määrittämistä koskevat kriteerit ovat vanhentuneita ja haitallisuutta koskevien päätösten edellyttämä yksimielisyysperiaate on osoittautunut tehottomasti; pitää valitettavana, että useat jäsenvaltiot vastustavat käytännesääntötyöryhmän välttämätöntä uudistusta; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta voidaan uudistaa mahdollisimman pian haitallisten toimenpiteiden määrittämiskriteerit ja käytännesääntötyöryhmän hallintoon liittyvät seikat (kuten päätöksentekorakenne ja sovitun sääntelyn purkamisen ja uusista toimenpiteistä pidättymisen seuranta, mahdollisten viivästysten välttäminen ja seuraamukset tapauksissa, joissa vaatimuksia ei noudateta) ja siten lisätä sen julkista avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta samoin kuin taata parlamentin vahva osallistuminen ja tiedonsaanti; tuo esille puutteet ja muut liitteessä 3 mainitut asiaa koskevat tiedot; toteaa myös, että kun verrataan komission luetteloa kaikista verojärjestelyistä, joita käytännesääntötyöryhmä on virallisesti arvioinut, ja vastaavia kokousasiakirjoja päätöksentekohetkellä ja sen jälkeen, monissa tapauksissa jää epäselväksi, miten päätös on tehty ja miksi esimerkiksi järjestelyt, joiden oli perusteltua odottaa olevan haitallisia, julistettiin lopulta haitattomiksi ja ovatko jäsenvaltiot tapauksissa, joissa haitallisuus näytettiin toteen arvioinnin perusteella, saattaneet asiaankuuluvat purkamismenettelyt tyydyttävästi täytäntöön; korostaa, että jäsenvaltiot eivät siten ole noudattaneet neuvoston direktiivien 77/799/ETY ja 2011/16/EU velvoitteita, sillä ne eivät ole vaihtaneet oma-aloitteisesti tietoja silloinkaan, kun se olisi ollut selvästi perusteltua, vaikka kyseiset direktiivit jättävät harkintavaltaa odottaa, että muissa jäsenvaltioissa saattaa syntyä verotappioita tai että verosäästöt voivat johtua keinotekoisista voitonsiirroista konsernien sisällä; painottaa, että komissio ei ole hoitanut tehtäväänsä perussopimusten valvojana SEU-sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska se ei ole toiminut asiassa eikä ryhtynyt kaikkiin tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat velvoitteitaan, erityisesti neuvoston direktiiveissä 77/799/ETY ja 2011/16/EU tarkoitettuja velvoitteita, vaikka näin ei näytä olleen; |
| --- | --- |

52.

painottaa, että vaikka käytännesäännöt ovat tuoneet joitakin parannuksia, jäsenvaltiot eivät tehokkaasti ilmoita mahdollisesti haitallisista toimenpiteistä, haitallisten toimenpiteiden määrittämistä koskevat kriteerit ovat vanhentuneita ja haitallisuutta koskevien päätösten edellyttämä yksimielisyysperiaate on osoittautunut tehottomasti; pitää valitettavana, että useat jäsenvaltiot vastustavat käytännesääntötyöryhmän välttämätöntä uudistusta; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta voidaan uudistaa mahdollisimman pian haitallisten toimenpiteiden määrittämiskriteerit ja käytännesääntötyöryhmän hallintoon liittyvät seikat (kuten päätöksentekorakenne ja sovitun sääntelyn purkamisen ja uusista toimenpiteistä pidättymisen seuranta, mahdollisten viivästysten välttäminen ja seuraamukset tapauksissa, joissa vaatimuksia ei noudateta) ja siten lisätä sen julkista avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta samoin kuin taata parlamentin vahva osallistuminen ja tiedonsaanti; tuo esille puutteet ja muut liitteessä 3 mainitut asiaa koskevat tiedot; toteaa myös, että kun verrataan komission luetteloa kaikista verojärjestelyistä, joita käytännesääntötyöryhmä on virallisesti arvioinut, ja vastaavia kokousasiakirjoja päätöksentekohetkellä ja sen jälkeen, monissa tapauksissa jää epäselväksi, miten päätös on tehty ja miksi esimerkiksi järjestelyt, joiden oli perusteltua odottaa olevan haitallisia, julistettiin lopulta haitattomiksi ja ovatko jäsenvaltiot tapauksissa, joissa haitallisuus näytettiin toteen arvioinnin perusteella, saattaneet asiaankuuluvat purkamismenettelyt tyydyttävästi täytäntöön; korostaa, että jäsenvaltiot eivät siten ole noudattaneet neuvoston direktiivien 77/799/ETY ja 2011/16/EU velvoitteita, sillä ne eivät ole vaihtaneet oma-aloitteisesti tietoja silloinkaan, kun se olisi ollut selvästi perusteltua, vaikka kyseiset direktiivit jättävät harkintavaltaa odottaa, että muissa jäsenvaltioissa saattaa syntyä verotappioita tai että verosäästöt voivat johtua keinotekoisista voitonsiirroista konsernien sisällä; painottaa, että komissio ei ole hoitanut tehtäväänsä perussopimusten valvojana SEU-sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska se ei ole toiminut asiassa eikä ryhtynyt kaikkiin tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat velvoitteitaan, erityisesti neuvoston direktiiveissä 77/799/ETY ja 2011/16/EU tarkoitettuja velvoitteita, vaikka näin ei näytä olleen;

| 53. | toteaa erityisvaliokunnalle käyneen selväksi, että eräät jäsenvaltiot jarruttavat järjestelmällisesti edistymistä veronkierron torjumisessa; toteaa, että hallinnollisista käytännöistä (päätöksistä) keskusteltiin käytännesääntötyöryhmässä lähes 20 vuoden ajan; tuomitsee sen, että monet jäsenvaltiot olivat haluttomia vaihtamaan tietoja päätöskäytännöistään ennen LuxLeaks-tietovuotoa ja ovat yhä haluttomia saattamaan käytännesääntötyöryhmässä kehitetyn malliohjeen osaksi kansallista lainsäädäntöään huolimatta LuxLeaks-tietovuodon jälkeen antamistaan sitoumuksista; |
| --- | --- |

53.

toteaa erityisvaliokunnalle käyneen selväksi, että eräät jäsenvaltiot jarruttavat järjestelmällisesti edistymistä veronkierron torjumisessa; toteaa, että hallinnollisista käytännöistä (päätöksistä) keskusteltiin käytännesääntötyöryhmässä lähes 20 vuoden ajan; tuomitsee sen, että monet jäsenvaltiot olivat haluttomia vaihtamaan tietoja päätöskäytännöistään ennen LuxLeaks-tietovuotoa ja ovat yhä haluttomia saattamaan käytännesääntötyöryhmässä kehitetyn malliohjeen osaksi kansallista lainsäädäntöään huolimatta LuxLeaks-tietovuodon jälkeen antamistaan sitoumuksista;

| 54. | kehottaa komissiota takaamaan parlamentille pysyvän, oikea-aikaisen ja säännöllisen oikeuden tutustua verotusta tarkastelevien neuvoston ryhmien, mukaan luettuina yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmä, verotusta käsittelevä korkean tason työryhmä ja verotustyöryhmä, kokousasiakirjoihin ja pöytäkirjoihin; ehdottaa, että komissio käyttää tässä yhteydessä esimerkkinä parlamentin kanssa tehtyä sopimusta YVM:n/EKP:n pöytäkirjoihin tutustumisesta; |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota takaamaan parlamentille pysyvän, oikea-aikaisen ja säännöllisen oikeuden tutustua verotusta tarkastelevien neuvoston ryhmien, mukaan luettuina yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmä, verotusta käsittelevä korkean tason työryhmä ja verotustyöryhmä, kokousasiakirjoihin ja pöytäkirjoihin; ehdottaa, että komissio käyttää tässä yhteydessä esimerkkinä parlamentin kanssa tehtyä sopimusta YVM:n/EKP:n pöytäkirjoihin tutustumisesta;

| 55. | kehottaa komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksen, mieluiten SEUT-sopimuksen 116 tai 352 artiklan nojalla taikka tiiviimmän yhteistyön nojalla, käytännesääntötyöryhmän vaikuttavuuden lisäämisestä, mikäli jäsenvaltioiden vastaus ei ole tyydyttävä; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksen, mieluiten SEUT-sopimuksen 116 tai 352 artiklan nojalla taikka tiiviimmän yhteistyön nojalla, käytännesääntötyöryhmän vaikuttavuuden lisäämisestä, mikäli jäsenvaltioiden vastaus ei ole tyydyttävä;

| 56. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita ryhtymään pikaisesti toimiin veropetosten, verovilpin, veroparatiisien ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi sekä kysynnän että tarjonnan näkökulmasta; pitää valitettavana, että neuvosto ja erityisesti tietyt jäsenvaltiot eivät ole vuosikausiin toteuttaneet päättäväisiä toimia näissä kysymyksissä, ja muistuttaa jäsenvaltioita niiden mahdollisuudesta luoda tiiviimmän yhteistyön järjestelmiä (vähintään yhdeksän jäsenvaltion kesken) haitallisten ja laittomien verokäytäntöjen vastaisten toimien nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

56.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita ryhtymään pikaisesti toimiin veropetosten, verovilpin, veroparatiisien ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi sekä kysynnän että tarjonnan näkökulmasta; pitää valitettavana, että neuvosto ja erityisesti tietyt jäsenvaltiot eivät ole vuosikausiin toteuttaneet päättäväisiä toimia näissä kysymyksissä, ja muistuttaa jäsenvaltioita niiden mahdollisuudesta luoda tiiviimmän yhteistyön järjestelmiä (vähintään yhdeksän jäsenvaltion kesken) haitallisten ja laittomien verokäytäntöjen vastaisten toimien nopeuttamiseksi;

| 57. | kehottaa perustamaan komission yhteyteen uuden unionin veropolitiikan johdonmukaisuudesta ja koordinoinnista vastaavan keskuksen, jonka tehtävänä on turvata sisämarkkinoiden moitteeton ja johdonmukainen toiminta ja kansainvälisten standardien täytäntöönpano; katsoo, että uuden keskuksen olisi vastattava jäsenvaltioiden veropolitiikan arvioinnista ja seurannasta unionin tasolla, varmistettava, että jäsenvaltiot eivät toteuta uusia haitallisia verotoimenpiteitä, valvottava, että jäsenvaltiot noudattavat unionin yhteistä yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luetteloa, varmistettava kansallisten verohallintojen yhteistyö (esimerkiksi koulutus ja parhaiden käytäntöjen vaihto) ja edistettävä sitä sekä käynnistettävä korkea-asteen koulutusohjelmia tällä alalla; katsoo, että näin keskus voisi auttaa estämään sellaisten uusien verotuksen porsaanreikien syntymistä, jotka johtuvat jäsenvaltioiden koordinoimattomista toimintapoliittisista aloitteista, sekä torjumaan veroalan käytäntöjä ja standardeja, jotka voisivat horjuttaa, haitata tai häiritä sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja perustaa; katsoo, että keskus voisi toimia myös väärinkäytösten paljastajien yhteyspisteenä, jos jäsenvaltiot ja kansalliset verohallinnot eivät toteuta toimia verovilpin ja veronkierron paljastuttua tai eivät tutki asiaa asianmukaisesti; katsoo, että keskukseen voitaisiin koota asiantuntemusta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta voidaan vähentää veronmaksajiin kohdistuvaa rasitetta; |
| --- | --- |

57.

kehottaa perustamaan komission yhteyteen uuden unionin veropolitiikan johdonmukaisuudesta ja koordinoinnista vastaavan keskuksen, jonka tehtävänä on turvata sisämarkkinoiden moitteeton ja johdonmukainen toiminta ja kansainvälisten standardien täytäntöönpano; katsoo, että uuden keskuksen olisi vastattava jäsenvaltioiden veropolitiikan arvioinnista ja seurannasta unionin tasolla, varmistettava, että jäsenvaltiot eivät toteuta uusia haitallisia verotoimenpiteitä, valvottava, että jäsenvaltiot noudattavat unionin yhteistä yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luetteloa, varmistettava kansallisten verohallintojen yhteistyö (esimerkiksi koulutus ja parhaiden käytäntöjen vaihto) ja edistettävä sitä sekä käynnistettävä korkea-asteen koulutusohjelmia tällä alalla; katsoo, että näin keskus voisi auttaa estämään sellaisten uusien verotuksen porsaanreikien syntymistä, jotka johtuvat jäsenvaltioiden koordinoimattomista toimintapoliittisista aloitteista, sekä torjumaan veroalan käytäntöjä ja standardeja, jotka voisivat horjuttaa, haitata tai häiritä sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja perustaa; katsoo, että keskus voisi toimia myös väärinkäytösten paljastajien yhteyspisteenä, jos jäsenvaltiot ja kansalliset verohallinnot eivät toteuta toimia verovilpin ja veronkierron paljastuttua tai eivät tutki asiaa asianmukaisesti; katsoo, että keskukseen voitaisiin koota asiantuntemusta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta voidaan vähentää veronmaksajiin kohdistuvaa rasitetta;

Ulkoinen ulottuvuus

| 58. | pitää ilahduttavana, että G8- ja G20-ryhmien tasolla painotetaan jälleen verokysymyksiä, minkä pitäisi johtaa uusien suositusten antamiseen; kehottaa komissiota puolustamaan tulevissa G20-ryhmän kokouksissa ja tapauskohtaisissa seminaareissa unionin johdonmukaista kantaa; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille säännöllisesti kaikista yhteisöveropohjan rapautumisen, aggressiivisten verosuunnittelukäytäntöjen ja laittomien rahavirtojen torjumista koskeviin G20-ryhmän päätöksiin sisältyvistä havainnoista ja päätösten mahdollisista seurauksista; |
| --- | --- |

58.

pitää ilahduttavana, että G8- ja G20-ryhmien tasolla painotetaan jälleen verokysymyksiä, minkä pitäisi johtaa uusien suositusten antamiseen; kehottaa komissiota puolustamaan tulevissa G20-ryhmän kokouksissa ja tapauskohtaisissa seminaareissa unionin johdonmukaista kantaa; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille säännöllisesti kaikista yhteisöveropohjan rapautumisen, aggressiivisten verosuunnittelukäytäntöjen ja laittomien rahavirtojen torjumista koskeviin G20-ryhmän päätöksiin sisältyvistä havainnoista ja päätösten mahdollisista seurauksista;

| 59. | kehottaa unionia, G20-ryhmää, OECD:tä ja YK:ta tekemään edelleen yhteistyötä edistääkseen maailmanlaajuisia toimintaohjeita, joista on hyötyä myös kehitysmaille; |
| --- | --- |

59.

kehottaa unionia, G20-ryhmää, OECD:tä ja YK:ta tekemään edelleen yhteistyötä edistääkseen maailmanlaajuisia toimintaohjeita, joista on hyötyä myös kehitysmaille;

| 60. | kannattaa sitä, että YK:n yhteyteen luodaan maailmanlaajuinen elin, jolle annetaan riittävät välineet ja tarpeeksi lisäresursseja ja jonka tehtävänä on varmistaa, että kaikki maat voivat osallistua yhdenvertaisesti maailmanlaajuisten veropolitiikkojen muotoiluun ja uudistamiseen; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita aloittamaan työn kunnianhimoisen maailmanlaajuisen verohuippukokouksen järjestämiseksi ja edellä mainitun kaltaisen hallitusten välisen elimen perustamiseksi; |
| --- | --- |

60.

kannattaa sitä, että YK:n yhteyteen luodaan maailmanlaajuinen elin, jolle annetaan riittävät välineet ja tarpeeksi lisäresursseja ja jonka tehtävänä on varmistaa, että kaikki maat voivat osallistua yhdenvertaisesti maailmanlaajuisten veropolitiikkojen muotoiluun ja uudistamiseen; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita aloittamaan työn kunnianhimoisen maailmanlaajuisen verohuippukokouksen järjestämiseksi ja edellä mainitun kaltaisen hallitusten välisen elimen perustamiseksi;

| 61. | kehottaa sopimaan kansainvälisesti todellisen omistajuuden sitovammasta ja täsmällisemmästä määritelmästä, jotta varmistetaan läpinäkyvyyden lisääminen; |
| --- | --- |

61.

kehottaa sopimaan kansainvälisesti todellisen omistajuuden sitovammasta ja täsmällisemmästä määritelmästä, jotta varmistetaan läpinäkyvyyden lisääminen;

| 62. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan tapauksen mukaan kansallisten ja unionin veropolitiikkojen kerrannaisvaikutuksia, jotta voidaan arvioida niiden vaikutus kehitysmaihin; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan tapauksen mukaan kansallisten ja unionin veropolitiikkojen kerrannaisvaikutuksia, jotta voidaan arvioida niiden vaikutus kehitysmaihin;

| 63. | painottaa, että laittomat rahavirrat ovat merkittävä syy kehitysmaiden velkaantumiseen ja että aggressiivinen verosuunnittelu on yritysten yhteiskuntavastuun periaatteiden vastaista; |
| --- | --- |

63.

painottaa, että laittomat rahavirrat ovat merkittävä syy kehitysmaiden velkaantumiseen ja että aggressiivinen verosuunnittelu on yritysten yhteiskuntavastuun periaatteiden vastaista;

| 64. | kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkiin kauppa- ja kumppanuussopimuksiin verotusalan hyvää hallintotapaa koskevia lausekkeita, joissa viitataan erityisesti verotukseen liittyvien asiaankuuluvien OECD:n suositusten (esimerkiksi BEPS-aloitteen) noudattamiseen, ja varmistamaan, että yritykset tai välittäjät eivät voi käyttää kauppa- ja kumppanuussopimuksia väärin veronkiertoon ja verovilppiin tai laittoman toiminnan tuoton pesemiseen; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkiin kauppa- ja kumppanuussopimuksiin verotusalan hyvää hallintotapaa koskevia lausekkeita, joissa viitataan erityisesti verotukseen liittyvien asiaankuuluvien OECD:n suositusten (esimerkiksi BEPS-aloitteen) noudattamiseen, ja varmistamaan, että yritykset tai välittäjät eivät voi käyttää kauppa- ja kumppanuussopimuksia väärin veronkiertoon ja verovilppiin tai laittoman toiminnan tuoton pesemiseen;

| 65. | kehottaa OECD:tä ja muita kansainvälisiä elimiä aloittamaan työn sellaisen kunnianhimoisen toisen BEPS-aloitteen laatimiseksi, joka perustuu ensisijaisesti vähimmäistason standardeihin ja konkreettisiin täytäntöönpanotavoitteisiin; |
| --- | --- |

65.

kehottaa OECD:tä ja muita kansainvälisiä elimiä aloittamaan työn sellaisen kunnianhimoisen toisen BEPS-aloitteen laatimiseksi, joka perustuu ensisijaisesti vähimmäistason standardeihin ja konkreettisiin täytäntöönpanotavoitteisiin;

| 66. | painottaa, että komission ja rahanpesunvastaiseen toimintaryhmään kuuluvien jäsenvaltioiden välistä koordinointia olisi parannettava, jotta unioni saa äänensä kuuluviin; korostaa tarvetta antaa yksityiskohtaisia täytäntöönpano-ohjeita erityisesti kehitysmaiden kohdalla ja seurata uusien haitallisten verotoimenpiteiden kehitystä; |
| --- | --- |

66.

painottaa, että komission ja rahanpesunvastaiseen toimintaryhmään kuuluvien jäsenvaltioiden välistä koordinointia olisi parannettava, jotta unioni saa äänensä kuuluviin; korostaa tarvetta antaa yksityiskohtaisia täytäntöönpano-ohjeita erityisesti kehitysmaiden kohdalla ja seurata uusien haitallisten verotoimenpiteiden kehitystä;

| 67. | kehottaa tässä yhteydessä perustamaan OECD:n tasolla parlamentaarisen seurantaryhmän tarkkailemaan ja valvomaan aloitteen laatimista ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

67.

kehottaa tässä yhteydessä perustamaan OECD:n tasolla parlamentaarisen seurantaryhmän tarkkailemaan ja valvomaan aloitteen laatimista ja täytäntöönpanoa;

| 68. | kehottaa aloittamaan jäsennellyn vuoropuhelun Euroopan parlamentin ja Yhdysvaltojen kongressin välillä kansainvälisistä verokysymyksistä; ehdottaa, että perustetaan virallisia parlamenttien välisiä foorumeita, joilla tarkastellaan näitä kysymyksiä, ja hyödynnetään tässä yhteydessä myös olemassa olevaa transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun kehystä; rohkaisee unionia ja Yhdysvaltoja tekemään yhteistyötä OECD:n BEPS-hankkeen täytäntöönpanossa; panee merkille Yhdysvaltojen ja unionin välisen vastavuoroisuuden merkittävän puutteen FATCA-sopimuksen kehyksessä; kannustaa tiivistämään yhteistyötä Yhdysvaltojen ja unionin välillä FATCA-sopimuksen kehyksessä, jotta varmistetaan vastavuoroisuus, ja kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan aktiivisesti sen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

68.

kehottaa aloittamaan jäsennellyn vuoropuhelun Euroopan parlamentin ja Yhdysvaltojen kongressin välillä kansainvälisistä verokysymyksistä; ehdottaa, että perustetaan virallisia parlamenttien välisiä foorumeita, joilla tarkastellaan näitä kysymyksiä, ja hyödynnetään tässä yhteydessä myös olemassa olevaa transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun kehystä; rohkaisee unionia ja Yhdysvaltoja tekemään yhteistyötä OECD:n BEPS-hankkeen täytäntöönpanossa; panee merkille Yhdysvaltojen ja unionin välisen vastavuoroisuuden merkittävän puutteen FATCA-sopimuksen kehyksessä; kannustaa tiivistämään yhteistyötä Yhdysvaltojen ja unionin välillä FATCA-sopimuksen kehyksessä, jotta varmistetaan vastavuoroisuus, ja kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan aktiivisesti sen täytäntöönpanoon;

| 69. | suhtautuu myönteisesti kokeiluhankkeeseen, joka liittyy todellista omistajuutta koskevaan automaattiseen tietojenvaihtoon veroviranomaisten välillä ja joka aloitettiin huhtikuussa 2016 unionin viiden suurimman jäsenvaltion kesken; kehottaa laajentamaan aloitetta näiden maiden ilmoittaman aikomuksen mukaisesti ja tekemään aloitteesta perustan samankaltaiselle tietojenvaihtoa koskevalle globaalille standardille kuin olemassa oleva finanssitilitietojen vaihtoa koskeva standardi; |
| --- | --- |

69.

suhtautuu myönteisesti kokeiluhankkeeseen, joka liittyy todellista omistajuutta koskevaan automaattiseen tietojenvaihtoon veroviranomaisten välillä ja joka aloitettiin huhtikuussa 2016 unionin viiden suurimman jäsenvaltion kesken; kehottaa laajentamaan aloitetta näiden maiden ilmoittaman aikomuksen mukaisesti ja tekemään aloitteesta perustan samankaltaiselle tietojenvaihtoa koskevalle globaalille standardille kuin olemassa oleva finanssitilitietojen vaihtoa koskeva standardi;

| 70. | kehottaa seuraavaksi prosessissa, jolla parannetaan todellista omistajuutta koskevien tietojen saatavuutta ja tehokasta vaihtoa, luomaan todellista omistajuutta koskevan julkisen unionin rekisterin, johon sisältyy tällaisten tietojen saatavuutta koskevia yhdenmukaistettuja vaatimuksia ja jossa on kaikki tarvittavat tietosuojatakeet, ja tekemään siitä asiaa koskevan maailmanlaajuisen aloitteen perustan; korostaa OECD:n ja YK:n kaltaisten elinten keskeistä roolia tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

70.

kehottaa seuraavaksi prosessissa, jolla parannetaan todellista omistajuutta koskevien tietojen saatavuutta ja tehokasta vaihtoa, luomaan todellista omistajuutta koskevan julkisen unionin rekisterin, johon sisältyy tällaisten tietojen saatavuutta koskevia yhdenmukaistettuja vaatimuksia ja jossa on kaikki tarvittavat tietosuojatakeet, ja tekemään siitä asiaa koskevan maailmanlaajuisen aloitteen perustan; korostaa OECD:n ja YK:n kaltaisten elinten keskeistä roolia tässä yhteydessä;

| 71. | pyytää tutkimaan sellaisen maailmanlaajuisen rekisterin toteutettavuuden, joka kattaisi yksityishenkilöiden, yritysten ja kaikkien yhteisöjen, kuten trustien ja säätiöiden, kaiken rahoitusomaisuuden ja johon veroviranomaisilla olisi täysimääräinen pääsy, ja sisällyttämään siihen asianmukaiset takeet tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi; |
| --- | --- |

71.

pyytää tutkimaan sellaisen maailmanlaajuisen rekisterin toteutettavuuden, joka kattaisi yksityishenkilöiden, yritysten ja kaikkien yhteisöjen, kuten trustien ja säätiöiden, kaiken rahoitusomaisuuden ja johon veroviranomaisilla olisi täysimääräinen pääsy, ja sisällyttämään siihen asianmukaiset takeet tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi;

| 72. | korostaa, että unionilla ja Yhdysvalloilla on oltava yhteinen ja kattava lähestymistapa OECD:n standardien täytäntöönpanoon ja todelliseen omistajuuteen; korostaa lisäksi, että verotusalan hyvää hallintotapaa koskevat lausekkeet olisi sisällytettävä kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset, luodaan lisäarvoa koko yhteiskunnalle ja torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa sekä nostetaan transatlanttiset kumppanit johtoasemaan verotusalan hyvän hallintotavan edistämisessä; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että unionilla ja Yhdysvalloilla on oltava yhteinen ja kattava lähestymistapa OECD:n standardien täytäntöönpanoon ja todelliseen omistajuuteen; korostaa lisäksi, että verotusalan hyvää hallintotapaa koskevat lausekkeet olisi sisällytettävä kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset, luodaan lisäarvoa koko yhteiskunnalle ja torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa sekä nostetaan transatlanttiset kumppanit johtoasemaan verotusalan hyvän hallintotavan edistämisessä;

Muita suosituksia

| 73. | kehottaa kaikkia kansallisia parlamentteja tekemään yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa verojärjestelmien asianmukainen valvonta ja johdonmukaisuus jäsenvaltioiden kesken; kehottaa kansallisia parlamentteja valvomaan valppaasti niiden hallitusten tässä asiassa tekemiä päätöksiä ja sitoutumaan entistä painokkaammin verokysymyksiä käsittelevien parlamenttien välisten foorumien toimintaan; |
| --- | --- |

73.

kehottaa kaikkia kansallisia parlamentteja tekemään yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa verojärjestelmien asianmukainen valvonta ja johdonmukaisuus jäsenvaltioiden kesken; kehottaa kansallisia parlamentteja valvomaan valppaasti niiden hallitusten tässä asiassa tekemiä päätöksiä ja sitoutumaan entistä painokkaammin verokysymyksiä käsittelevien parlamenttien välisten foorumien toimintaan;

| 74. | kehottaa komissiota tutkimaan kaikki laitonta valtiontukea koskevat tapaukset, jotka tuodaan sen tietoon, jotta varmistetaan yhdenvertainen kohtelu unionin lainsäädännön edessä; kehottaa komissiota antamaan takaisinperintäpäätöksen kaikissa tapauksissa, joissa väitetty veroetu katsotaan laittomaksi valtiontueksi; on huolestunut väitteistä, joiden mukaan Luxemburgissa mahdollisesti annetaan päätöksiä suullisesti, jotta se voi kiertää velvoitteensa jakaa tietoja hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin mukaisesti; kehottaa komissiota seuraamaan, että jäsenvaltiot eivät korvaa yhtä haitallista käytäntöä toisella sitten, kun lainsäädännössä on saavutettu edistymistä unionin tasolla, ja raportoimaan siitä; kehottaa komissiota seuraamaan tapauksia, joissa erityisten veroetujen myöntäminen vääristää markkinoita, ja raportoimaan niistä; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota tutkimaan kaikki laitonta valtiontukea koskevat tapaukset, jotka tuodaan sen tietoon, jotta varmistetaan yhdenvertainen kohtelu unionin lainsäädännön edessä; kehottaa komissiota antamaan takaisinperintäpäätöksen kaikissa tapauksissa, joissa väitetty veroetu katsotaan laittomaksi valtiontueksi; on huolestunut väitteistä, joiden mukaan Luxemburgissa mahdollisesti annetaan päätöksiä suullisesti, jotta se voi kiertää velvoitteensa jakaa tietoja hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin mukaisesti; kehottaa komissiota seuraamaan, että jäsenvaltiot eivät korvaa yhtä haitallista käytäntöä toisella sitten, kun lainsäädännössä on saavutettu edistymistä unionin tasolla, ja raportoimaan siitä; kehottaa komissiota seuraamaan tapauksia, joissa erityisten veroetujen myöntäminen vääristää markkinoita, ja raportoimaan niistä;

| 75. | painottaa digitaalisten ratkaisujen mahdollisuuksia veronkannon tehostamiseksi, sillä näin voidaan kerätä verotietoja suoraan jakamistalouden toiminnasta ja keventää jäsenvaltioiden veroviranomaisten työtaakkaa; |
| --- | --- |

75.

painottaa digitaalisten ratkaisujen mahdollisuuksia veronkannon tehostamiseksi, sillä näin voidaan kerätä verotietoja suoraan jakamistalouden toiminnasta ja keventää jäsenvaltioiden veroviranomaisten työtaakkaa;

| 76. | panee merkille, että Panama-paperien paljastuksissa on osoitettu asiakirjoin yritysten ja yksityisten kansalaisten käyttäneen järjestelmällisesti pöytälaatikkoyrityksiä salatakseen verotettavia varoja sekä lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden tuottoa; suhtautuu myönteisesti parlamentin päätökseen asettaa tutkintavaliokunta tutkimaan asiaa ja jatkaa työtä verovilpin, veronkierron ja rahanpesun torjumiseksi; painottaa edellä kuvattuihin käytäntöihin osallisten veroviranomaisten ja yritysten toimintatapojen analysoinnin valtavaa poliittista merkitystä, jotta voidaan tukkia lainsäädännön porsaanreikiä; |
| --- | --- |

76.

panee merkille, että Panama-paperien paljastuksissa on osoitettu asiakirjoin yritysten ja yksityisten kansalaisten käyttäneen järjestelmällisesti pöytälaatikkoyrityksiä salatakseen verotettavia varoja sekä lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden tuottoa; suhtautuu myönteisesti parlamentin päätökseen asettaa tutkintavaliokunta tutkimaan asiaa ja jatkaa työtä verovilpin, veronkierron ja rahanpesun torjumiseksi; painottaa edellä kuvattuihin käytäntöihin osallisten veroviranomaisten ja yritysten toimintatapojen analysoinnin valtavaa poliittista merkitystä, jotta voidaan tukkia lainsäädännön porsaanreikiä;

| 77. | toteaa, että jäsenvaltioiden, komission ja käytännesääntötyöryhmän asiakirjojen saatavuuden osalta tarvitaan lisätyötä; toteaa jälleen, että parlamentin käyttöön jo annettuja asiakirjoja on analysoitava edelleen, jotta voidaan arvioida asianmukaisesti uusien politiikkatoimien ja toiminta-aloitteiden tarve; kehottaa tulevaa tutkintavaliokuntaa jatkamaan tätä työtä ja noudattamaan toiminnassaan erityisvaliokunnasta poiketen pikemminkin kuulusteluvaliokunnan mallia, jollainen on Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivalla julkisia tilejä käsittelevällä valiokunnalla; |
| --- | --- |

77.

toteaa, että jäsenvaltioiden, komission ja käytännesääntötyöryhmän asiakirjojen saatavuuden osalta tarvitaan lisätyötä; toteaa jälleen, että parlamentin käyttöön jo annettuja asiakirjoja on analysoitava edelleen, jotta voidaan arvioida asianmukaisesti uusien politiikkatoimien ja toiminta-aloitteiden tarve; kehottaa tulevaa tutkintavaliokuntaa jatkamaan tätä työtä ja noudattamaan toiminnassaan erityisvaliokunnasta poiketen pikemminkin kuulusteluvaliokunnan mallia, jollainen on Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivalla julkisia tilejä käsittelevällä valiokunnalla;

| 78. | kehottaa neuvostoa hyödyntämään täysin parlamentin kanssa toteutettavaa kuulemismenettelyä, mikä tarkoittaa etenkin sitä, että se odottaa parlamentin panosta ennen poliittisen yhteisymmärryksen saavuttamista ja pyrkii ottamaan huomioon parlamentin kannan; |
| --- | --- |

78.

kehottaa neuvostoa hyödyntämään täysin parlamentin kanssa toteutettavaa kuulemismenettelyä, mikä tarkoittaa etenkin sitä, että se odottaa parlamentin panosta ennen poliittisen yhteisymmärryksen saavuttamista ja pyrkii ottamaan huomioon parlamentin kannan;

| 79. | sitoutuu jatkamaan erityisvaliokunnan käynnistämää työtä, puuttumaan esteisiin, joita sillä oli toimeksiantonsa toteuttamisessa, ja varmistamaan sen antamien suositusten asianmukaiset jatkotoimet; kehottaa toimivaltaisia viranomaisiaan määrittämään parhaat toimielinjärjestelyt tämän saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

79.

sitoutuu jatkamaan erityisvaliokunnan käynnistämää työtä, puuttumaan esteisiin, joita sillä oli toimeksiantonsa toteuttamisessa, ja varmistamaan sen antamien suositusten asianmukaiset jatkotoimet; kehottaa toimivaltaisia viranomaisiaan määrittämään parhaat toimielinjärjestelyt tämän saavuttamiseksi;

| 80. | kehottaa asiasta vastaavaa valiokuntaansa toteuttamaan jatkotoimia näiden suositusten johdosta samasta aiheesta myöhemmin laadittavassa valiokunta-aloitteisessa lainsäädäntömietinnössä; |
| --- | --- |

80.

kehottaa asiasta vastaavaa valiokuntaansa toteuttamaan jatkotoimia näiden suositusten johdosta samasta aiheesta myöhemmin laadittavassa valiokunta-aloitteisessa lainsäädäntömietinnössä;

o

o o

| 81. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille, kansallisille parlamenteille, YK:lle, G20-ryhmälle ja OECD:lle. |
| --- | --- |

81.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille, kansallisille parlamenteille, YK:lle, G20-ryhmälle ja OECD:lle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0420.

(2)  Neuvoston direktiivi (EU) 2015/2376, annettu 8. joulukuuta 2015, direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (EUVL L 332, 18.12.2015, s. 1).

(3)  Neuvoston direktiivi 2011/16/EU, annettu 15. helmikuuta 2011, hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta (EUVL L 64, 11.3.2011, s. 1) (jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömän verotuksen alalla).

(4)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(5)  EYVL L 336, 27.12.1977, s. 15.

(6)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73.

(7)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Verojen kiertämisen estämistä koskeva paketti: Seuraavat toimet tehokkaan verotuksen ja paremman verotuksen avoimuuden toteuttamiseksi EU:ssa” (COM(2016)0023).

(8)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2016)0026).

(9)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (COM(2016)0025).

(10)  Komission suositus, 28. tammikuuta 2016, verosopimusten väärinkäytön vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta (C(2016)0271).

(11)  Tutkimus aggressiivisen verosuunnittelun rakenteista ja indikaattoreista, Euroopan unioni, 2016.

(12)  EUVL C 258 E, 7.9.2013, s. 134.

(13)  EYVL C 2, 6.1.1998, s. 2.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0257.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0457.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0408.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0265.

(18)  SA.38375 – Luxemburgin Fiatille myöntämä valtiontuki.

(19)  SA.38374 – Alankomaiden Starbucksille myöntämä valtiontuki.

(20)  Komission päätös (EU) 2016/1699, annettu 11. tammikuuta 2016, Belgian käyttöön ottamasta ylimääräisen voiton verovapautusta koskevasta valtiontukijärjestelmästä SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) (tiedoksiannettu numerolla C(2015)9837) (EUVL L 260, 27.9.2016, s. 61).

(21)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/a_huge_problem/index_en.htm, Euroopan komissio, 10. toukokuuta 2016.

(22)  Measuring and Monitoring BEPS, toimi 11 – loppuraportti 2015, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project.

(23)  World Investment Report 2015 – Reforming International Investment Governance, UNCTAD, 2015.

(24)  http://gabriel-zucman.eu/files/JohannesenZucman2014

(25)  BIS 2016 – sijaintipaikkakohtaiset pankkitilastot.

(26)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/webdiaeia2016d2_en.pdf

(27)  http://ec.europa.eu/growth/smes/, Euroopan komissio, 10. toukokuuta 2016.

(28)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1351_en.htm#_ftnref8 ja Egger, P., W. Eggert ja H. Winner (2010), ”Saving Taxes through Foreign Plant Ownership”, Journal of International Economics 81: 99–108; Finke, K. (2013), Tax Avoidance of German Multinationals and Implications for Tax Revenue Evidence from a Propensity Score Matching Approach, mimeo.

(29)  https://polcms.secure.europarl.europa.eu/cmsdata/upload/a0cf64ee-8e0d-4b5f-b145-6ffbaa940e10/TheRoleFinancialSectorTaxPlanning_Draft_210316.pdf

(30)  OECD, 2008, ”Study into the role of tax intermediaries”, http://www.oecd.org/tax/administration/39882938.pdf

(31)  Komission yksiköt ovat vahvistaneet, että veron kiertämisen torjuntaa koskevasta direktiivistä 28. tammikuuta 2016 annetun komission ehdotuksen 10 artikla (”Verokohtelun eroavuudet”) perustuu vastavuoroista tunnustamista koskevaan lähestymistapaan, jolla pyritään ratkaisemaan erot, jotka liittyvät sekamuotoisten yhteisöjen ja sekamuotoisten rahoitusvälineiden oikeudelliseen luonnehdintaan, mutta se ei kata omaisuuserien hybridisiirtoja, joissa ei ole kyse oikeudellisen luonnehdinnan eroavuuksista.

(32)  OECD määrittelee hybridisiirrot järjestelyiksi, joita kohdellaan omaisuuserän omistajuuden siirtona yhden mutta ei toisen valtion verotuksessa, jossa siirtoa pidetään yleisesti vakuudellisena lainana. Ks. OECD, maaliskuu 2012, ”Hybrid Mismatch Arrangements: Tax Policy and Compliance Issues”, http://www.oecd.org/

---

LIITE 1

LUETTELO KUULLUISTA HENKILÖISTÄ (VALIOKUNTAKOKOUKSET, KOORDINAATTORIT JA VIRKAMATKAT)

| Päiväys | Puheenvuorot |
| --- | --- |
| 11.1.2016 | — | Pierre Moscovici, talous- ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulliasioista vastaava komission jäsen |

Päiväys

Puheenvuorot

11.1.2016

—

Pierre Moscovici, talous- ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulliasioista vastaava komission jäsen

17.2.2016

| — | Pierre Moscovici, talous- ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulliasioista vastaava komission jäsen |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici, talous- ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulliasioista vastaava komission jäsen

29.2.2016

Keskustelu neuvoston puheenjohtajavaltion kanssa

Alankomaiden valtiovarainministerin Eric Wiebesin läsnä ollessa

14.–15.3.2016

Keskustelu lainkäyttöalueiden edustajien kanssa

| | Rob Gray, tuloverojohtaja, Guernsey |
| --- | --- |

Rob Gray, tuloverojohtaja, Guernsey

| | Colin Powell, pääministerin neuvonantaja kansainvälisissä asioissa, Jersey |
| --- | --- |

Colin Powell, pääministerin neuvonantaja kansainvälisissä asioissa, Jersey

| | Clàudia Cornella Durany, kansainvälisistä rahoitusasioista vastaava valtiosihteeri, Andorra |
| --- | --- |

Clàudia Cornella Durany, kansainvälisistä rahoitusasioista vastaava valtiosihteeri, Andorra

| | Katja Gey, kansainvälisistä rahoitusasioista vastaava johtaja, Liechtenstein |
| --- | --- |

Katja Gey, kansainvälisistä rahoitusasioista vastaava johtaja, Liechtenstein

| | Jean Castellini, talous- ja valtiovarainministeri, Monaco |
| --- | --- |

Jean Castellini, talous- ja valtiovarainministeri, Monaco

Keskustelu monikansallisten yritysten edustajien kanssa

| | Cathy Kearney, Euroopan toimintojen varajohtaja, Apple |
| --- | --- |

Cathy Kearney, Euroopan toimintojen varajohtaja, Apple

| | Julia Macrae, verojohtaja, Eurooppa, Lähi-itä, Intia ja Afrikka, Apple |
| --- | --- |

Julia Macrae, verojohtaja, Eurooppa, Lähi-itä, Intia ja Afrikka, Apple

| | Adam Cohen, talouspolitiikasta vastaava johtaja, Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka, Google |
| --- | --- |

Adam Cohen, talouspolitiikasta vastaava johtaja, Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka, Google

| | Søren Hansen, toimitusjohtaja, Inter IKEA Group |
| --- | --- |

Søren Hansen, toimitusjohtaja, Inter IKEA Group

| | Anders Bylund, konserniviestinnän johtaja, Inter IKEA Group |
| --- | --- |

Anders Bylund, konserniviestinnän johtaja, Inter IKEA Group

| | Irene Yates, varapääjohtaja, yhteisöverotus, McDonald’s |
| --- | --- |

Irene Yates, varapääjohtaja, yhteisöverotus, McDonald’s

Keskustelu tutkivien journalistien kanssa – suljetuin ovin

| | Véronique Poujol, Paperjam |
| --- | --- |

Véronique Poujol, Paperjam

| | Markus Becker, Der Spiegel |
| --- | --- |

Markus Becker, Der Spiegel

21.3.2016

Keskustelu eurooppalaisten pankkien kanssa (osa I)

| | Jean-Charles Balat, rahoitusjohtaja, Crédit Agricole SA |
| --- | --- |

Jean-Charles Balat, rahoitusjohtaja, Crédit Agricole SA

| | Rob Schipper, johtaja, kansainvälinen verotus, ING |
| --- | --- |

Rob Schipper, johtaja, kansainvälinen verotus, ING

| | Eva Jigvall, verojohtaja, Nordea |
| --- | --- |

Eva Jigvall, verojohtaja, Nordea

| | Monica Lopez-Monís, säännösten noudattamisesta vastaava johtaja ja vanhempi apulaispääjohtaja, Banco Santander |
| --- | --- |

Monica Lopez-Monís, säännösten noudattamisesta vastaava johtaja ja vanhempi apulaispääjohtaja, Banco Santander

| | Christopher St. Victor de Pinho, toimitusjohtaja, konserniverotuksen maailmanlaajuinen johtaja, UBS Group AG |
| --- | --- |

Christopher St. Victor de Pinho, toimitusjohtaja, konserniverotuksen maailmanlaajuinen johtaja, UBS Group AG

| | Stefano Ceccacci, osastonjohtaja, kansainväliset veroasiat, Unicredit |
| --- | --- |

Stefano Ceccacci, osastonjohtaja, kansainväliset veroasiat, Unicredit

4.4.2016

| — | Margrethe Vestager, kilpailusta vastaava komission jäsen |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, kilpailusta vastaava komission jäsen

Keskustelu eurooppalaisten pankkien kanssa (osa II)

| | Brigitte Bomm, toimitusjohtaja ja johtaja, kansainvälinen verotus, Deutsche Bank AG |
| --- | --- |

Brigitte Bomm, toimitusjohtaja ja johtaja, kansainvälinen verotus, Deutsche Bank AG

| | Grant Jamieson, verojohtaja, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Grant Jamieson, verojohtaja, Royal Bank of Scotland

| | Graeme Johnston, johtaja, kansainvälinen verotus, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Graeme Johnston, johtaja, kansainvälinen verotus, Royal Bank of Scotland

15.4.2016

Virkamatka Kyprokseen

| | Ioannis Kasoulides, ulkoasiainministeri |
| --- | --- |

Ioannis Kasoulides, ulkoasiainministeri

| | Michael Kammas, pääjohtaja, Aristio Stylianou, puheenjohtaja, George Appios, varapuheenjohtaja, Kyproksen pankkiyhdistys |
| --- | --- |

Michael Kammas, pääjohtaja, Aristio Stylianou, puheenjohtaja, George Appios, varapuheenjohtaja, Kyproksen pankkiyhdistys

| | Christos Patsalides, valtiosihteeri, valtiovarainministeriö |
| --- | --- |

Christos Patsalides, valtiosihteeri, valtiovarainministeriö

| | George Panteli, veropolitiikasta vastaava johtaja, valtiovarainministeriö |
| --- | --- |

George Panteli, veropolitiikasta vastaava johtaja, valtiovarainministeriö

| | Yannakis Tsangaris, verokomissaari |
| --- | --- |

Yannakis Tsangaris, verokomissaari

| | Alexander Apostolides, Kyproksen yliopisto |
| --- | --- |

Alexander Apostolides, Kyproksen yliopisto

| | Maria Krambia-Kapardis, hallintoneuvoston puheenjohtaja, Transparency International |
| --- | --- |

Maria Krambia-Kapardis, hallintoneuvoston puheenjohtaja, Transparency International

| | Costas Markides, johtokunnan jäsen, kansainvälinen verotus, KPMG Limited ja Kyproksen sijoitusrahastoyhdistys |
| --- | --- |

Costas Markides, johtokunnan jäsen, kansainvälinen verotus, KPMG Limited ja Kyproksen sijoitusrahastoyhdistys

| | Natasa Pilides, pääjohtaja, Kyproksen investointien edistämisvirasto |
| --- | --- |

Natasa Pilides, pääjohtaja, Kyproksen investointien edistämisvirasto

| | Kyriakos Iordanou, toimitusjohtaja, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, Kyproksen tilintarkastajien yhdistys |
| --- | --- |

Kyriakos Iordanou, toimitusjohtaja, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, Kyproksen tilintarkastajien yhdistys

| | Christos Karidis, päällikkö, keskusliitto-osaston taloustutkimus, ja sihteeri, Kyproksen palkansaajina olevien kuluttajien yhdistys |
| --- | --- |

Christos Karidis, päällikkö, keskusliitto-osaston taloustutkimus, ja sihteeri, Kyproksen palkansaajina olevien kuluttajien yhdistys

| | Nikos Grigoriou, johtaja, talous- ja sosiaalipolitiikan osasto, Kyproksen työvoiman keskusliitto |
| --- | --- |

Nikos Grigoriou, johtaja, talous- ja sosiaalipolitiikan osasto, Kyproksen työvoiman keskusliitto

18.4.2016

Parlamenttien välinen kokous aiheesta ”Veronkierron vastainen toimenpidepaketti ja muita kehityssuuntia unionissa ja maailmalla: kansallisten parlamenttien toteuttama tarkastelu ja demokraattinen valvonta”

Keskustelu lainkäyttöalueiden edustajien kanssa (osa II) – suljetuin ovin

| | Wayne Panton, rahoituspalvelu-, kauppa- ja ympäristöministeri, Caymansaaret |
| --- | --- |

Wayne Panton, rahoituspalvelu-, kauppa- ja ympäristöministeri, Caymansaaret

20.4.2016

ECON-, JURI- ja TAXE-valiokuntien yhteinen kokous

| — | Jonathan Hill, rahoitusvakaudesta, rahoituspalveluista ja pääomamarkkinaunionista vastaava komission jäsen |
| --- | --- |

—

Jonathan Hill, rahoitusvakaudesta, rahoituspalveluista ja pääomamarkkinaunionista vastaava komission jäsen

2.5.2016

OECD:n veroasioita käsittelevän parlamentaarisen ryhmän korkean tason kokous yhdessä Euroopan parlamentin veropäätöksiä käsittelevän erityisvaliokunnan kanssa, Pariisi

| | Pascal Saint-Amans, johtaja, OECD Centre for Tax Policy and Administration |
| --- | --- |

Pascal Saint-Amans, johtaja, OECD Centre for Tax Policy and Administration

| | Valère Moutarlier, johtaja, komission verotuksen ja tulliliiton pääosasto |
| --- | --- |

Valère Moutarlier, johtaja, komission verotuksen ja tulliliiton pääosasto

| | Michèle André, puheenjohtaja, senaatin valtiovarainvaliokunta |
| --- | --- |

Michèle André, puheenjohtaja, senaatin valtiovarainvaliokunta

| | Meg Hillier, puheenjohtaja, julkisia tilejä käsittelevä valiokunta |
| --- | --- |

Meg Hillier, puheenjohtaja, julkisia tilejä käsittelevä valiokunta

17.–20.5.2015

Virkamatka Yhdysvaltoihin (Washingtoniin)

| | David O’Sullivan, EU-suurlähettiläs |
| --- | --- |

David O’Sullivan, EU-suurlähettiläs

| | Elise Bean, entinen johtaja ja pääneuvonantaja, tutkimuksia käsittelevä pysyvä alivaliokunta |
| --- | --- |

Elise Bean, entinen johtaja ja pääneuvonantaja, tutkimuksia käsittelevä pysyvä alivaliokunta

| | Orrin Grant Hatch, puheenjohtaja, senaatin valtiovarainvaliokunta, senaatin väliaikainen puhemies |
| --- | --- |

Orrin Grant Hatch, puheenjohtaja, senaatin valtiovarainvaliokunta, senaatin väliaikainen puhemies

| | Tri Charles Boustany, puheenjohtaja, veropolitiikan alivaliokunta |
| --- | --- |

Tri Charles Boustany, puheenjohtaja, veropolitiikan alivaliokunta

| | Sander Levin, kongressiedustaja, edustajainhuoneen Ways and Means -valiokunnan arvovaltainen jäsen |
| --- | --- |

Sander Levin, kongressiedustaja, edustajainhuoneen Ways and Means -valiokunnan arvovaltainen jäsen

| | Richard Neal, veropolitiikan alivaliokunnan arvovaltainen jäsen |
| --- | --- |

Richard Neal, veropolitiikan alivaliokunnan arvovaltainen jäsen

| | Earl Blumenauer, edustajainhuoneen Ways and Means -valiokunnan jäsen |
| --- | --- |

Earl Blumenauer, edustajainhuoneen Ways and Means -valiokunnan jäsen

| | Lloyd Doggett, edustajainhuoneen Ways and Means -valiokunnan jäsen, henkilöresurssien alivaliokunnan arvovaltainen jäsen (ja mahdollisesti muita demokraattijäseniä) |
| --- | --- |

Lloyd Doggett, edustajainhuoneen Ways and Means -valiokunnan jäsen, henkilöresurssien alivaliokunnan arvovaltainen jäsen (ja mahdollisesti muita demokraattijäseniä)

| | Anders Aslund, Resident Senior Fellow, Dinu Patriciu Eurasia Center, Atlantic Council |
| --- | --- |

Anders Aslund, Resident Senior Fellow, Dinu Patriciu Eurasia Center, Atlantic Council

| | Gianni Di Giovanni, puheenjohtaja, Eni USA R&M, Eni |
| --- | --- |

Gianni Di Giovanni, puheenjohtaja, Eni USA R&M, Eni

| | Hon. Boyden Gray, perustajaosakas, Boyden Gray & Associates |
| --- | --- |

Hon. Boyden Gray, perustajaosakas, Boyden Gray & Associates

| | Jillian Fitzpatrick, johtaja, viranomaisasiat ja yhteiskuntapolitiikka, S&P Global |
| --- | --- |

Jillian Fitzpatrick, johtaja, viranomaisasiat ja yhteiskuntapolitiikka, S&P Global

| | Marie Kasparek, apulaisjohtaja, Global Business and Economics Program, Atlantic Council |
| --- | --- |

Marie Kasparek, apulaisjohtaja, Global Business and Economics Program, Atlantic Council

| | Benjamin Knudsen, harjoittelija, Global Business and Economics Program, Atlantic Council |
| --- | --- |

Benjamin Knudsen, harjoittelija, Global Business and Economics Program, Atlantic Council

| | Jennifer McCloskey, johtaja, viranomaisasiat, Information Technology Industry Council |
| --- | --- |

Jennifer McCloskey, johtaja, viranomaisasiat, Information Technology Industry Council

| | Susan Molinari, varapuheenjohtaja, yhteiskuntapolitiikka ja viranomaisasiat, Google |
| --- | --- |

Susan Molinari, varapuheenjohtaja, yhteiskuntapolitiikka ja viranomaisasiat, Google

| | Andrea Montanino, johtaja, Global Business and Economics Program, Atlantic Council |
| --- | --- |

Andrea Montanino, johtaja, Global Business and Economics Program, Atlantic Council

| | Álvaro Morales Salto-Weis, harjoittelija, Global Business and Economics Program, Atlantic Council |
| --- | --- |

Álvaro Morales Salto-Weis, harjoittelija, Global Business and Economics Program, Atlantic Council

| | Hon. Earl Anthony Wayne, Non-Resident Fellow, Atlantic Council |
| --- | --- |

Hon. Earl Anthony Wayne, Non-Resident Fellow, Atlantic Council

| | Alexander Privitera, Senior Fellow, Johns Hopkins University |
| --- | --- |

Alexander Privitera, Senior Fellow, Johns Hopkins University

| | Bill Rys, johtaja, liittovaltion viranomaisasiat, Citigroup |
| --- | --- |

Bill Rys, johtaja, liittovaltion viranomaisasiat, Citigroup

| | Pete Scheschuk, varapääjohtaja, verotus, S&P Global |
| --- | --- |

Pete Scheschuk, varapääjohtaja, verotus, S&P Global

| | Garret Workman, johtaja, Eurooppa-asiat, Yhdysvaltojen kauppakamari |
| --- | --- |

Garret Workman, johtaja, Eurooppa-asiat, Yhdysvaltojen kauppakamari

| | Caroline D. Ciraolo, vero-osastosta vastaava vt. apulaisoikeusministeri, oikeusministeriö |
| --- | --- |

Caroline D. Ciraolo, vero-osastosta vastaava vt. apulaisoikeusministeri, oikeusministeriö

| | Thomas Sawyer, kansainvälisten veroasioiden vanhempi oikeudellinen neuvonantaja |
| --- | --- |

Thomas Sawyer, kansainvälisten veroasioiden vanhempi oikeudellinen neuvonantaja

| | Todd Kostyshak, apulaisoikeusministerin sijaisen neuvonantaja rikosoikeudellisissa veroasioissa, oikeusministeriö |
| --- | --- |

Todd Kostyshak, apulaisoikeusministerin sijaisen neuvonantaja rikosoikeudellisissa veroasioissa, oikeusministeriö

| | Mark J. Mazur, apulaisministeri (veropolitiikka), valtiovarainministeriö |
| --- | --- |

Mark J. Mazur, apulaisministeri (veropolitiikka), valtiovarainministeriö

| | Robert Stack, apulaisministeri (kansainväliset veroasiat), valtiovarainministeriö |
| --- | --- |

Robert Stack, apulaisministeri (kansainväliset veroasiat), valtiovarainministeriö

| | Scott A. Hodge, puheenjohtaja, Tax Foundation |
| --- | --- |

Scott A. Hodge, puheenjohtaja, Tax Foundation

| | Gavin Ekins, tutkimusekonomisti, Tax Foundation |
| --- | --- |

Gavin Ekins, tutkimusekonomisti, Tax Foundation

| | Stephen J. Entin, Senior Fellow, Tax Foundation |
| --- | --- |

Stephen J. Entin, Senior Fellow, Tax Foundation

| | Scott Greenberg, analyytikko, Tax Foundation |
| --- | --- |

Scott Greenberg, analyytikko, Tax Foundation

| | John C. Fortier, demokratiahankkeen johtaja, Bipartisan Policy Center |
| --- | --- |

John C. Fortier, demokratiahankkeen johtaja, Bipartisan Policy Center

| | Shai Akabas, talouspolitiikkahankkeen apulaisjohtaja, Bipartisan Policy Center |
| --- | --- |

Shai Akabas, talouspolitiikkahankkeen apulaisjohtaja, Bipartisan Policy Center

| | Eric Toder, yhteisjohtaja, Urban-Brookings Tax Policy Center |
| --- | --- |

Eric Toder, yhteisjohtaja, Urban-Brookings Tax Policy Center

| | Gawain Kripke, politiikka- ja tutkimusjohtaja, OXFAM America |
| --- | --- |

Gawain Kripke, politiikka- ja tutkimusjohtaja, OXFAM America

| | Didier Jacobs, vanhempi ekonomisti, OXFAM America |
| --- | --- |

Didier Jacobs, vanhempi ekonomisti, OXFAM America

| | Nick Galass, Oxfamin taloudellista eriarvoisuutta koskevan tutkimuksen johtaja, OXFAM America |
| --- | --- |

Nick Galass, Oxfamin taloudellista eriarvoisuutta koskevan tutkimuksen johtaja, OXFAM America

| | Robbie Silverman, vanhempi neuvonantaja, OXFAM America |
| --- | --- |

Robbie Silverman, vanhempi neuvonantaja, OXFAM America

| | Vicki Perry, apulaisjohtaja, veroasioiden osasto, ja osastopäällikkö, veropolitiikan osasto, IMF |
| --- | --- |

Vicki Perry, apulaisjohtaja, veroasioiden osasto, ja osastopäällikkö, veropolitiikan osasto, IMF

| | Ruud De Mooij, apulaisosastopäällikkö, veropolitiikan osasto, IMF |
| --- | --- |

Ruud De Mooij, apulaisosastopäällikkö, veropolitiikan osasto, IMF

| | Hamish Boland-Rudder, verkkotoimittaja, ICIJ |
| --- | --- |

Hamish Boland-Rudder, verkkotoimittaja, ICIJ

| | Jim Brumby, johtaja, julkinen palvelu ja tuloksellisuus, Governance Global Practice |
| --- | --- |

Jim Brumby, johtaja, julkinen palvelu ja tuloksellisuus, Governance Global Practice

| | Marijn Verhoeven, ekonomisti, Global Practice on Governance |
| --- | --- |

Marijn Verhoeven, ekonomisti, Global Practice on Governance

| | Guggi Laryea, vastaava, suhteet eurooppalaiseen kansalaisyhteiskuntaan ja Euroopan parlamenttiin, ulko- ja yrityssuhteet |
| --- | --- |

Guggi Laryea, vastaava, suhteet eurooppalaiseen kansalaisyhteiskuntaan ja Euroopan parlamenttiin, ulko- ja yrityssuhteet

| | Rajul Awasthi, vanhempi julkisen sektorin asiantuntija, Governance Global Practice |
| --- | --- |

Rajul Awasthi, vanhempi julkisen sektorin asiantuntija, Governance Global Practice

| | Xavier Becerra, kongressiedustaja, edustajainhuoneen demokraattikonferenssin puheenjohtaja |
| --- | --- |

Xavier Becerra, kongressiedustaja, edustajainhuoneen demokraattikonferenssin puheenjohtaja

| | Ron Kind, kongressiedustaja, edustajainhuoneen Ways and Means -valiokunnan jäsen |
| --- | --- |

Ron Kind, kongressiedustaja, edustajainhuoneen Ways and Means -valiokunnan jäsen

24.5.2015

TAXE- ja DEVE-valiokuntien yhteinen kuuleminen aiheesta ”Aggressiivisten verokäytäntöjen seuraukset kehitysmaille”

| | Tri Attiya Waris, dosentti, oikeustieteellinen tiedekunta, Nairobin yliopisto |
| --- | --- |

Tri Attiya Waris, dosentti, oikeustieteellinen tiedekunta, Nairobin yliopisto

| | Tri Manuel Montes, rahoituksesta ja kehityksestä vastaava vanhempi neuvonantaja, South Centre |
| --- | --- |

Tri Manuel Montes, rahoituksesta ja kehityksestä vastaava vanhempi neuvonantaja, South Centre

| | Aurore Chardonnet, verotuksesta ja eriarvoisuudesta vastaava EU-poliittinen neuvonantaja, OXFAM |
| --- | --- |

Aurore Chardonnet, verotuksesta ja eriarvoisuudesta vastaava EU-poliittinen neuvonantaja, OXFAM

| | Savior Mwambwa, verotusvallasta vastaava kampanjapäällikkö, ActionAid International |
| --- | --- |

Savior Mwambwa, verotusvallasta vastaava kampanjapäällikkö, ActionAid International

| | Tove Ryding, vero-oikeuden alan poliittisesta päätöksenteosta ja politiikan edistämisestä vastaava johtaja, EURODAD |
| --- | --- |

Tove Ryding, vero-oikeuden alan poliittisesta päätöksenteosta ja politiikan edistämisestä vastaava johtaja, EURODAD

| | Sol Picciotto, professori, Lancasterin yliopisto |
| --- | --- |

Sol Picciotto, professori, Lancasterin yliopisto

---

LIITE 2

VALIOKUNNAN KOKOUKSIIN KUTSUTUT MONIKANSALLISET YRITYKSET JA PANKIT

Liite 2.1: Luettelo kutsutuista monikansallisista yrityksistä

| Yritys | Kutsutut/Edustajat | Tilanne 11.3.2016 |
| --- | --- | --- |
| Apple Inc. | Timothy D. Cook
  Toimitusjohtaja | Osallistujat

  Cathy Kearney, Euroopan toimintojen varajohtaja
  Julia Macrae, verojohtaja, Eurooppa, Lähi-itä, Intia ja Afrikka |
| Google Inc. | Nicklas Lundblad
  Ylempi johtaja, yhteiskuntapolitiikka ja viranomaissuhteet, Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka | Osallistujat

  Adam Cohen, talouspolitiikasta vastaava johtaja, Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka |
| Fiat Chrysler Automobiles
  Sergio Marchionne | Toimitusjohtaja | Kieltäytyi 11.3.2015:


  ”Kuten ehkä tiedätte, teimme 29. joulukuuta 2015 unionin yleiseen tuomioistuimeen valituksen, jossa kiistetään komission päätös, jonka mukaan yksi yrityksistämme oli saanut Luxemburgissa valtiontukea. Myös Luxemburg kiistää tämän päätöksen yleisessä tuomioistuimessa. Olemme luottavaisia sen suhteen, että emme ole saaneet Luxemburgissa unionin lainsäädännön vastaista valtiontukea, mutta tässä tilanteessa ei olisi asianmukaista osallistua erityisvaliokunnan kokoukseen tai kommentoida enempää. Vaikka edelleen arvostamme valiokunnan pyrkimyksiä ja sen toivetta saada kuulla yritysten näkemyksiä, me näin ollen pahoittelemme, että emme voi osallistua keskusteluun, ennen kuin oikeustapauksemme on ratkaistu.” |
| Inter IKEA Group | Søren Hansen
  Toimitusjohtaja | Osallistujat

  Søren Hansen, toimitusjohtaja
  Anders Bylund, konserniviestinnän johtaja |
| McDonald’s Corporation | Irene Yates
  Varapääjohtaja, yhteisöverotus | Osallistujat

  Irene Yates, varapääjohtaja, yhteisöverotus |
| Starbucks Coffee
  Company | Kris Engskov
  Johtaja, Starbucks, Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka | Kieltäytyi 23.2.2015:


  ”Starbucks suunnittelee valittavansa komission 21. lokakuuta 2015 antamasta päätöksestä, jonka mukaan Alankomaat myönsi tiettyjä veroetuja yrityksen Amsterdamin kahvinpaahtimolle (Starbucks Manufacturing EMEA BV), joten emme voi ottaa vastaan Euroopan parlamentin veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokunnan kutsua.


  Kun asia on ratkaistu ja Starbucks voi luottaa siihen, että komission päätös kumotaan valituksen perusteella, voimme mielellämme tavata.


  Mikäli tästä on apua tiedonkeruutanne ajatellen, on syytä panna merkille, että Starbucks noudattaa kaikkia OECD:n sääntöjä, ohjeita ja sääntöjä ja kannattaa sen verouudistusprosessia, BEPS-toimintasuunnitelma mukaan luettuna. Starbucksin maailmanlaajuisesti maksama todellinen veroaste on keskimäärin noin 33 prosenttia eli selvästi yli muiden suurten yhdysvaltalaisyritysten maksaman veroasteen, joka on keskimäärin 18,5  prosenttia.” |

Yritys

Kutsutut/Edustajat

Tilanne 11.3.2016

Apple Inc.

Timothy D. Cook

Toimitusjohtaja

Osallistujat

Cathy Kearney, Euroopan toimintojen varajohtaja

Julia Macrae, verojohtaja, Eurooppa, Lähi-itä, Intia ja Afrikka

Google Inc.

Nicklas Lundblad

Ylempi johtaja, yhteiskuntapolitiikka ja viranomaissuhteet, Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka

Osallistujat

Adam Cohen, talouspolitiikasta vastaava johtaja, Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka

Fiat Chrysler Automobiles

Sergio Marchionne

Toimitusjohtaja

Kieltäytyi 11.3.2015:

”Kuten ehkä tiedätte, teimme 29. joulukuuta 2015 unionin yleiseen tuomioistuimeen valituksen, jossa kiistetään komission päätös, jonka mukaan yksi yrityksistämme oli saanut Luxemburgissa valtiontukea. Myös Luxemburg kiistää tämän päätöksen yleisessä tuomioistuimessa. Olemme luottavaisia sen suhteen, että emme ole saaneet Luxemburgissa unionin lainsäädännön vastaista valtiontukea, mutta tässä tilanteessa ei olisi asianmukaista osallistua erityisvaliokunnan kokoukseen tai kommentoida enempää. Vaikka edelleen arvostamme valiokunnan pyrkimyksiä ja sen toivetta saada kuulla yritysten näkemyksiä, me näin ollen pahoittelemme, että emme voi osallistua keskusteluun, ennen kuin oikeustapauksemme on ratkaistu.”

Inter IKEA Group

Søren Hansen

Toimitusjohtaja

Osallistujat

Osallistujat

Søren Hansen, toimitusjohtaja

Anders Bylund, konserniviestinnän johtaja

McDonald’s Corporation

Irene Yates

Varapääjohtaja, yhteisöverotus

Osallistujat

Osallistujat

Irene Yates, varapääjohtaja, yhteisöverotus

Starbucks Coffee

Company

Kris Engskov

Johtaja, Starbucks, Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka

Kieltäytyi 23.2.2015:

”Starbucks suunnittelee valittavansa komission 21. lokakuuta 2015 antamasta päätöksestä, jonka mukaan Alankomaat myönsi tiettyjä veroetuja yrityksen Amsterdamin kahvinpaahtimolle (Starbucks Manufacturing EMEA BV), joten emme voi ottaa vastaan Euroopan parlamentin veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokunnan kutsua.

Kun asia on ratkaistu ja Starbucks voi luottaa siihen, että komission päätös kumotaan valituksen perusteella, voimme mielellämme tavata.

Mikäli tästä on apua tiedonkeruutanne ajatellen, on syytä panna merkille, että Starbucks noudattaa kaikkia OECD:n sääntöjä, ohjeita ja sääntöjä ja kannattaa sen verouudistusprosessia, BEPS-toimintasuunnitelma mukaan luettuna. Starbucksin maailmanlaajuisesti maksama todellinen veroaste on keskimäärin noin 33 prosenttia eli selvästi yli muiden suurten yhdysvaltalaisyritysten maksaman veroasteen, joka on keskimäärin 18,5  prosenttia.”

Liite 2.2: Luettelo kutsutuista pankeista

| Nimi | Kutsutut/Edustajat | Tilanne 4.4.2016 |
| --- | --- | --- |
| Crédit Agricole (FR) | Dominique Lefebvre
  Puheenjohtaja | Hyväksyi 15.3.2016


  Jean-Charles Balat


  Rahoitusjohtaja, Crédit Agricole -ryhmä |
| Deutsche Bank (DE) | Paul Achleitner
  Puheenjohtaja | Hyväksyi 16.3.2016


  osallistumisen kokoukseen



  4.


  huhtikuuta 2016



  Osallistuva edustaja


  Brigitte Bomm, toimitusjohtaja ja johtaja, kansainvälinen verotus, Deutsche Bank |
| ING Group (NL) | Ralph Hamers
  Toimitusjohtaja | Hyväksyi 8.3.2016


  R.N.J. Schipper


  Johtaja, kansainvälinen verotus, ING |
| Nordea (SW) | Casper von Koskull
  Puheenjohtaja ja toimitusjohtaja | Hyväksyi 9.3.2016


  Eva Jigvall


  Vero-osaston päällikkö, Nordea |
| Royal Bank of Scotland (UK) | Ross McEwan
  Toimitusjohtaja | Hyväksyi 16.3.2016


  osallistumisen kokoukseen



  4.


  huhtikuuta 2016



  Osallistuva edustaja


  Grant Jamieson, verojohtaja, Royal Bank of Scotland


  Graeme Johnston, johtaja, kansainvälinen verotus, Royal Bank of Scotland |
| Santander (ES) | Ana Patricia Botín
  Puheenjohtaja | Hyväksyi 11.3.2016


  Monica Lopez-Monis Gallego


  Säännösten noudattamisesta vastaava johtaja ja vanhempi apulaispääjohtaja, Banco Santander


  Antonio H. Garcia del Riego


  Toimitusjohtaja


  Euroopan toiminnoista vastaava johtaja |
| UBS (CH) | Axel A. Weber
  Puheenjohtaja | Hyväksyi 14.3.2016


  Christopher Pinho,

  Toimitusjohtaja, konserniverotuksen maailmanlaajuinen johtaja |
| Unicredit (IT) | Giuseppe Vita
  Puheenjohtaja | Hyväksyi 8.3.2016


  Stefano Ceccacci


  Veroasioista vastaava johtaja, Unicredit


  Costanza Bufalini


  Johtaja, Eurooppa- ja sääntelyasiat |

Nimi

Nimi

Kutsutut/Edustajat

Kutsutut/Edustajat

Tilanne 4.4.2016

Tilanne 4.4.2016

Crédit Agricole (FR)

Dominique Lefebvre

Puheenjohtaja

Hyväksyi 15.3.2016

Hyväksyi 15.3.2016

Jean-Charles Balat

Jean-Charles Balat

Rahoitusjohtaja, Crédit Agricole -ryhmä

Rahoitusjohtaja, Crédit Agricole -ryhmä

Deutsche Bank (DE)

Paul Achleitner

Puheenjohtaja

Hyväksyi 16.3.2016

Hyväksyi 16.3.2016

osallistumisen kokoukseen

osallistumisen kokoukseen

4.


  huhtikuuta 2016

4.

huhtikuuta 2016

Osallistuva edustaja

Osallistuva edustaja

Brigitte Bomm, toimitusjohtaja ja johtaja, kansainvälinen verotus, Deutsche Bank

Brigitte Bomm, toimitusjohtaja ja johtaja, kansainvälinen verotus, Deutsche Bank

ING Group (NL)

Ralph Hamers

Toimitusjohtaja

Hyväksyi 8.3.2016

Hyväksyi 8.3.2016

R.N.J. Schipper

R.N.J. Schipper

Johtaja, kansainvälinen verotus, ING

Johtaja, kansainvälinen verotus, ING

Nordea (SW)

Casper von Koskull

Puheenjohtaja ja toimitusjohtaja

Hyväksyi 9.3.2016

Hyväksyi 9.3.2016

Eva Jigvall

Eva Jigvall

Vero-osaston päällikkö, Nordea

Vero-osaston päällikkö, Nordea

Royal Bank of Scotland (UK)

Ross McEwan

Toimitusjohtaja

Hyväksyi 16.3.2016

Hyväksyi 16.3.2016

osallistumisen kokoukseen

osallistumisen kokoukseen

4.


  huhtikuuta 2016

4.

huhtikuuta 2016

Osallistuva edustaja

Osallistuva edustaja

Grant Jamieson, verojohtaja, Royal Bank of Scotland

Grant Jamieson, verojohtaja, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, johtaja, kansainvälinen verotus, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, johtaja, kansainvälinen verotus, Royal Bank of Scotland

Santander (ES)

Ana Patricia Botín

Puheenjohtaja

Hyväksyi 11.3.2016

Hyväksyi 11.3.2016

Monica Lopez-Monis Gallego

Monica Lopez-Monis Gallego

Säännösten noudattamisesta vastaava johtaja ja vanhempi apulaispääjohtaja, Banco Santander

Säännösten noudattamisesta vastaava johtaja ja vanhempi apulaispääjohtaja, Banco Santander

Antonio H. Garcia del Riego

Antonio H. Garcia del Riego

Toimitusjohtaja

Toimitusjohtaja

Euroopan toiminnoista vastaava johtaja

Euroopan toiminnoista vastaava johtaja

UBS (CH)

Axel A. Weber

Puheenjohtaja

Hyväksyi 14.3.2016

Hyväksyi 14.3.2016

Christopher Pinho,

Christopher Pinho

Toimitusjohtaja, konserniverotuksen maailmanlaajuinen johtaja

Toimitusjohtaja, konserniverotuksen maailmanlaajuinen johtaja

Unicredit (IT)

Giuseppe Vita

Puheenjohtaja

Hyväksyi 8.3.2016

Hyväksyi 8.3.2016

Stefano Ceccacci

Stefano Ceccacci

Veroasioista vastaava johtaja, Unicredit

Veroasioista vastaava johtaja, Unicredit

Costanza Bufalini

Costanza Bufalini

Johtaja, Eurooppa- ja sääntelyasiat

Johtaja, Eurooppa- ja sääntelyasiat

---

LIITE 3

KÄYTÄNNESÄÄNTÖTYÖRYHMÄN ASIAKIRJAT

| Asiakirja (1) | Päiväys | Havainto |
| --- | --- | --- |
| Kokousasiakirja 1, liite 1 | Työryhmän kokous huhtikuussa 2006 | Komissio huomautti, että erityisesti joillakin jäsenvaltioista riippuvaisilla tai niihin assosioituneilla alueilla ehdotettuun lainsäädännön purkamiseen sisältyi nollaverokannan käyttöönotto tai yhteisöveron poistaminen kokonaan, minkä vuoksi työryhmän toiminta ei ole kaikilta osin johtanut yhtenäiseen tai tyydyttävään tulokseen. |
| Kokousasiakirja 1, liite 1 | Työryhmän kokous huhtikuussa 2006 | Komissio huomautti, että poliittisten kompromissien vuoksi työryhmä piti joitakin lainsäädännön purkamista koskevia ehdotuksia asianmukaisina, vaikka niitä voitaisiin hyvin pitää riittämättöminä käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti. |
| Työryhmän selvitys neuvostolle | 7. kesäkuuta 2005 | Todettiin yksiselitteisesti, että yhdessä tapauksessa Luxemburg ei ollut toteuttanut lainsäädännön purkamista sovitulla tavalla. |
| Kokousasiakirja 1, liite 1 | Työryhmän kokous huhtikuussa 2006 | Huolimatta tästä selkeästä sääntöjen noudattamatta jättämisestä neuvosto ei toteuttanut toimia eikä Luxemburgia haastettu poliittisesti tai kehotettu noudattamaan käytännesääntöjen periaatteita ja sopimuksia. |
| Kokousasiakirja 1, liite 1 | Työryhmän kokous huhtikuussa 2006 | Työryhmä sopi vuonna 1999 merenkulkualaa suosivien järjestelyjen samoin kuin yhteissijoitusvälineiden arvioinnin jättämisestä soveltamisalan ulkopuolelle. |
| Kokousasiakirja 1, liite 1 | Työryhmän kokous huhtikuussa 2006 | Useat jäsenvaltiot kieltäytyivät esittämästä näkemystään työryhmän tulevaisuudesta avoimuuden, toimeksiannon, soveltamisalan ja tulevan työn kriteerien osalta. Unkari ja Liettua esittivät varaumia käytännesääntöjen kriteerien muuttamista vastaan. Irlanti ja Puola vastustivat käytännesääntöjen soveltamisalan laajentamista muille verotuksen aloille. |
| Kokousasiakirja 2 ja pöytäkirja | Työryhmän kokous 11. huhtikuuta 2011 | Komissio esitti useita ehdotuksia, jotka koskivat uusia toiminta-aloja, kuten eroavuuksia koskevan työn laajentaminen, ulkomailla asuvien verotus, varakkaiden yksityishenkilöiden verotus, kiinteistösijoitusyhtiöiden tarkastelu ja yhteissijoitusvälineet. Alankomaat ja Luxemburg vastustivat eroavuuksia koskevien toimenpiteiden laajentamista, Ranska esitti varaumia ulkomailla asuvien, varakkaiden yksityishenkilöiden ja sijoitusrahastojen alalla toteutettavan työn osalta, ja Yhdistynyt kuningaskunta kannatti keskittymistä yritysveroon laajentamisen sijaan. |
| Pöytäkirja | Työryhmän kokous 22. lokakuuta 2013 ja toukokuussa 2013 | Gibraltarin verolakiin liittyy merkittäviä seikkoja, joista on keskusteltu ainakin 11. huhtikuuta 2011 alkaen, mutta keskustelua ei ollut vieläkään saatettu päätökseen. |
| Pöytäkirja | Työryhmän kokous 8. marraskuuta 2013 | Mansaaren myyntiverojärjestelyä ei pidetty haitallisena, vaikka useat jäsenvaltiot ilmaisivat vakavia epäilyjä sen haitattomuudesta. |
| Pöytäkirja | Työryhmän kokous 29. toukokuuta, 22. lokakuuta ja 20. marraskuuta 2013 | Patenttiboksien osalta Alankomaat, Luxemburg ja vähäisemmässä määrin Belgia ovat vastustaneet kaikkien EU:n patenttiboksijärjestelyjen kattavaa arviointia, vaikka on perusteltua epäillä olemassa olevien järjestelyjen haitallisuutta käytännesääntöjen kriteerien nojalla. |
| Pöytäkirja | Työryhmän kokous 3. kesäkuuta 2014 | Espanja, Alankomaat, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat entisestään viivyttäneet patenttiboksijärjestelyjen uudistamisprosessia esittämällä toistuvia lisävaatimuksia päätöksentekoprosessin aikana. |
| Julkinen selvitys neuvostolle | Ecofin-neuvosto toukokuussa 2015 | Huolimatta sitoutumisesta kansallisten säännösten täysimääräiseen mukauttamiseen 30. kesäkuuta 2016 mennessä jäsenvaltioissa on saavutettu vain hyvin rajallista edistymistä muutetun nexus-lähestymistavan saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, vaikka ministerit sopivat siitä jo joulukuussa 2014, ja joissakin maissa, kuten Italiassa, on jopa toteutettu patenttibokseja koskevia ja muutetun nexus-lähestymistavan kanssa ristiriidassa olevia uusia toimenpiteitä tästä lähestymistavasta saavutetun sopimuksen jälkeen, jotta voitaisiin hyötyä voimassa olevien erittäin edullisten sääntöjen jatkamisesta vuoteen 2021 asti. |
| Pöytäkirja ja kokousasiakirja 3 | Työryhmän kokous 25. toukokuuta 2010 ja 17. lokakuuta 2012 | Unioniin suuntautuvia voitonsiirtoja koskevien sovittujen ohjeiden laatimisvaiheessa Yhdistynyt kuningaskunta vastusti kaikenlaista koordinoitua lähestymistapaa. |
| Pöytäkirja | Työryhmän kokous 25. toukokuuta 2010 | Väärinkäytösten torjunnan alatyöryhmän työn johdosta toteutettavista jatkotoimista ei päästy sopimukseen. |
| Pöytäkirja | Työryhmän kokous 15. toukokuuta 2009 | Belgia ja Alankomaat esittivät lausuntoja, joissa ne ilmaisivat vastustavansa kaikkia aloitteita, joilla pyritään koordinoimaan toimia unionin ulkopuolelle suuntautuvien verottamattomien voitonsiirtojen estämiseksi. |
| Pöytäkirja | Työryhmän alaryhmän kokous huhti- ja syyskuussa 2014 sekä huhti- ja heinäkuussa 2015 | Jäsenvaltiot sopivat verokohtelun eroavuuksia koskevista ohjeista syyskuussa 2014 siitä huolimatta, että tietyt jäsenvaltiot tekivät toistuvia ja järjestelmällisiä aloitteita, jotka estivät sopimisen paljon aiemmin näistä haitallisista käytännöistä, joista työryhmässä oli keskusteltu aktiivisesti ainakin vuodesta 2008, mikä kasvatti merkittävästi jatkuvia verotappioita, jotka liittyvät tällaisten järjestelyjen toistuvaan käyttöön aggressiivisessa verosuunnittelussa. |
| Pöytäkirja | Työryhmän kokous 15. toukokuuta ja 29. kesäkuuta 2009 sekä 25. toukokuuta 2010
  Väärinkäytösten torjunnan alatyöryhmän kokous 25. maaliskuuta ja 22. huhtikuuta 2010 | Alankomaat, Luxemburg ja Belgia sekä vähäisemmässä määrin Malta ja Viro ovat verokohtelun eroavuuksien osalta jo pitkään viivyttäneet nopeiden yhteisten toimien toteuttamista, sillä niiden mielestä eroavuuksia ei pitäisi tarkastella käytännesääntöjen nojalla lainkaan. |
| Pöytäkirja | Työryhmän kokous 13. syyskuuta 2011
  Työryhmän kokous 11. huhtikuuta ja 26. toukokuuta 2011 | Sijoitusrahastojen osalta jäsenvaltiot sopivat keskeyttävänsä keskustelun näiden järjestelyjen väitetystä ja mahdollisesta haitallisuudesta.
  Yhdistynyt kuningaskunta, Luxemburg ja Alankomaat tekivät aloitteita, joissa käytännössä painostettiin työryhmää lopettamaan tämän toiminta-alan tarkastelu. |
| Kokousasiakirja 2 | Työryhmän kokous 4. maaliskuuta 2010 | Hallintokäytäntöjen osalta yksikään jäsenvaltio ei ollut aiemmin vaihtanut tietoja päätöksistään oma-aloitteisesti ja järjestelmällisesti. |
| Kokousasiakirja 4 | Työryhmän kokous 10. syyskuuta 2012 | Käytännössä tietoja päätöksistä ei ollut vaihdettu oma-aloitteisesti. |
| Neuvoston päätelmät | Ecofin-neuvosto joulukuussa 2015 | Tosiasiallista vähimmäisverotusta koskevien lausekkeiden osalta jäsenvaltiot eivät sopineet korko- ja rojaltidirektiivin tarkistamisesta sen varmistamiseksi, että sisämarkkinoilla myönnetyt etuudet, joilla pyritään estämään kaksinkertainen verotus, eivät todellisuudessa johda nollaverotukseen tai nimelliseen verotukseen, vaikka komissio teki asiasta ehdotuksen vuonna 2011. Jäsenvaltiot ainoastaan kehottivat verotusta käsittelevää korkean tason työryhmää jatkamaan asian tarkastelua sen sijaan, että ne olisivat sitoutuneet nopeisiin ja vaikuttaviin toimiin. |
| Neuvoston päätelmät | Ecofin-neuvosto maaliskuussa 2016 | Jäsenvaltiot eivät sopineet työryhmän tarvittavista uudistuksista ja lykkäsivät uudistuksia koskevan päätökseen vuoteen 2017. |

Asiakirja (1)

Päiväys

Havainto

Kokousasiakirja 1, liite 1

Työryhmän kokous huhtikuussa 2006

Komissio huomautti, että erityisesti joillakin jäsenvaltioista riippuvaisilla tai niihin assosioituneilla alueilla ehdotettuun lainsäädännön purkamiseen sisältyi nollaverokannan käyttöönotto tai yhteisöveron poistaminen kokonaan, minkä vuoksi työryhmän toiminta ei ole kaikilta osin johtanut yhtenäiseen tai tyydyttävään tulokseen.

Kokousasiakirja 1, liite 1

Työryhmän kokous huhtikuussa 2006

Komissio huomautti, että poliittisten kompromissien vuoksi työryhmä piti joitakin lainsäädännön purkamista koskevia ehdotuksia asianmukaisina, vaikka niitä voitaisiin hyvin pitää riittämättöminä käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti.

Työryhmän selvitys neuvostolle

7. kesäkuuta 2005

Todettiin yksiselitteisesti, että yhdessä tapauksessa Luxemburg ei ollut toteuttanut lainsäädännön purkamista sovitulla tavalla.

Kokousasiakirja 1, liite 1

Työryhmän kokous huhtikuussa 2006

Huolimatta tästä selkeästä sääntöjen noudattamatta jättämisestä neuvosto ei toteuttanut toimia eikä Luxemburgia haastettu poliittisesti tai kehotettu noudattamaan käytännesääntöjen periaatteita ja sopimuksia.

Kokousasiakirja 1, liite 1

Työryhmän kokous huhtikuussa 2006

Työryhmä sopi vuonna 1999 merenkulkualaa suosivien järjestelyjen samoin kuin yhteissijoitusvälineiden arvioinnin jättämisestä soveltamisalan ulkopuolelle.

Kokousasiakirja 1, liite 1

Työryhmän kokous huhtikuussa 2006

Useat jäsenvaltiot kieltäytyivät esittämästä näkemystään työryhmän tulevaisuudesta avoimuuden, toimeksiannon, soveltamisalan ja tulevan työn kriteerien osalta. Unkari ja Liettua esittivät varaumia käytännesääntöjen kriteerien muuttamista vastaan. Irlanti ja Puola vastustivat käytännesääntöjen soveltamisalan laajentamista muille verotuksen aloille.

Kokousasiakirja 2 ja pöytäkirja

Työryhmän kokous 11. huhtikuuta 2011

Komissio esitti useita ehdotuksia, jotka koskivat uusia toiminta-aloja, kuten eroavuuksia koskevan työn laajentaminen, ulkomailla asuvien verotus, varakkaiden yksityishenkilöiden verotus, kiinteistösijoitusyhtiöiden tarkastelu ja yhteissijoitusvälineet. Alankomaat ja Luxemburg vastustivat eroavuuksia koskevien toimenpiteiden laajentamista, Ranska esitti varaumia ulkomailla asuvien, varakkaiden yksityishenkilöiden ja sijoitusrahastojen alalla toteutettavan työn osalta, ja Yhdistynyt kuningaskunta kannatti keskittymistä yritysveroon laajentamisen sijaan.

Pöytäkirja

Työryhmän kokous 22. lokakuuta 2013 ja toukokuussa 2013

Gibraltarin verolakiin liittyy merkittäviä seikkoja, joista on keskusteltu ainakin 11. huhtikuuta 2011 alkaen, mutta keskustelua ei ollut vieläkään saatettu päätökseen.

Pöytäkirja

Työryhmän kokous 8. marraskuuta 2013

Mansaaren myyntiverojärjestelyä ei pidetty haitallisena, vaikka useat jäsenvaltiot ilmaisivat vakavia epäilyjä sen haitattomuudesta.

Pöytäkirja

Työryhmän kokous 29. toukokuuta, 22. lokakuuta ja 20. marraskuuta 2013

Patenttiboksien osalta Alankomaat, Luxemburg ja vähäisemmässä määrin Belgia ovat vastustaneet kaikkien EU:n patenttiboksijärjestelyjen kattavaa arviointia, vaikka on perusteltua epäillä olemassa olevien järjestelyjen haitallisuutta käytännesääntöjen kriteerien nojalla.

Pöytäkirja

Työryhmän kokous 3. kesäkuuta 2014

Espanja, Alankomaat, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat entisestään viivyttäneet patenttiboksijärjestelyjen uudistamisprosessia esittämällä toistuvia lisävaatimuksia päätöksentekoprosessin aikana.

Julkinen selvitys neuvostolle

Ecofin-neuvosto toukokuussa 2015

Huolimatta sitoutumisesta kansallisten säännösten täysimääräiseen mukauttamiseen 30. kesäkuuta 2016 mennessä jäsenvaltioissa on saavutettu vain hyvin rajallista edistymistä muutetun nexus-lähestymistavan saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, vaikka ministerit sopivat siitä jo joulukuussa 2014, ja joissakin maissa, kuten Italiassa, on jopa toteutettu patenttibokseja koskevia ja muutetun nexus-lähestymistavan kanssa ristiriidassa olevia uusia toimenpiteitä tästä lähestymistavasta saavutetun sopimuksen jälkeen, jotta voitaisiin hyötyä voimassa olevien erittäin edullisten sääntöjen jatkamisesta vuoteen 2021 asti.

Pöytäkirja ja kokousasiakirja 3

Työryhmän kokous 25. toukokuuta 2010 ja 17. lokakuuta 2012

Unioniin suuntautuvia voitonsiirtoja koskevien sovittujen ohjeiden laatimisvaiheessa Yhdistynyt kuningaskunta vastusti kaikenlaista koordinoitua lähestymistapaa.

Pöytäkirja

Työryhmän kokous 25. toukokuuta 2010

Väärinkäytösten torjunnan alatyöryhmän työn johdosta toteutettavista jatkotoimista ei päästy sopimukseen.

Pöytäkirja

Työryhmän kokous 15. toukokuuta 2009

Belgia ja Alankomaat esittivät lausuntoja, joissa ne ilmaisivat vastustavansa kaikkia aloitteita, joilla pyritään koordinoimaan toimia unionin ulkopuolelle suuntautuvien verottamattomien voitonsiirtojen estämiseksi.

Pöytäkirja

Työryhmän alaryhmän kokous huhti- ja syyskuussa 2014 sekä huhti- ja heinäkuussa 2015

Jäsenvaltiot sopivat verokohtelun eroavuuksia koskevista ohjeista syyskuussa 2014 siitä huolimatta, että tietyt jäsenvaltiot tekivät toistuvia ja järjestelmällisiä aloitteita, jotka estivät sopimisen paljon aiemmin näistä haitallisista käytännöistä, joista työryhmässä oli keskusteltu aktiivisesti ainakin vuodesta 2008, mikä kasvatti merkittävästi jatkuvia verotappioita, jotka liittyvät tällaisten järjestelyjen toistuvaan käyttöön aggressiivisessa verosuunnittelussa.

Pöytäkirja

Työryhmän kokous 15. toukokuuta ja 29. kesäkuuta 2009 sekä 25. toukokuuta 2010

Väärinkäytösten torjunnan alatyöryhmän kokous 25. maaliskuuta ja 22. huhtikuuta 2010

Alankomaat, Luxemburg ja Belgia sekä vähäisemmässä määrin Malta ja Viro ovat verokohtelun eroavuuksien osalta jo pitkään viivyttäneet nopeiden yhteisten toimien toteuttamista, sillä niiden mielestä eroavuuksia ei pitäisi tarkastella käytännesääntöjen nojalla lainkaan.

Pöytäkirja

Työryhmän kokous 13. syyskuuta 2011

Työryhmän kokous 11. huhtikuuta ja 26. toukokuuta 2011

Sijoitusrahastojen osalta jäsenvaltiot sopivat keskeyttävänsä keskustelun näiden järjestelyjen väitetystä ja mahdollisesta haitallisuudesta.

Yhdistynyt kuningaskunta, Luxemburg ja Alankomaat tekivät aloitteita, joissa käytännössä painostettiin työryhmää lopettamaan tämän toiminta-alan tarkastelu.

Kokousasiakirja 2

Työryhmän kokous 4. maaliskuuta 2010

Hallintokäytäntöjen osalta yksikään jäsenvaltio ei ollut aiemmin vaihtanut tietoja päätöksistään oma-aloitteisesti ja järjestelmällisesti.

Kokousasiakirja 4

Työryhmän kokous 10. syyskuuta 2012

Käytännössä tietoja päätöksistä ei ollut vaihdettu oma-aloitteisesti.

Neuvoston päätelmät

Ecofin-neuvosto joulukuussa 2015

Tosiasiallista vähimmäisverotusta koskevien lausekkeiden osalta jäsenvaltiot eivät sopineet korko- ja rojaltidirektiivin tarkistamisesta sen varmistamiseksi, että sisämarkkinoilla myönnetyt etuudet, joilla pyritään estämään kaksinkertainen verotus, eivät todellisuudessa johda nollaverotukseen tai nimelliseen verotukseen, vaikka komissio teki asiasta ehdotuksen vuonna 2011. Jäsenvaltiot ainoastaan kehottivat verotusta käsittelevää korkean tason työryhmää jatkamaan asian tarkastelua sen sijaan, että ne olisivat sitoutuneet nopeisiin ja vaikuttaviin toimiin.

Neuvoston päätelmät

Ecofin-neuvosto maaliskuussa 2016

Jäsenvaltiot eivät sopineet työryhmän tarvittavista uudistuksista ja lykkäsivät uudistuksia koskevan päätökseen vuoteen 2017.

---

(1)  Julkisesti saatavilla olevien asiakirjojen ja lähteiden perusteella

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/111

---

P8_TA(2016)0311

Rakennerahastojen ja Horisontti 2020 -ohjelman väliset synergiat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 innovointiin liittyvistä synergiavaikutuksista: Euroopan rakenne- ja investointirahastot, Horisontti 2020 ja muut eurooppalaiset innovaatiorahastot sekä EU:n ohjelmat (2016/2695(RSP))

(2018/C 101/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan, 162 artiklan ja 174–190 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan, 162 artiklan ja 174–190 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) (jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) (jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (4),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta tällaisten yhtymien perustamisen ja toiminnan selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1302/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta tällaisten yhtymien perustamisen ja toiminnan selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1302/2013 (5),

| — | ottaa huomioon koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1300/2013 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1300/2013 (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (7),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (8),

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön koheesiopolitiikasta ja älykkääseen erikoistumiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointistrategioista (RIS3) (A8-0159/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön koheesiopolitiikasta ja älykkääseen erikoistumiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointistrategioista (RIS3) (A8-0159/2016),

| — | ottaa huomioon komission 1. kesäkuuta 2016 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Euroopassa investoidaan taas – Tilannekatsaus Euroopan investointiohjelmaan ja seuraavat toimet” (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 1. kesäkuuta 2016 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Euroopassa investoidaan taas – Tilannekatsaus Euroopan investointiohjelmaan ja seuraavat toimet” (COM(2016)0359),

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2016 julkaistun komission esitteen Euroopan investointiohjelmaa koskevista uusista suuntaviivoista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Euroopan strategisten investointien rahaston yhdistämiseksi (”Investment Plan for Europe: new guidelines on combining European Structural and Investment Funds with the European Fund for Strategic Investments”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2016 julkaistun komission esitteen Euroopan investointiohjelmaa koskevista uusista suuntaviivoista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Euroopan strategisten investointien rahaston yhdistämiseksi (”Investment Plan for Europe: new guidelines on combining European Structural and Investment Funds with the European Fund for Strategic Investments”),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta (9),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman älykkäästä erikoistumisesta: huippuosaamisen verkottuminen toimivan koheesiopolitiikan osatekijänä (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman älykkäästä erikoistumisesta: huippuosaamisen verkottuminen toimivan koheesiopolitiikan osatekijänä (10),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman syrjäisimpien alueiden potentiaalin optimoimisesta luomalla synergioita EU:n rakennerahastojen ja EU:n muiden ohjelmien välille (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman syrjäisimpien alueiden potentiaalin optimoimisesta luomalla synergioita EU:n rakennerahastojen ja EU:n muiden ohjelmien välille (11),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman investoimisesta työpaikkoihin ja kasvuun: unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman investoimisesta työpaikkoihin ja kasvuun: unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen (12),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti koheesiopolitiikan yksinkertaistamista ja tulosperustaista suuntaamista kaudella 2014–2020” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti koheesiopolitiikan yksinkertaistamista ja tulosperustaista suuntaamista kaudella 2014–2020” (13),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Tutkimus ja innovointi tulevan kasvun lähteinä” (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Tutkimus ja innovointi tulevan kasvun lähteinä” (COM(2014)0339),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2014 annetun komission kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen: investoiminen työpaikkoihin ja kasvuun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2014 annetun komission kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen: investoiminen työpaikkoihin ja kasvuun,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903),

| — | ottaa huomioon komission yksikköjen vuonna 2014 laatiman työasiakirjan ”Enabling synergies between European Structural and Investment Funds, Horizon 2020 and other research, innovation and competitiveness-related Union programmes” (SWD(2014)0205), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksikköjen vuonna 2014 laatiman työasiakirjan ”Enabling synergies between European Structural and Investment Funds, Horizon 2020 and other research, innovation and competitiveness-related Union programmes” (SWD(2014)0205),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa” (COM(2010)0553),

| — | ottaa huomioon 30. heinäkuuta 2013 annetun alueiden komitean lausunnon innovaatiokuilun umpeenkuromisesta (”Closing the Innovation Divide”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. heinäkuuta 2013 annetun alueiden komitean lausunnon innovaatiokuilun umpeenkuromisesta (”Closing the Innovation Divide”),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon uusien huipputeknologiayritysten ekosysteemien luomista edistävistä toimenpiteistä (”Measures to support the creation of high-tech start-up ecosystems”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon uusien huipputeknologiayritysten ekosysteemien luomista edistävistä toimenpiteistä (”Measures to support the creation of high-tech start-up ecosystems”),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että ohjelmakaudella 2014–2020 koheesiopolitiikka on edelleen unionin keskeinen, kaikki alueet kattava väline, jolla pyritään tuomaan unioni lähemmäs kansalaisia ja joka edistää reaalitalouteen tehtäviä investointeja ja on samalla eurooppalaisen solidaarisuuden ilmaus, kun se lisää kasvua ja vaurautta ja vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja, joita talous- ja rahoituskriisi lisäsivät; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ohjelmakaudella 2014–2020 koheesiopolitiikka on edelleen unionin keskeinen, kaikki alueet kattava väline, jolla pyritään tuomaan unioni lähemmäs kansalaisia ja joka edistää reaalitalouteen tehtäviä investointeja ja on samalla eurooppalaisen solidaarisuuden ilmaus, kun se lisää kasvua ja vaurautta ja vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja, joita talous- ja rahoituskriisi lisäsivät;

| B. | ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka olisi sovitettava täysin yhteen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian kanssa; katsoo, että koheesiopolitiikan perustana on sen kolmen välineen – Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja koheesiorahaston – niveltäminen yhteen sekä laajempi koordinointi yhteisen strategiakehyksen puitteissa maaseudun kehittämiseen tarkoitetun rahoituksen eli Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja meri- ja kalatalousalan rahoituksen eli Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) kanssa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka olisi sovitettava täysin yhteen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian kanssa; katsoo, että koheesiopolitiikan perustana on sen kolmen välineen – Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja koheesiorahaston – niveltäminen yhteen sekä laajempi koordinointi yhteisen strategiakehyksen puitteissa maaseudun kehittämiseen tarkoitetun rahoituksen eli Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja meri- ja kalatalousalan rahoituksen eli Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) kanssa;

| C. | ottaa huomioon, että kaikille näille viidelle rahastolle – Euroopan rakenne- ja investointirahastoille (ERI-rahastot) – on vahvistettu yhteiset säännökset yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa ja että kutakin ERI-rahastoa ja Euroopan alueellisen yhteistyön tavoitetta koskevat erityiset säännöt on annettu erillisissä asetuksissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kaikille näille viidelle rahastolle – Euroopan rakenne- ja investointirahastoille (ERI-rahastot) – on vahvistettu yhteiset säännökset yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa ja että kutakin ERI-rahastoa ja Euroopan alueellisen yhteistyön tavoitetta koskevat erityiset säännöt on annettu erillisissä asetuksissa;

| D. | ottaa huomioon, että äskettäisessä koheesiopolitiikan uudistuksessa esitettiin rajattu määrä tavoitteita ja painopisteitä ja luotiin näin temaattisia painopisteitä / temaattista keskittämistä mutta sallittiin samalla tietyntasoinen joustavuus ja mukauttaminen tiettyihin ominaispiirteisiin; toteaa, että lisäksi uudistuksella varmistettiin vahvistetun kumppanuuden periaate ja vakaa monitasoinen hallinto, tarkasti määritelty alueellisen kehittämisen toimintamalli, synergioiden lisääntyminen näiden viiden rahaston välillä ja myös muiden asiaan liittyvien rahastojen ja aloitteiden kanssa (kuten Horisontti 2020, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (PSCI), yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME), ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (LIFE), Verkkojen Eurooppa -väline, Erasmus+ ja NER300), entistä yksinkertaisemmat täytäntöönpanosäännöt, tehokas seuranta- ja arviointijärjestelmä, avoin tuloskehys, rahoitusvälineiden käytön selkeät säännöt, luotettava hallinto- ja valvontajärjestelmä ja toimiva varainhoitojärjestelmä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että äskettäisessä koheesiopolitiikan uudistuksessa esitettiin rajattu määrä tavoitteita ja painopisteitä ja luotiin näin temaattisia painopisteitä / temaattista keskittämistä mutta sallittiin samalla tietyntasoinen joustavuus ja mukauttaminen tiettyihin ominaispiirteisiin; toteaa, että lisäksi uudistuksella varmistettiin vahvistetun kumppanuuden periaate ja vakaa monitasoinen hallinto, tarkasti määritelty alueellisen kehittämisen toimintamalli, synergioiden lisääntyminen näiden viiden rahaston välillä ja myös muiden asiaan liittyvien rahastojen ja aloitteiden kanssa (kuten Horisontti 2020, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (PSCI), yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME), ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (LIFE), Verkkojen Eurooppa -väline, Erasmus+ ja NER300), entistä yksinkertaisemmat täytäntöönpanosäännöt, tehokas seuranta- ja arviointijärjestelmä, avoin tuloskehys, rahoitusvälineiden käytön selkeät säännöt, luotettava hallinto- ja valvontajärjestelmä ja toimiva varainhoitojärjestelmä;

| E. | ottaa huomioon, että komissio antoi 14. joulukuuta 2015 tiedonannon ERI-rahastojen vaikutuksista unionin kasvustrategiaan, investointiohjelmaan ja komission ensisijaisiin tavoitteisiin seuraavan kymmenen vuoden aikana; toteaa, että kyseessä on itse asiassa ERI-rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 16 artiklassa tarkoitettu kertomus säännösten tähänastisesta täytäntöönpanosta, johon kuuluvat myös kaikkien jäsenvaltioiden kanssa kumppanuussopimuksista ja toimintaohjelmista käytävien neuvottelujen tulokset ja kunkin maan keskeiset haasteet; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio antoi 14. joulukuuta 2015 tiedonannon ERI-rahastojen vaikutuksista unionin kasvustrategiaan, investointiohjelmaan ja komission ensisijaisiin tavoitteisiin seuraavan kymmenen vuoden aikana; toteaa, että kyseessä on itse asiassa ERI-rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 16 artiklassa tarkoitettu kertomus säännösten tähänastisesta täytäntöönpanosta, johon kuuluvat myös kaikkien jäsenvaltioiden kanssa kumppanuussopimuksista ja toimintaohjelmista käytävien neuvottelujen tulokset ja kunkin maan keskeiset haasteet;

| F. | ottaa huomioon, että Horisontti 2020 -ohjelman ja ERI-rahastojen välisten synergioiden vahvistamista voidaan perustella merkityksellisten yhteyksien luomisella investointistrategioiden ja -toimien välille, ja toteaa, että tällä olisi suuri vaikutus talouteen, kun älykkään erikoistumisen painopisteisiin liittyvät innovointi-investoinnit yhdistetään maailmanluokan tutkimus- ja innovointialoitteisiin rahoituksen vaikuttavuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Horisontti 2020 -ohjelman ja ERI-rahastojen välisten synergioiden vahvistamista voidaan perustella merkityksellisten yhteyksien luomisella investointistrategioiden ja -toimien välille, ja toteaa, että tällä olisi suuri vaikutus talouteen, kun älykkään erikoistumisen painopisteisiin liittyvät innovointi-investoinnit yhdistetään maailmanluokan tutkimus- ja innovointialoitteisiin rahoituksen vaikuttavuuden lisäämiseksi;

| 1. | toteaa jälleen, että yhteyksiä koheesiopolitiikan ja muiden unionin toimintapolitiikkojen, rahoitusohjelmien ja aloitteiden (Horisontti 2020, Verkkojen Eurooppa -väline, digitaaliset sisämarkkinat, maaseudun kehittäminen, energiaunioni, innovaatiounioni ja Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeet) välillä on tiivistetty yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetyn yhteisen strategiakehyksen puitteissa ja että kaikki sen välineet ja tavoitteet, mukaan luettuina kaupunkeja koskeva toimintasuunnitelma, alueellinen toimintasuunnitelma, investoinnit pk-yrityksiin, älykäs kasvu ja älykkäät erikoistumisstrategiat sekä potentiaaliset julkiset investoinnit innovatiivisten ratkaisujen levittämiselle muun muassa ympäristön, energian, terveyden, ilmaston, digitalisoinnin ja liikenteen aloilla, edistävät huomattavasti sisämarkkinoiden vahvistumista ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

1.

toteaa jälleen, että yhteyksiä koheesiopolitiikan ja muiden unionin toimintapolitiikkojen, rahoitusohjelmien ja aloitteiden (Horisontti 2020, Verkkojen Eurooppa -väline, digitaaliset sisämarkkinat, maaseudun kehittäminen, energiaunioni, innovaatiounioni ja Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeet) välillä on tiivistetty yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetyn yhteisen strategiakehyksen puitteissa ja että kaikki sen välineet ja tavoitteet, mukaan luettuina kaupunkeja koskeva toimintasuunnitelma, alueellinen toimintasuunnitelma, investoinnit pk-yrityksiin, älykäs kasvu ja älykkäät erikoistumisstrategiat sekä potentiaaliset julkiset investoinnit innovatiivisten ratkaisujen levittämiselle muun muassa ympäristön, energian, terveyden, ilmaston, digitalisoinnin ja liikenteen aloilla, edistävät huomattavasti sisämarkkinoiden vahvistumista ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista;

| 2. | korostaa, että edellä mainittujen synergioiden kehittäminen alkaa strategisen suunnittelun vaiheesta ja edellyttää näin ollen alusta lähtien strategisten valintojen tekemistä ja suunnittelua alueiden ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta selvitettäisiin ja luotaisiin mahdollisuuksia esimerkiksi huippuosaamisen edistämiseksi älykkään erikoistumisen aloilla; toteaa, että Horisontti 2020 -puiteohjelmassa tämä tarkoittaa asioiden tuntemuksen lisäämistä, tietojen jakamista (erityisesti seitsemännen puiteohjelman tutkimustuloksista ja Horisontti 2020 -hankkeista), tiedotuskampanjoiden käynnistämistä, olemassa olevien verkostojen antamista uusien tulokkaiden käyttöön ja mahdollisimman hyvien yhteyksien luomista kansallisten yhteyspisteiden ja kansallisten ja alueellisten ERI-rahastoista päättävien ja niitä hallinnoivien viranomaisten välille; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että edellä mainittujen synergioiden kehittäminen alkaa strategisen suunnittelun vaiheesta ja edellyttää näin ollen alusta lähtien strategisten valintojen tekemistä ja suunnittelua alueiden ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta selvitettäisiin ja luotaisiin mahdollisuuksia esimerkiksi huippuosaamisen edistämiseksi älykkään erikoistumisen aloilla; toteaa, että Horisontti 2020 -puiteohjelmassa tämä tarkoittaa asioiden tuntemuksen lisäämistä, tietojen jakamista (erityisesti seitsemännen puiteohjelman tutkimustuloksista ja Horisontti 2020 -hankkeista), tiedotuskampanjoiden käynnistämistä, olemassa olevien verkostojen antamista uusien tulokkaiden käyttöön ja mahdollisimman hyvien yhteyksien luomista kansallisten yhteyspisteiden ja kansallisten ja alueellisten ERI-rahastoista päättävien ja niitä hallinnoivien viranomaisten välille;

| 3. | painottaa, että älykkään erikoistumisen strategioiden kehittäminen siten, että yrittäjyyttä edistävään prosessiin otetaan mukaan kansallisia tai alueellisia hallintoviranomaisia sekä sidosryhmiä, kuten yliopistoja ja muita korkeakouluja, teollisuus ja työmarkkinaosapuolet, on välttämätöntä niille alueille ja jäsenvaltioille, jotka haluavat investoida Euroopan aluekehitysrahaston varoja tutkimukseen ja innovointiin; painottaa, että älykkäisiin erikoistumisstrategioihin olisi kuuluttava ennakoivia toimia (valmiuksien kehittäminen, kansallisten/alueellisten tutkimuksen ja innovoinnin järjestelmien parantaminen) ja seurantatoimia (tutkimustulosten hyödyntäminen, innovointituki ja markkinoillepääsy) Horisontti 2020 -puiteohjelmassa, joka vuorostaan kannustaa unionin laajuiseen yhteistyöhön Euroopan innovointikuilun umpeen kuromiseksi ja unionin maailmanlaajuisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi, samalla kun investoidaan myös edelläkävijöiden ja näitä seuraavien välisiin yhteyksiin huippuosaamisen levittämistä ja osallistujapohjan laajentamista koskevien toimien yhteydessä; katsoo, että älykkään erikoistumisen menetelmien olisi siksi oltava mallina myös vuoden 2020 jälkeisissä koheesiopolitiikan toimissa; |
| --- | --- |

3.

painottaa, että älykkään erikoistumisen strategioiden kehittäminen siten, että yrittäjyyttä edistävään prosessiin otetaan mukaan kansallisia tai alueellisia hallintoviranomaisia sekä sidosryhmiä, kuten yliopistoja ja muita korkeakouluja, teollisuus ja työmarkkinaosapuolet, on välttämätöntä niille alueille ja jäsenvaltioille, jotka haluavat investoida Euroopan aluekehitysrahaston varoja tutkimukseen ja innovointiin; painottaa, että älykkäisiin erikoistumisstrategioihin olisi kuuluttava ennakoivia toimia (valmiuksien kehittäminen, kansallisten/alueellisten tutkimuksen ja innovoinnin järjestelmien parantaminen) ja seurantatoimia (tutkimustulosten hyödyntäminen, innovointituki ja markkinoillepääsy) Horisontti 2020 -puiteohjelmassa, joka vuorostaan kannustaa unionin laajuiseen yhteistyöhön Euroopan innovointikuilun umpeen kuromiseksi ja unionin maailmanlaajuisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi, samalla kun investoidaan myös edelläkävijöiden ja näitä seuraavien välisiin yhteyksiin huippuosaamisen levittämistä ja osallistujapohjan laajentamista koskevien toimien yhteydessä; katsoo, että älykkään erikoistumisen menetelmien olisi siksi oltava mallina myös vuoden 2020 jälkeisissä koheesiopolitiikan toimissa;

| 4. | katsoo, että koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuutta olisi edelleen vahvistettava; korostaa kiireellistä tarvetta lisätä synergioita muiden kilpailukykyä koskevien EU:n toimintapolitiikkojen kanssa, erityisesti tutkimuksen ja kehityksen, tieto- ja viestintätekniikan sekä uusiutuvan energian aloilla ja pk-yrityksissä, jotta nostetaan EU:n tutkimus- ja kehitystuloksien hyödyntämistasoa, luodaan uusia korkealaatuisia työpaikkoja, säilytetään olemassa olevat työpaikat ja edistetään vihreää taloutta; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuutta olisi edelleen vahvistettava; korostaa kiireellistä tarvetta lisätä synergioita muiden kilpailukykyä koskevien EU:n toimintapolitiikkojen kanssa, erityisesti tutkimuksen ja kehityksen, tieto- ja viestintätekniikan sekä uusiutuvan energian aloilla ja pk-yrityksissä, jotta nostetaan EU:n tutkimus- ja kehitystuloksien hyödyntämistasoa, luodaan uusia korkealaatuisia työpaikkoja, säilytetään olemassa olevat työpaikat ja edistetään vihreää taloutta;

| 5. | panee merkille, että ohjelmakaudella 2014–2020 koheesiopolitiikkaa voidaan täydentää huomattavasti rahoitusvälineiden avulla, ja muistuttaa, että avustuksia täydentävinä välineinä rahoitusvälineillä on vipuvaikutus, joka voi lisätä rahoituksen vaikutusta innovoinnin kasvuun markkinoilla erimerkiksi energiatehokkuuden kautta ja auttaa parantamaan käyttöastetta tarjoamalla tarvittavaa osarahoitusta erityisesti sellaisissa jäsenvaltioissa ja sellaisilla alueilla, joissa kansalliset osarahoitusvalmiudet ovat vähäiset; painottaa kuitenkin, että avustukset ovat edelleen välttämättömiä tietyille hankkeille, kuten tutkimus- ja kehittämishankkeille, ja hankkeille, joissa keskitytään voimakkaasti yhteiskunnallisiin haasteisiin; muistuttaa, että avustuksilla ja rahoitusvälineillä ei rahoiteta samantyyppisiä toimia ja että tällaiset tuen eri muodot kohdistuvat erityyppisiin edunsaajiin ja hankkeisiin; korostaa, että avustuksiin perustuva rahoitus on säilytettävä unionin tulevissa ohjelmissa; korostaa, että avustusten ja rahoitusvälineiden oikea tasapaino on säilytettävä tulevaisuudessa; muistuttaa, että on entisestään vahvistettava rahoitusvälineiden vastuullisuutta, avoimuutta ja tulossuuntautuneisuutta; |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että ohjelmakaudella 2014–2020 koheesiopolitiikkaa voidaan täydentää huomattavasti rahoitusvälineiden avulla, ja muistuttaa, että avustuksia täydentävinä välineinä rahoitusvälineillä on vipuvaikutus, joka voi lisätä rahoituksen vaikutusta innovoinnin kasvuun markkinoilla erimerkiksi energiatehokkuuden kautta ja auttaa parantamaan käyttöastetta tarjoamalla tarvittavaa osarahoitusta erityisesti sellaisissa jäsenvaltioissa ja sellaisilla alueilla, joissa kansalliset osarahoitusvalmiudet ovat vähäiset; painottaa kuitenkin, että avustukset ovat edelleen välttämättömiä tietyille hankkeille, kuten tutkimus- ja kehittämishankkeille, ja hankkeille, joissa keskitytään voimakkaasti yhteiskunnallisiin haasteisiin; muistuttaa, että avustuksilla ja rahoitusvälineillä ei rahoiteta samantyyppisiä toimia ja että tällaiset tuen eri muodot kohdistuvat erityyppisiin edunsaajiin ja hankkeisiin; korostaa, että avustuksiin perustuva rahoitus on säilytettävä unionin tulevissa ohjelmissa; korostaa, että avustusten ja rahoitusvälineiden oikea tasapaino on säilytettävä tulevaisuudessa; muistuttaa, että on entisestään vahvistettava rahoitusvälineiden vastuullisuutta, avoimuutta ja tulossuuntautuneisuutta;

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään jatkuvaa huomiota pk-yritysten tarpeisiin ERI-rahastojen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä niiden välisiin synergiavaikutuksiin; pyytää komissiota valmistelemaan koordinoituja ehdotuspyyntöjä useisiin rahastoihin perustuvan rahoituksen saatavuuden helpottamiseksi; kehottaa lisäksi arvioimaan perusteellisesti asiaankuuluvien pk-yrityksiä koskevien ohjelmien, joita ovat muun muassa COSME, Horisontti 2020 -puiteohjelman pk-yrityksille kohdennettu väline ja ESIRin pk-yrityksiä koskeva komponentti, budjettimäärärahat, hankkeiden hyväksymisasteen ja hallinnollisen rasituksen sekä täytäntöönpanon helppouden; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään jatkuvaa huomiota pk-yritysten tarpeisiin ERI-rahastojen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä niiden välisiin synergiavaikutuksiin; pyytää komissiota valmistelemaan koordinoituja ehdotuspyyntöjä useisiin rahastoihin perustuvan rahoituksen saatavuuden helpottamiseksi; kehottaa lisäksi arvioimaan perusteellisesti asiaankuuluvien pk-yrityksiä koskevien ohjelmien, joita ovat muun muassa COSME, Horisontti 2020 -puiteohjelman pk-yrityksille kohdennettu väline ja ESIRin pk-yrityksiä koskeva komponentti, budjettimäärärahat, hankkeiden hyväksymisasteen ja hallinnollisen rasituksen sekä täytäntöönpanon helppouden;

| 7. | panee merkille, että synergioita muiden politiikanalojen ja välineiden kanssa on tehostettava edelleen investointien vaikutuksen maksimoimiseksi; palauttaa tässä yhteydessä mieliin unionin talousarvion pilottihankkeen ”huippuosaamisen portaikko” (S2E), jolla edelleen autetaan kolmentoista jäsenvaltion alueita kehittämään ja hyödyntämään ERI-rahastojen välisiä synergioita; kehottaa antamaan jäsenvaltioille mahdollisuuden joustaa huippuosaamismerkin käytössä; korostaa lisäksi, että on tärkeää myös määrittää samansuuntaisia erikoistumisaloja muilla alueilla ja muissa jäsenvaltioissa, jotta niiden kanssa voidaan ryhtyä yhteistyöhön ja siten valmistautua paremmin monia valtioita koskeviin hankemahdollisuuksiin ja luoda kansainvälisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että synergioita muiden politiikanalojen ja välineiden kanssa on tehostettava edelleen investointien vaikutuksen maksimoimiseksi; palauttaa tässä yhteydessä mieliin unionin talousarvion pilottihankkeen ”huippuosaamisen portaikko” (S2E), jolla edelleen autetaan kolmentoista jäsenvaltion alueita kehittämään ja hyödyntämään ERI-rahastojen välisiä synergioita; kehottaa antamaan jäsenvaltioille mahdollisuuden joustaa huippuosaamismerkin käytössä; korostaa lisäksi, että on tärkeää myös määrittää samansuuntaisia erikoistumisaloja muilla alueilla ja muissa jäsenvaltioissa, jotta niiden kanssa voidaan ryhtyä yhteistyöhön ja siten valmistautua paremmin monia valtioita koskeviin hankemahdollisuuksiin ja luoda kansainvälisiä yhteyksiä;

| 8. | muistuttaa, että Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarvioon liittyvien rajoitusten vuoksi on vaara, että huippuosaamishankkeet eivät saa rahoitusta; painottaa, että on tarjottava vaihtoehtoista rahoitusta; toteaa, että esimerkiksi ESIR-avustuksia voitaisiin myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman huippuosaamishankkeille ja käyttää tässä apuna huippuosaamismerkkiä; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarvioon liittyvien rajoitusten vuoksi on vaara, että huippuosaamishankkeet eivät saa rahoitusta; painottaa, että on tarjottava vaihtoehtoista rahoitusta; toteaa, että esimerkiksi ESIR-avustuksia voitaisiin myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman huippuosaamishankkeille ja käyttää tässä apuna huippuosaamismerkkiä;

| 9. | panee merkille, että huomattava osa Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta käytetään julkisen sektorin tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, mikä tarjoaa mahdollisuuksia käyttää julkisen sektorien kumppanuuksien hallintamekanismeja synergioiden optimointiin älykkään erikoistumisen aloitteiden (RIS3) sekä ohjelmien kanssa muokkaamalla vuotuisia työsuunnitelmia; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että huomattava osa Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta käytetään julkisen sektorin tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, mikä tarjoaa mahdollisuuksia käyttää julkisen sektorien kumppanuuksien hallintamekanismeja synergioiden optimointiin älykkään erikoistumisen aloitteiden (RIS3) sekä ohjelmien kanssa muokkaamalla vuotuisia työsuunnitelmia;

| 10. | korostaa, että ESIRin on täydennettävä ERI-rahastoja ja muita unionin ohjelmia, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelmaa, sekä Euroopan investointipankin normaalia toimintaa; toteaa, että tämän johdosta ESIR kohdistuu erilaisiin hankkeisiin kuin ne, joihin Horisontti 2020 -puiteohjelmasta olisi kohdistettu 2,2 miljardia euroa; painottaa, että kaikkien unionin välineiden välillä olisi varmistettava täydellinen johdonmukaisuus ja synergia, jotta voidaan saavuttaa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevat ensisijaiset strategiset tavoitteet ja välttää päällekkäisyyksiä ja ristiriitaisuuksia niiden kesken tai politiikan täytäntöönpanon eri tasojen välillä samalla kun täydennetään kansallisia ja alueellisia rahastoja ja ohjelmia; muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnissa on määriteltävä, mitä välineitä tarvitaan, samalla kun käytetään kaikkia saatavilla olevia resursseja tehokkaasti ja saavutetaan toivotut tulokset ensisijaisten strategisten tavoitteiden suhteen, sillä tutkimukseen ja innovointiin tehtävien investointien määrää, laatua ja vaikutusta olisi kohennettava koheesiopolitiikan välineiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelman koordinoidun käytön avulla; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että ESIRin on täydennettävä ERI-rahastoja ja muita unionin ohjelmia, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelmaa, sekä Euroopan investointipankin normaalia toimintaa; toteaa, että tämän johdosta ESIR kohdistuu erilaisiin hankkeisiin kuin ne, joihin Horisontti 2020 -puiteohjelmasta olisi kohdistettu 2,2 miljardia euroa; painottaa, että kaikkien unionin välineiden välillä olisi varmistettava täydellinen johdonmukaisuus ja synergia, jotta voidaan saavuttaa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevat ensisijaiset strategiset tavoitteet ja välttää päällekkäisyyksiä ja ristiriitaisuuksia niiden kesken tai politiikan täytäntöönpanon eri tasojen välillä samalla kun täydennetään kansallisia ja alueellisia rahastoja ja ohjelmia; muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnissa on määriteltävä, mitä välineitä tarvitaan, samalla kun käytetään kaikkia saatavilla olevia resursseja tehokkaasti ja saavutetaan toivotut tulokset ensisijaisten strategisten tavoitteiden suhteen, sillä tutkimukseen ja innovointiin tehtävien investointien määrää, laatua ja vaikutusta olisi kohennettava koheesiopolitiikan välineiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelman koordinoidun käytön avulla;

| 11. | kehottaa komissiota seuraamaan rahastojen välisiä synergioita järjestelmällisesti ja antamaan näistä synergioista, erityisesti Horisontti 2020 -puiteohjelman ja RIS3-strategioiden välisistä synergioista, tiedonannon, jotta voidaan levittää esimerkkejä parhaista käytännöistä ja lisätä niiden vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian väliarviointia ajatellen; korostaa, että tällainen järjestelmä ei saisi lisätä hallinnollista rasitusta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota seuraamaan rahastojen välisiä synergioita järjestelmällisesti ja antamaan näistä synergioista, erityisesti Horisontti 2020 -puiteohjelman ja RIS3-strategioiden välisistä synergioista, tiedonannon, jotta voidaan levittää esimerkkejä parhaista käytännöistä ja lisätä niiden vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian väliarviointia ajatellen; korostaa, että tällainen järjestelmä ei saisi lisätä hallinnollista rasitusta;

| 12. | panee merkille Euroopan innovointineuvoston mahdollista perustamista koskevat komission valmistelutoimet, jotta EU:ssa voitaisiin sovittaa paremmin yhteen innovointialoitteita; panee merkille, että Euroopan innovointineuvoston tärkein tavoite olisi oltava auttaa vähentämään kaupallistamisen esteitä Euroopassa ja kuroa umpeen innovointikuilu; korostaa, että kaikkien asiaan kuuluvien sidosryhmien olisi osallistuttava Euroopan innovointineuvostoon, sen olisi oltava avoin, sen kuulemisten ja päätöksentekoprosessien olisi oltava nopeita ja päällekkäisyyksiä olisi vältettävä; korostaa myös, että Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarvio olisi palautettava täysin tasolle, jolla se oli ennen ESIRiä; |
| --- | --- |

12.

panee merkille Euroopan innovointineuvoston mahdollista perustamista koskevat komission valmistelutoimet, jotta EU:ssa voitaisiin sovittaa paremmin yhteen innovointialoitteita; panee merkille, että Euroopan innovointineuvoston tärkein tavoite olisi oltava auttaa vähentämään kaupallistamisen esteitä Euroopassa ja kuroa umpeen innovointikuilu; korostaa, että kaikkien asiaan kuuluvien sidosryhmien olisi osallistuttava Euroopan innovointineuvostoon, sen olisi oltava avoin, sen kuulemisten ja päätöksentekoprosessien olisi oltava nopeita ja päällekkäisyyksiä olisi vältettävä; korostaa myös, että Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarvio olisi palautettava täysin tasolle, jolla se oli ennen ESIRiä;

| 13. | korostaa Horisontti 2020 -puiteohjelman ja ERI-rahastojen välisen yhteyden merkitystä turvallisuuden kannalta (tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin tason oltava sama koko unionissa); kannattaa tieto- ja viestintätekniikan turvallisuusrakenteiden yhdenmukaistamista; kehottaa lisäksi luomaan yhteyden näiden rahastojen välille tarkastusprosesseja varten ja kehottaa komissiota vahvistamaan selkeän, yhdenmukaisen ja koordinoidun lähestymistavan vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle ja keskittymään siinä hallinnollisiin ja tilitarkastusprosesseihin, oikeasuhteisuuteen ja vastuuvelvollisuuteen; |
| --- | --- |

13.

korostaa Horisontti 2020 -puiteohjelman ja ERI-rahastojen välisen yhteyden merkitystä turvallisuuden kannalta (tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin tason oltava sama koko unionissa); kannattaa tieto- ja viestintätekniikan turvallisuusrakenteiden yhdenmukaistamista; kehottaa lisäksi luomaan yhteyden näiden rahastojen välille tarkastusprosesseja varten ja kehottaa komissiota vahvistamaan selkeän, yhdenmukaisen ja koordinoidun lähestymistavan vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle ja keskittymään siinä hallinnollisiin ja tilitarkastusprosesseihin, oikeasuhteisuuteen ja vastuuvelvollisuuteen;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja aluehallinnoille. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja aluehallinnoille.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 303.

(6)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 281.

(7)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487.

(8)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104.

(9)  EUVL C 24, 22.1.2016, s. 2.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0002.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0133.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0308.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0419.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/116

---

P8_TA(2016)0312

Komission vuoden 2017 työohjelman valmistelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 komission vuoden 2017 työohjelmaa koskevista strategisista painopisteistä (2016/2773(RSP))

(2018/C 101/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Jean-Claude Junckerin 15. heinäkuuta 2014 esittämät komission poliittiset suuntaviivat ”Uusi alku Euroopalle: Työllisyyden, kasvun, oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen muutoksen ohjelma”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Jean-Claude Junckerin 15. heinäkuuta 2014 esittämät komission poliittiset suuntaviivat ”Uusi alku Euroopalle: Työllisyyden, kasvun, oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen muutoksen ohjelma”,

| — | ottaa huomioon komission 27. lokakuuta 2015 esittämän tiedonannon ”Komission työohjelma 2016 – Uudet haasteet – uudet keinot” (COM(2015)0610) ja sen liitteet I–VI, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 27. lokakuuta 2015 esittämän tiedonannon ”Komission työohjelma 2016 – Uudet haasteet – uudet keinot” (COM(2015)0610) ja sen liitteet I–VI,

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä,

| — | ottaa huomioon valiokuntien puheenjohtajakokouksen yhteenvetokertomuksen, jossa esitetään tätä päätöslauselmaa täydentäviä näkökohtia valiokuntien näkökulmasta ja joka komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon laatiessaan vuoden 2017 työohjelmaansa ja hyväksyessään sen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon valiokuntien puheenjohtajakokouksen yhteenvetokertomuksen, jossa esitetään tätä päätöslauselmaa täydentäviä näkökohtia valiokuntien näkökulmasta ja joka komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon laatiessaan vuoden 2017 työohjelmaansa ja hyväksyessään sen,

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestyksen perusteella tehtävästä päätöksestä erota EU:sta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestyksen perusteella tehtävästä päätöksestä erota EU:sta (1),

| — | ottaa huomioon 28.–29. kesäkuuta 2016 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28.–29. kesäkuuta 2016 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean panoksen komission vuoden 2017 työohjelmaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean panoksen komission vuoden 2017 työohjelmaan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 3 kohdan,

| A. | toteaa, että Euroopan yhdentyminen on tuonut rauhaa ja turvallisuutta ja lisännyt vaurautta Euroopassa vuosikymmenten ajan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan yhdentyminen on tuonut rauhaa ja turvallisuutta ja lisännyt vaurautta Euroopassa vuosikymmenten ajan;

| B. | toteaa, että Euroopassa on nyt monia yhteisiä ja globaaleja haasteita mutta monet kansalaiset ovat myös yhä turhautuneempia ja huolestuneempia epävarmojen tulevaisuudennäkymien ja puuttuvien mahdollisuuksien vuoksi, mihin kansalaiset odottavat päätöksentekijöiltä vastauksia; toteaa, että Euroopan unioni ei voi olla ainoastaan talouteen liittyvä hanke, jos sen halutaan menestyvän; toteaa, että kansalaiset on kiireellisesti saatava jälleen Eurooppa-hankkeen puolelle ja on lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopassa on nyt monia yhteisiä ja globaaleja haasteita mutta monet kansalaiset ovat myös yhä turhautuneempia ja huolestuneempia epävarmojen tulevaisuudennäkymien ja puuttuvien mahdollisuuksien vuoksi, mihin kansalaiset odottavat päätöksentekijöiltä vastauksia; toteaa, että Euroopan unioni ei voi olla ainoastaan talouteen liittyvä hanke, jos sen halutaan menestyvän; toteaa, että kansalaiset on kiireellisesti saatava jälleen Eurooppa-hankkeen puolelle ja on lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta;

| C. | toteaa, että EU:n päällekkäiset kriisit edellyttävät tehokkaita eurooppalaisia ratkaisuja, jotka perustuvat vahvasti demokraattisempaan prosessiin yhteisömenetelmän kautta siten, että Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit otetaan täysimääräisesti mukaan ja että toimitaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteen soveltamista koskevan 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EU:n päällekkäiset kriisit edellyttävät tehokkaita eurooppalaisia ratkaisuja, jotka perustuvat vahvasti demokraattisempaan prosessiin yhteisömenetelmän kautta siten, että Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit otetaan täysimääräisesti mukaan ja että toimitaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteen soveltamista koskevan 5 artiklan mukaisesti;

| D. | toteaa, että EU on yhteinen kotimme, jonka on tarjottava kansalaisilleen turvaa ja vakaa talousympäristö; toteaa, että kestävyys ja talouskasvu ovat sovitettavissa yhteen ja ne voivat vahvistaa toisiaan; pitää tärkeänä, että EU:n pitkä talouskriisi saadaan päättymään lisäämällä kestäviä investointeja, vähentämällä eroja ja panemalla sovittuja politiikkoja täytäntöön ja kehittämällä vieläkin parempia etenkin syventämällä sisämarkkinoita ja parantamalla talous- ja rahaunionia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU on yhteinen kotimme, jonka on tarjottava kansalaisilleen turvaa ja vakaa talousympäristö; toteaa, että kestävyys ja talouskasvu ovat sovitettavissa yhteen ja ne voivat vahvistaa toisiaan; pitää tärkeänä, että EU:n pitkä talouskriisi saadaan päättymään lisäämällä kestäviä investointeja, vähentämällä eroja ja panemalla sovittuja politiikkoja täytäntöön ja kehittämällä vieläkin parempia etenkin syventämällä sisämarkkinoita ja parantamalla talous- ja rahaunionia;

| E. | toteaa, että olemme itse valinneet yhteisen tulevaisuutemme yhteisiin arvoihin perustuvana yhteisönä, joka kunnioittaa perinteidemme ja historiamme rikkautta ja monipuolisuutta; toteaa, että haluamme Euroopan toteuttavan tehtäväänsä ja kantavan vastuutaan globaalissa yhteisössä sitoutuneena yhteisvastuuseen, monenvälisyyteen, ulkoisiin kumppanuuksiin ja parempiin normeihin perustuvan lähentymisen edistämiseen; toteaa, että haluamme turvata yhteisen rauhan, vaurauden ja demokratian hankkeemme, jotta kaikille sukupolville voidaan luoda houkutteleva tulevaisuus; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että olemme itse valinneet yhteisen tulevaisuutemme yhteisiin arvoihin perustuvana yhteisönä, joka kunnioittaa perinteidemme ja historiamme rikkautta ja monipuolisuutta; toteaa, että haluamme Euroopan toteuttavan tehtäväänsä ja kantavan vastuutaan globaalissa yhteisössä sitoutuneena yhteisvastuuseen, monenvälisyyteen, ulkoisiin kumppanuuksiin ja parempiin normeihin perustuvan lähentymisen edistämiseen; toteaa, että haluamme turvata yhteisen rauhan, vaurauden ja demokratian hankkeemme, jotta kaikille sukupolville voidaan luoda houkutteleva tulevaisuus;

Euroopan kansalaisten elin- ja työolojen parantaminen

| 1. | muistuttaa, että Euroopan talouden elpyminen on ollut vaatimatonta ja epätasaista, ja monilla alueilla unionissa työttömyys, köyhyys, eriarvoisuus ja nuorempien sukupolvien vakava tulevaisuudennäkymien puute ovat tasolla, jota ei voi hyväksyä; toteaa, että EU:n on tämän vuoksi pyrittävä toteuttamaan dynaamiset ja osallistavat työmarkkinat Euroopan sosiaalisen markkinatalouden mallin pohjalta parantaen kansalaisten elin- ja työoloja ja mahdollistaen oikeudenmukaisen liikkuvuuden; on vakuuttunut siitä, että kaikkien EU-kansalaisten on voitava luottaa siihen, että tietyt perustyöolot ovat oikeudenmukaiset ja että on mahdollisuus laadukkaaseen koulutukseen, sosiaaliturvaan ja keskeisiin palveluihin, jotka mahdollistavat työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen ja täyttävät EU:n modernien työmarkkinoiden tarpeet; toteaa, että kilpailukykyisen ja osallistavan talouden ytimessä on sen kyky hyödyntää naisten ja miesten taidot kaikissa tehtävissä; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että Euroopan talouden elpyminen on ollut vaatimatonta ja epätasaista, ja monilla alueilla unionissa työttömyys, köyhyys, eriarvoisuus ja nuorempien sukupolvien vakava tulevaisuudennäkymien puute ovat tasolla, jota ei voi hyväksyä; toteaa, että EU:n on tämän vuoksi pyrittävä toteuttamaan dynaamiset ja osallistavat työmarkkinat Euroopan sosiaalisen markkinatalouden mallin pohjalta parantaen kansalaisten elin- ja työoloja ja mahdollistaen oikeudenmukaisen liikkuvuuden; on vakuuttunut siitä, että kaikkien EU-kansalaisten on voitava luottaa siihen, että tietyt perustyöolot ovat oikeudenmukaiset ja että on mahdollisuus laadukkaaseen koulutukseen, sosiaaliturvaan ja keskeisiin palveluihin, jotka mahdollistavat työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen ja täyttävät EU:n modernien työmarkkinoiden tarpeet; toteaa, että kilpailukykyisen ja osallistavan talouden ytimessä on sen kyky hyödyntää naisten ja miesten taidot kaikissa tehtävissä;

| 2. | kehottaa komissiota tätä varten pohjaamaan toimintansa meneillään oleviin julkisiin kuulemisiin ja parlamentin tulevaan mietintöön ja esittämään toissijaisuusperiaatteen ja perussopimusten tavoitteiden mukaisesti ehdotuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, joka muunnetaan konkreettisiksi aloitteiksi, joiden tarkoituksena on






  — | edistää varhaiskasvatuksen, lastenhoidon ja terveydenhuollon saatavuutta ja laatua, koska nämä ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta varmistetaan, ettei yhtäkään lasta unohdeta; komission pitäisi tästä syystä harkita lisätoimia sosiaalialan investointien kehittämiseksi ja etenkin lapsiköyhyyden vähentämiseksi; |
| --- | --- | --- |

2.

kehottaa komissiota tätä varten pohjaamaan toimintansa meneillään oleviin julkisiin kuulemisiin ja parlamentin tulevaan mietintöön ja esittämään toissijaisuusperiaatteen ja perussopimusten tavoitteiden mukaisesti ehdotuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, joka muunnetaan konkreettisiksi aloitteiksi, joiden tarkoituksena on

—

edistää varhaiskasvatuksen, lastenhoidon ja terveydenhuollon saatavuutta ja laatua, koska nämä ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta varmistetaan, ettei yhtäkään lasta unohdeta; komission pitäisi tästä syystä harkita lisätoimia sosiaalialan investointien kehittämiseksi ja etenkin lapsiköyhyyden vähentämiseksi;

| — | poistaa osaamisvaje ja varmistaa pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen kaikille; |
| --- | --- |

—

poistaa osaamisvaje ja varmistaa pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen kaikille;

| — | vähentää yhteiskunnallista eriarvoisuutta ja edistää laadukkaiden työpaikkojen luomista etenkin nuorille ja pitkäaikaistyöttömille talouskasvun edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

vähentää yhteiskunnallista eriarvoisuutta ja edistää laadukkaiden työpaikkojen luomista etenkin nuorille ja pitkäaikaistyöttömille talouskasvun edistämiseksi;

| — | puuttua työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen haasteisiin ja naisten ja miesten välisiin palkka- ja eläke-eroihin; |
| --- | --- |

—

puuttua työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen haasteisiin ja naisten ja miesten välisiin palkka- ja eläke-eroihin;

| 3. | korostaa, että komission olisi valvottava, edistettävä ja tuettava jäsenvaltioiden varojen tehokasta ja vaikuttavaa käyttöä nuorten työllisyyden lisäämiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi erityisesti korkean työttömyyden alueilla, muun muassa nuorisotyöllisyysaloitteesta, Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, Euroopan strategisten investointien rahastosta rahoitettujen sekä Euroopan investointipankin rahoittamien ohjelmien kaltaisilla työllisyyttä ja kasvua koskevilla ohjelmilla; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että komission olisi valvottava, edistettävä ja tuettava jäsenvaltioiden varojen tehokasta ja vaikuttavaa käyttöä nuorten työllisyyden lisäämiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi erityisesti korkean työttömyyden alueilla, muun muassa nuorisotyöllisyysaloitteesta, Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, Euroopan strategisten investointien rahastosta rahoitettujen sekä Euroopan investointipankin rahoittamien ohjelmien kaltaisilla työllisyyttä ja kasvua koskevilla ohjelmilla;

| 4. | painottaa, että komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa myös lujitettava Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jotta voidaan paremmin sovittaa yhteen työmarkkinat ja sosiaaliturvavaatimukset ja sitä kautta puuttua sosiaaliseen eriarvoisuuteen ja kilpailukykyhaasteisiin; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa myös lujitettava Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jotta voidaan paremmin sovittaa yhteen työmarkkinat ja sosiaaliturvavaatimukset ja sitä kautta puuttua sosiaaliseen eriarvoisuuteen ja kilpailukykyhaasteisiin;

Talouden elpymisen ja pitkän aikavälin kilpailukyvyn vahvistaminen työpaikkojen ja vaurauden luomiseksi

| 5. | on vakuuttunut siitä, että EU voi olla johtavassa asemassa maailmassa, kunhan se hyödyntää sisämarkkinoiden täyden potentiaalin ja edistää yrittäjyyttä, oikeudenmukaista kilpailua ja investointeja innovointiin; |
| --- | --- |

5.

on vakuuttunut siitä, että EU voi olla johtavassa asemassa maailmassa, kunhan se hyödyntää sisämarkkinoiden täyden potentiaalin ja edistää yrittäjyyttä, oikeudenmukaista kilpailua ja investointeja innovointiin;

| 6. | katsoo, että EU:n on tuettava voimakasta ja monialaista Euroopan liiketoimintaympäristöä; huomauttaa, että EU:n kilpailupolitiikalla on suuri merkitys unionin sosiaalisen markkinatalouden toiminnalle; korostaa, että Euroopan teollisuudesta on tultava kestäväpohjaista ja digitaalista kilpailukykynsä ja tarkoituksenmukaisuutensa säilyttämiseksi sekä tulevaisuuden vaatimusten täyttämiseksi; jakaa komission ajattelutavan, jonka mukaan unionin on oltava suurissa asioissa suuri ja pienissä asioissa pieni; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että EU:n on tuettava voimakasta ja monialaista Euroopan liiketoimintaympäristöä; huomauttaa, että EU:n kilpailupolitiikalla on suuri merkitys unionin sosiaalisen markkinatalouden toiminnalle; korostaa, että Euroopan teollisuudesta on tultava kestäväpohjaista ja digitaalista kilpailukykynsä ja tarkoituksenmukaisuutensa säilyttämiseksi sekä tulevaisuuden vaatimusten täyttämiseksi; jakaa komission ajattelutavan, jonka mukaan unionin on oltava suurissa asioissa suuri ja pienissä asioissa pieni;

| 7. | kehottaa käynnistämään uudestaan tulevaisuuteen kunnianhimoisesti suhtautuvan kestävää kasvua ja työllisyyttä koskevan Eurooppa 2020 -strategian erityisesti, jotta parannettaisiin sosiaalisen markkinataloutemme mallia, pantaisiin täytäntöön rakenteellisia uudistuksia jäsenvaltioiden talouksien modernisoimiseksi ja vaurauden tasaiseksi jakautumiseksi; on vakuuttunut siitä, että työllisyyden ja tuottavuuden parantaminen on yhä ensisijainen painopiste ja että EU tarvitsee kohdennettuja investointeja, jotta voidaan nopeuttaa siirtymää innovatiiviseen, resurssitehokkaaseen digitaaliseen talouteen Euroopan uudelleenteollistamiseksi ja työpaikkojen palauttamiseksi; |
| --- | --- |

7.

kehottaa käynnistämään uudestaan tulevaisuuteen kunnianhimoisesti suhtautuvan kestävää kasvua ja työllisyyttä koskevan Eurooppa 2020 -strategian erityisesti, jotta parannettaisiin sosiaalisen markkinataloutemme mallia, pantaisiin täytäntöön rakenteellisia uudistuksia jäsenvaltioiden talouksien modernisoimiseksi ja vaurauden tasaiseksi jakautumiseksi; on vakuuttunut siitä, että työllisyyden ja tuottavuuden parantaminen on yhä ensisijainen painopiste ja että EU tarvitsee kohdennettuja investointeja, jotta voidaan nopeuttaa siirtymää innovatiiviseen, resurssitehokkaaseen digitaaliseen talouteen Euroopan uudelleenteollistamiseksi ja työpaikkojen palauttamiseksi;

| 8. | pyytää komissiota laatimaan uuden kunnianhimoisen teollisuusstrategian kiertotaloutta koskevan paketin pohjalta ja sen täydentämiseksi; huomauttaa, että tarvitaan uusia julkisia ja yksityisiä investointeja energiakäänteeseen, ekoinnovatiivisiin pk-yrityksiin sekä tutkimukseen ja koulutukseen; |
| --- | --- |

8.

pyytää komissiota laatimaan uuden kunnianhimoisen teollisuusstrategian kiertotaloutta koskevan paketin pohjalta ja sen täydentämiseksi; huomauttaa, että tarvitaan uusia julkisia ja yksityisiä investointeja energiakäänteeseen, ekoinnovatiivisiin pk-yrityksiin sekä tutkimukseen ja koulutukseen;

| 9. | kehottaa komissiota ehdottamaan lisätoimenpiteitä, joilla voitaisiin edistää tutkimusta ja kehittämistä, innovointia, kulttuurista monimuotoisuutta ja luovuutta työpaikkojen luomisen keskeisinä moottoreina, unohtamatta myöskään sitä, että yritysten ja erityisesti pk-yritysten pääoman saatavuus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan edistää uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämistä ja tuotantoa niin perinteisillä kuin kehittyvillä aloilla sekä teollis- ja tekijänoikeuksien tehokasta suojelua; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ehdottamaan lisätoimenpiteitä, joilla voitaisiin edistää tutkimusta ja kehittämistä, innovointia, kulttuurista monimuotoisuutta ja luovuutta työpaikkojen luomisen keskeisinä moottoreina, unohtamatta myöskään sitä, että yritysten ja erityisesti pk-yritysten pääoman saatavuus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan edistää uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämistä ja tuotantoa niin perinteisillä kuin kehittyvillä aloilla sekä teollis- ja tekijänoikeuksien tehokasta suojelua;

| 10. | toteaa, että sisämarkkinoita on edelleen integroitava etenkin digitaalialalla siten, että luodaan oikeudenmukainen ympäristö kuluttajille ja pk-yrityksille ja poistetaan perusteettomat esteet; on erittäin vakuuttunut siitä, että maailmanlaajuisesti kilpailukykyiset, innovatiiviset ja kansalaisia palvelevat digitaaliset markkinat ovat mahdollinen tapa vastata 2000-luvun haasteisiin; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että sisämarkkinoita on edelleen integroitava etenkin digitaalialalla siten, että luodaan oikeudenmukainen ympäristö kuluttajille ja pk-yrityksille ja poistetaan perusteettomat esteet; on erittäin vakuuttunut siitä, että maailmanlaajuisesti kilpailukykyiset, innovatiiviset ja kansalaisia palvelevat digitaaliset markkinat ovat mahdollinen tapa vastata 2000-luvun haasteisiin;

| 11. | odottaa, että komissio mobilisoi kaiken toimivaltansa edistääkseen siirtymistä parempaan kasvumalliin, joka on yhdenmukainen kestävän kehityksen periaatteiden kanssa ja joka sisältää taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöä koskevan ulottuvuuden; |
| --- | --- |

11.

odottaa, että komissio mobilisoi kaiken toimivaltansa edistääkseen siirtymistä parempaan kasvumalliin, joka on yhdenmukainen kestävän kehityksen periaatteiden kanssa ja joka sisältää taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöä koskevan ulottuvuuden;

Ilmastonmuutokseen vastaaminen ja energian toimitusvarmuudesta huolehtiminen

| 12. | muistuttaa, että on lisättävä ponnisteluja, jotta saadaan aikaan energiaunioni, jolla taataan energian toimitusvarmuus ja kohtuuhintainen ja kestävä energia kaikille kansalaisille ja yrityksille; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että on lisättävä ponnisteluja, jotta saadaan aikaan energiaunioni, jolla taataan energian toimitusvarmuus ja kohtuuhintainen ja kestävä energia kaikille kansalaisille ja yrityksille;

| 13. | panee merkille Euroopassa tapahtuneiden ilmastokatastrofien inhimilliset ja taloudelliset seuraukset; korostaa, että on tärkeää jatkaa ilmastonmuutoksen perimmäisiin syihin puuttumista samalla kun varmistetaan teollisuuden kilpailukyky kunnianhimoisella ilmastostrategialla, johon sisältyy myös energiatehokkuus; |
| --- | --- |

13.

panee merkille Euroopassa tapahtuneiden ilmastokatastrofien inhimilliset ja taloudelliset seuraukset; korostaa, että on tärkeää jatkaa ilmastonmuutoksen perimmäisiin syihin puuttumista samalla kun varmistetaan teollisuuden kilpailukyky kunnianhimoisella ilmastostrategialla, johon sisältyy myös energiatehokkuus;

| 14. | kehottaa asettamaan EU:n tasolla tarpeen olevia kunnianhimoisia tavoitteita kasvihuonekaasujen vähentämiseksi ja uusiutuvien energialähteiden sekä energiatehokkuuden edistämiseksi vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten Pariisin COP 21 -sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

kehottaa asettamaan EU:n tasolla tarpeen olevia kunnianhimoisia tavoitteita kasvihuonekaasujen vähentämiseksi ja uusiutuvien energialähteiden sekä energiatehokkuuden edistämiseksi vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten Pariisin COP 21 -sopimuksen mukaisesti;

| 15. | pyytää komissiota kehittämään energia- ja ilmastodiplomatiaan yhteisen strategian, jossa puututtaisiin näihin maailmanlaajuisiin kysymyksiin; |
| --- | --- |

15.

pyytää komissiota kehittämään energia- ja ilmastodiplomatiaan yhteisen strategian, jossa puututtaisiin näihin maailmanlaajuisiin kysymyksiin;

| 16. | pyytää komissiota yksilöimään fossiilisten polttoaineiden tukemisen asteittaista lopettamista koskevia pyrkimyksiä ja lieventämään samalla niiden mahdollisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

16.

pyytää komissiota yksilöimään fossiilisten polttoaineiden tukemisen asteittaista lopettamista koskevia pyrkimyksiä ja lieventämään samalla niiden mahdollisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia;

Johdonmukaisen vastauksen varmistaminen kasvaviin pakolaisvirtoihin

| 17. | katsoo, että unionin on kehitettävä konkreettisia ratkaisuja pakolaiskriisiin puuttumalla erityisesti pakolaiskriisin perimmäisiin syihin, lujittamalla yhteistyötä muuttoliikevirtojen kauttakulku- ja alkuperämaiden kanssa ja käyttämällä kaikkia käytettävissä olevia politiikkoja ja välineitä niiden vakauden, jälleenrakentamisen ja kehityksen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että unionin on kehitettävä konkreettisia ratkaisuja pakolaiskriisiin puuttumalla erityisesti pakolaiskriisin perimmäisiin syihin, lujittamalla yhteistyötä muuttoliikevirtojen kauttakulku- ja alkuperämaiden kanssa ja käyttämällä kaikkia käytettävissä olevia politiikkoja ja välineitä niiden vakauden, jälleenrakentamisen ja kehityksen varmistamiseksi;

| 18. | kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa jatkamaan tarpeellista humanitaarista apua ja varmistamaan säälliset olot pakolaisleireillä sekä yhdistämään tämän pidemmän aikavälin kehitysohjelmiin etenkin koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa jatkamaan tarpeellista humanitaarista apua ja varmistamaan säälliset olot pakolaisleireillä sekä yhdistämään tämän pidemmän aikavälin kehitysohjelmiin etenkin koulutuksen alalla;

| 19. | huomauttaa, että EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka ei ole tarkoituksenmukainen, ja se on ajateltava uudelleen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80 artiklan pohjalta; on edelleen sitä mieltä, että Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamisella ei missään tapauksessa pitäisi alentaa EU:n turvapaikkalainsäädännön nykyistä suojatasoa; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka ei ole tarkoituksenmukainen, ja se on ajateltava uudelleen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80 artiklan pohjalta; on edelleen sitä mieltä, että Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamisella ei missään tapauksessa pitäisi alentaa EU:n turvapaikkalainsäädännön nykyistä suojatasoa;

| 20. | kehottaa organisoimaan järjestelmällisiä ja toteutuskelpoisia ohjelmia turvapaikanhakijoiden uudelleensijoittamiseksi ja siirtämiseksi; |
| --- | --- |

20.

kehottaa organisoimaan järjestelmällisiä ja toteutuskelpoisia ohjelmia turvapaikanhakijoiden uudelleensijoittamiseksi ja siirtämiseksi;

| 21. | kehottaa luomaan EU:n sisällä edellytykset hyvin hallinnoidulle turvapaikanhakijoiden vastaanotolle, jossa olisi varmistettava turvapaikanhakijoiden turvallisuus ja inhimillinen kohtelu kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien tarpeisiin; korostaa samaan aikaan, että on taattava riittävät resurssit pakolaisten pääsyyn työmarkkinoille ja sosiaaliseen osallisuuteen; |
| --- | --- |

21.

kehottaa luomaan EU:n sisällä edellytykset hyvin hallinnoidulle turvapaikanhakijoiden vastaanotolle, jossa olisi varmistettava turvapaikanhakijoiden turvallisuus ja inhimillinen kohtelu kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien tarpeisiin; korostaa samaan aikaan, että on taattava riittävät resurssit pakolaisten pääsyyn työmarkkinoille ja sosiaaliseen osallisuuteen;

| 22. | kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksia sellaisen soveltuvan EU:n talous- ja maahanmuuttopolitiikan luomisesta, joka perustuu opiskelijoita, tieteenharjoittajia ja korkeasti koulutettuja työntekijöitä koskeviin nykyisiin säännöksiin, sekä laatimaan pidemmällä aikavälillä ehdotuksen yleisemmistä säännöistä, jotka kattavat niiden kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun, jotka etsivät työtä unionista, jotta voidaan täyttää EU:n työmarkkinoilla havaitut puutteet; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksia sellaisen soveltuvan EU:n talous- ja maahanmuuttopolitiikan luomisesta, joka perustuu opiskelijoita, tieteenharjoittajia ja korkeasti koulutettuja työntekijöitä koskeviin nykyisiin säännöksiin, sekä laatimaan pidemmällä aikavälillä ehdotuksen yleisemmistä säännöistä, jotka kattavat niiden kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun, jotka etsivät työtä unionista, jotta voidaan täyttää EU:n työmarkkinoilla havaitut puutteet;

| 23. | katsoo, että kansainvälinen muuttoliike on maailmanlaajuinen ilmiö, jonka laajuus, monimutkaisuus ja vaikutukset kasvavat, ja että siksi sekä EU:n että yhtä lailla kansainvälisen yhteisön on kannettava oma vastuunsa tällä alalla; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että kansainvälinen muuttoliike on maailmanlaajuinen ilmiö, jonka laajuus, monimutkaisuus ja vaikutukset kasvavat, ja että siksi sekä EU:n että yhtä lailla kansainvälisen yhteisön on kannettava oma vastuunsa tällä alalla;

Kansalaisten turvallisuushuolien huomioon ottaminen

| 24. | korostaa, että EU:n sisäinen ja ulkoinen turvallisuus ovat yhä useammin yhteydessä toisiinsa; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että EU:n sisäinen ja ulkoinen turvallisuus ovat yhä useammin yhteydessä toisiinsa;

| 25. | kehottaa komissiota varmistamaan EU:n raja- ja rannikkovartiostosta annetun ehdotuksen hyväksymisen jälkeen sen pikaisen käynnistämisen ja osoittamaan riittävät henkilö- ja logistiikkavalmiudet; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota varmistamaan EU:n raja- ja rannikkovartiostosta annetun ehdotuksen hyväksymisen jälkeen sen pikaisen käynnistämisen ja osoittamaan riittävät henkilö- ja logistiikkavalmiudet;

| 26. | kehottaa komissiota terroriuhan ja väkivaltaisten ääriliikkeiden uhan torjumiseksi valvomaan tiiviisti terrorismin torjuntaa koskevien EU:n toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoa; katsoo, että tähän kuuluu tehokas poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö, tietojen pikainen jakaminen kansallisten viranomaisten kesken sekä Europolin ja Eurojustin kautta ja toimenpiteet terrorismin rahoituksen nousevien trendien torjumiseksi; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota terroriuhan ja väkivaltaisten ääriliikkeiden uhan torjumiseksi valvomaan tiiviisti terrorismin torjuntaa koskevien EU:n toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoa; katsoo, että tähän kuuluu tehokas poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö, tietojen pikainen jakaminen kansallisten viranomaisten kesken sekä Europolin ja Eurojustin kautta ja toimenpiteet terrorismin rahoituksen nousevien trendien torjumiseksi;

| 27. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön asiantuntemusta sekä teknisiä ja taloudellisia resursseja, jotta EU:n tasolla voidaan varmistaa parhaiden käytänteiden koordinointi ja vaihto torjuttaessa väkivaltaisiin ääriryhmiin ja terrorismiin liittyvää propagandaa sekä terroristijärjestöjen radikaaleja verkostoja ja värväystoimintaa verkossa ja sen ulkopuolella keskittyen erityisesti ehkäisy-, integrointi- ja sopeutumisstrategioihin; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön asiantuntemusta sekä teknisiä ja taloudellisia resursseja, jotta EU:n tasolla voidaan varmistaa parhaiden käytänteiden koordinointi ja vaihto torjuttaessa väkivaltaisiin ääriryhmiin ja terrorismiin liittyvää propagandaa sekä terroristijärjestöjen radikaaleja verkostoja ja värväystoimintaa verkossa ja sen ulkopuolella keskittyen erityisesti ehkäisy-, integrointi- ja sopeutumisstrategioihin;

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan jo hyväksytyn turvallisuuslainsäädännön täysimääräisen täytäntöönpanon; kehottaa jälleen arvioimaan terrorismin torjuntaa koskevan EU:n strategian perusteellisesti ja tarkastelemaan sekä hyväksyttyjen toimenpiteiden soveltamista että niiden vaikuttavuutta; odottaa, että komissio päivittää turvallisuutta koskevan asialistansa kehittyvän terroriuhan asettamissa puitteissa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan jo hyväksytyn turvallisuuslainsäädännön täysimääräisen täytäntöönpanon; kehottaa jälleen arvioimaan terrorismin torjuntaa koskevan EU:n strategian perusteellisesti ja tarkastelemaan sekä hyväksyttyjen toimenpiteiden soveltamista että niiden vaikuttavuutta; odottaa, että komissio päivittää turvallisuutta koskevan asialistansa kehittyvän terroriuhan asettamissa puitteissa;

| 29. | kehottaa komissiota esittämään ilmoittamansa ehdotukset Europolin yhteydessä toimivan Euroopan terrorismintorjuntakeskuksen asianmukaiseksi oikeusperustaksi, ehdotukset nykyisten tietojärjestelmien parantamiseksi ja kehittämiseksi, tietopuutteiden korjaamiseksi ja yhteentoimivuuden saavuttamiseksi sekä ehdotukset pakollisesta tiedonvaihdosta EU-tasolla, tarvittavat tietosuojavarokeinot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota esittämään ilmoittamansa ehdotukset Europolin yhteydessä toimivan Euroopan terrorismintorjuntakeskuksen asianmukaiseksi oikeusperustaksi, ehdotukset nykyisten tietojärjestelmien parantamiseksi ja kehittämiseksi, tietopuutteiden korjaamiseksi ja yhteentoimivuuden saavuttamiseksi sekä ehdotukset pakollisesta tiedonvaihdosta EU-tasolla, tarvittavat tietosuojavarokeinot mukaan luettuina;

Kunnianhimoisen ulkoisten toimien asialistan käyttöönotto: naapurimaat ja maailmanlaajuinen järjestelmä

| 30. | panee merkille unionin kunnianhimoisen maailmanlaajuisen strategian (EU Global Strategy), jolla unioni asemoidaan geopoliittiseksi toimijaksi nopeasti muuttuvassa maailmassa, ja odottaa, että komissio ja ulkosuhdehallinto käyttävät johdonmukaisesti kaikkia unionin ulkosuhteiden välineitä, jotta voidaan saavuttaa parempi maailmanlaajuinen hallinta, parempien normien laaja noudattaminen, parempi turvallisuus ja ihmisoikeuksien suurempi kunnioittaminen maailmassa; korostaa tätä varten, että seuraavassa esitetyt keskeiset osatekijät olisi siirrettävä EU:n ulkoasioiden asialistan kärkeen:






  — | edistetään unionin naapuruston vakautta ja hyvinvointia aloitteilla, jotka tukevat kehitystä, demokratiaa, hyvää hallintoa ja oikeusvaltion periaatetta parantamalla konfliktien ehkäisyyn ja sovintoon tähtääviä siviilipuolen toimenpiteitä sekä yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan liittyviä toimia, mukaan luettuna se, että otetaan asianmukaisella tavalla mukaan Nato, joka muodostaa edelleen jäsenmaidensa kollektiivisen puolustuksen perustan ja täytäntöönpanoalustan; |
| --- | --- | --- |

30.

panee merkille unionin kunnianhimoisen maailmanlaajuisen strategian (EU Global Strategy), jolla unioni asemoidaan geopoliittiseksi toimijaksi nopeasti muuttuvassa maailmassa, ja odottaa, että komissio ja ulkosuhdehallinto käyttävät johdonmukaisesti kaikkia unionin ulkosuhteiden välineitä, jotta voidaan saavuttaa parempi maailmanlaajuinen hallinta, parempien normien laaja noudattaminen, parempi turvallisuus ja ihmisoikeuksien suurempi kunnioittaminen maailmassa; korostaa tätä varten, että seuraavassa esitetyt keskeiset osatekijät olisi siirrettävä EU:n ulkoasioiden asialistan kärkeen:

—

edistetään unionin naapuruston vakautta ja hyvinvointia aloitteilla, jotka tukevat kehitystä, demokratiaa, hyvää hallintoa ja oikeusvaltion periaatetta parantamalla konfliktien ehkäisyyn ja sovintoon tähtääviä siviilipuolen toimenpiteitä sekä yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan liittyviä toimia, mukaan luettuna se, että otetaan asianmukaisella tavalla mukaan Nato, joka muodostaa edelleen jäsenmaidensa kollektiivisen puolustuksen perustan ja täytäntöönpanoalustan;

| — | elvytetään komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tuella yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, joka ei voi enää olla unionin yhdentymispolitiikan heikoin lenkki; turvallisuusympäristö edellyttää, että Euroopan puolustuksesta tulee täysimääräinen politiikanala, joka tarjoaa kaikille jäsenvaltioille yhtäläisen turvallisuuden ja jossa otetaan huomioon niiden keskeiset turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet; olemassa olevista rakenteista, mekanismeista tai välineistä on tultava toimivaa todellisuutta; |
| --- | --- |

—

elvytetään komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tuella yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, joka ei voi enää olla unionin yhdentymispolitiikan heikoin lenkki; turvallisuusympäristö edellyttää, että Euroopan puolustuksesta tulee täysimääräinen politiikanala, joka tarjoaa kaikille jäsenvaltioille yhtäläisen turvallisuuden ja jossa otetaan huomioon niiden keskeiset turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet; olemassa olevista rakenteista, mekanismeista tai välineistä on tultava toimivaa todellisuutta;

| — | edetään laajentumisneuvottelujen prosessissa vahvistamalla ehdokasvaltioiden sosiaalista, poliittista ja taloudellista vakautta ja demokratiaa tekemättä myönnytyksiä Kööpenhaminan liittymisperusteista; |
| --- | --- |

—

edetään laajentumisneuvottelujen prosessissa vahvistamalla ehdokasvaltioiden sosiaalista, poliittista ja taloudellista vakautta ja demokratiaa tekemättä myönnytyksiä Kööpenhaminan liittymisperusteista;

| — | kehitysyhteistyöpolitiikasta tehdään tehokkaampaa ja paremmin koordinoitua ja johdonmukaista muiden unionin ulkoisten toimien välineiden kanssa; varmistetaan kehitys- ja turvallisuuspolitiikkojen johdonmukaisuus ja vastaavuus, koska ne ovat sidoksissa toisiinsa, riippuvaisia toisistaan ja toisiaan vahvistavia; |
| --- | --- |

—

kehitysyhteistyöpolitiikasta tehdään tehokkaampaa ja paremmin koordinoitua ja johdonmukaista muiden unionin ulkoisten toimien välineiden kanssa; varmistetaan kehitys- ja turvallisuuspolitiikkojen johdonmukaisuus ja vastaavuus, koska ne ovat sidoksissa toisiinsa, riippuvaisia toisistaan ja toisiaan vahvistavia;

| — | integroidaan vuoteen 2030 ulottuva kestävän kehityksen toimintaohjelma ja kehityspoliittinen johdonmukaisuus (PCD) unionin ulkoisiin ja sisäisiin politiikkoihin; kehottaa komissiota tiedottamaan vuoteen 2030 ulottuvan toimintasuunnitelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa, valvontaa, seurantaa ja sisällyttämistä koskevasta suunnitelmasta; |
| --- | --- |

—

integroidaan vuoteen 2030 ulottuva kestävän kehityksen toimintaohjelma ja kehityspoliittinen johdonmukaisuus (PCD) unionin ulkoisiin ja sisäisiin politiikkoihin; kehottaa komissiota tiedottamaan vuoteen 2030 ulottuvan toimintasuunnitelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa, valvontaa, seurantaa ja sisällyttämistä koskevasta suunnitelmasta;

| — | edistetään kauppaa tärkeänä välineenä, joka tukee kasvua, työllisyyttä ja kilpailukykyä ja edistää unionin ihmisoikeuksiin ja kestävään kehitykseen liittyviä normeja; nykyaikaistetaan ja käytetään tehokkaasti unionin kaupan puolustamisvälineitä, ja käytetään aiheellisissa tapauksissa epätavallisia menetelmiä; |
| --- | --- |

—

edistetään kauppaa tärkeänä välineenä, joka tukee kasvua, työllisyyttä ja kilpailukykyä ja edistää unionin ihmisoikeuksiin ja kestävään kehitykseen liittyviä normeja; nykyaikaistetaan ja käytetään tehokkaasti unionin kaupan puolustamisvälineitä, ja käytetään aiheellisissa tapauksissa epätavallisia menetelmiä;

| — | kehitetään ratkaisuja, joilla torjutaan hybridiuhkia ja parannetaan sietokykyä unionissa ja jäsenvaltioissa sekä unionin kumppanimaissa ja etenkin unionin naapurustossa; |
| --- | --- |

—

kehitetään ratkaisuja, joilla torjutaan hybridiuhkia ja parannetaan sietokykyä unionissa ja jäsenvaltioissa sekä unionin kumppanimaissa ja etenkin unionin naapurustossa;

Oikeudenmukaiset verotusta koskevat toimet riittävien varojen takaamiseksi

| 31. | korostaa, että nyt on kiireellisempää kuin koskaan torjua tehokkaammin verovilppiä ja veronkiertoa, jotka edustavat kansallisten talousarvioiden kannalta jopa biljoonan euron potentiaalisia tuloja; katsoo, että nämä varat olisi voitu käyttää tulevaisuuteen tehtäviin investointeihin, työllisyyden parantamiseen ja eriarvoisuuden vähentämiseen; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että nyt on kiireellisempää kuin koskaan torjua tehokkaammin verovilppiä ja veronkiertoa, jotka edustavat kansallisten talousarvioiden kannalta jopa biljoonan euron potentiaalisia tuloja; katsoo, että nämä varat olisi voitu käyttää tulevaisuuteen tehtäviin investointeihin, työllisyyden parantamiseen ja eriarvoisuuden vähentämiseen;

| 32. | korostaa, että komission on edelleen toimittava viipymättä varmistaakseen, että tuottoja verotetaan Euroopan maissa, joissa varsinainen taloudellinen toiminta tapahtuu ja arvoa luodaan; katsoo, että unionin olisi pyrittävä pakolliseen yhteiseen yritysveropohjaan, tehostettava ponnistelujaan veroihin liittyvien valtiontukisääntöjen rikkomisten tutkimiseksi, sovellettava yhteisiä sääntöjä veropäätösten käytöstä ja avoimuudesta sekä pyrittävä määrätietoiseen yhteiseen lähestymistapaan veroparatiisien sulkemiseksi; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että komission on edelleen toimittava viipymättä varmistaakseen, että tuottoja verotetaan Euroopan maissa, joissa varsinainen taloudellinen toiminta tapahtuu ja arvoa luodaan; katsoo, että unionin olisi pyrittävä pakolliseen yhteiseen yritysveropohjaan, tehostettava ponnistelujaan veroihin liittyvien valtiontukisääntöjen rikkomisten tutkimiseksi, sovellettava yhteisiä sääntöjä veropäätösten käytöstä ja avoimuudesta sekä pyrittävä määrätietoiseen yhteiseen lähestymistapaan veroparatiisien sulkemiseksi;

| 33. | kehottaa komissiota sisällyttämään verovilpin ja veronkierron torjuntatoimiinsa ulkoisen ulottuvuuden, myös mitä tulee voittoihin, jotka poistuvat EU:n alueelta ilman, että niitä olisi verotettu; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota sisällyttämään verovilpin ja veronkierron torjuntatoimiinsa ulkoisen ulottuvuuden, myös mitä tulee voittoihin, jotka poistuvat EU:n alueelta ilman, että niitä olisi verotettu;

Unionin talousarvion ja rahoitusvälineiden vahvistaminen

| 34. | katsoo, että voidakseen toimia tehokkaasti unioni tarvitsee uuden rahoitus- ja finanssistrategian; katsoo, että tätä varten komission olisi ehdotettava toimenpiteitä, jotka pohjautuvat seuraaviin periaatteisiin ja osatekijöihin:






  — | otetaan nopeasti käyttöön riittävästi varoja; unionin rahoitusjärjestelmää on väistämättä uudistettava vahvistamalla todellisia omia varoja tai ottamalla käyttöön uusia, jotta voidaan vakauttaa unionin talousarviota ja parantaa sen kestävyyttä ja ennakoitavuutta; samanaikaisesti on tärkeää kunnioittaa yleiskatteisuusperiaatetta ja parantaa avoimuutta; |
| --- | --- | --- |

34.

katsoo, että voidakseen toimia tehokkaasti unioni tarvitsee uuden rahoitus- ja finanssistrategian; katsoo, että tätä varten komission olisi ehdotettava toimenpiteitä, jotka pohjautuvat seuraaviin periaatteisiin ja osatekijöihin:

—

otetaan nopeasti käyttöön riittävästi varoja; unionin rahoitusjärjestelmää on väistämättä uudistettava vahvistamalla todellisia omia varoja tai ottamalla käyttöön uusia, jotta voidaan vakauttaa unionin talousarviota ja parantaa sen kestävyyttä ja ennakoitavuutta; samanaikaisesti on tärkeää kunnioittaa yleiskatteisuusperiaatetta ja parantaa avoimuutta;

| — | parhaiden tulosten saavuttamiseksi unionin talousarviovälineitä on hallittava kiinnittäen tarkasti huomiota tuloksiin ja kustannustehokkuuteen samalla kun varmistetaan sääntöjen noudattaminen ja suojellaan unionin taloudellisia etuja; |
| --- | --- |

—

parhaiden tulosten saavuttamiseksi unionin talousarviovälineitä on hallittava kiinnittäen tarkasti huomiota tuloksiin ja kustannustehokkuuteen samalla kun varmistetaan sääntöjen noudattaminen ja suojellaan unionin taloudellisia etuja;

| — | unionin olisi toteutettava toimenpiteitä kootakseen resursseja, joilla vastataan korkean nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden sekä pakolaiskriisin sisäisten ja ulkoisten ulottuvuuksien haasteisiin; |
| --- | --- |

—

unionin olisi toteutettava toimenpiteitä kootakseen resursseja, joilla vastataan korkean nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden sekä pakolaiskriisin sisäisten ja ulkoisten ulottuvuuksien haasteisiin;

| — | monivuotinen rahoituskehys on saavuttanut rajansa vain kahden vuoden täytäntöönpanon jälkeen; ilman monivuotisen rahoituskehyksen kattavaa tarkistamista unionin talousarviolla ei jatkossakaan kyetä vastaamaan uusiin rahoitustarpeisiin ja uusiin poliittisiin painopisteisiin tai välttämään maksukriisin uusiutumista; kehottaa komissiota esittämään monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin ennen vuoden 2016 loppua ja pyrkimään määrätietoisesti nostamaan rahoituskehyksen enimmäismääriä ja lisäämään sen joustavuutta, jotta voidaan vastata olosuhteisiin, joita ei ennakoitu vuonna 2013; |
| --- | --- |

—

monivuotinen rahoituskehys on saavuttanut rajansa vain kahden vuoden täytäntöönpanon jälkeen; ilman monivuotisen rahoituskehyksen kattavaa tarkistamista unionin talousarviolla ei jatkossakaan kyetä vastaamaan uusiin rahoitustarpeisiin ja uusiin poliittisiin painopisteisiin tai välttämään maksukriisin uusiutumista; kehottaa komissiota esittämään monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin ennen vuoden 2016 loppua ja pyrkimään määrätietoisesti nostamaan rahoituskehyksen enimmäismääriä ja lisäämään sen joustavuutta, jotta voidaan vastata olosuhteisiin, joita ei ennakoitu vuonna 2013;

| — | Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) on hoidettava siten, että annetaan kaikille jäsenvaltioille mahdollisuus korkeisiin strategisten investointien tasoihin ESIR-asetuksen mukaisesti ja varmistetaan, että investointeihin annettava rahoitus edistää siirtymistä kohti kestävää taloutta ja yhteiskuntaa; ESIR:n seuraavaa vaihetta koskevien komission ehdotusten olisi perustuttava näihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

—

Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) on hoidettava siten, että annetaan kaikille jäsenvaltioille mahdollisuus korkeisiin strategisten investointien tasoihin ESIR-asetuksen mukaisesti ja varmistetaan, että investointeihin annettava rahoitus edistää siirtymistä kohti kestävää taloutta ja yhteiskuntaa; ESIR:n seuraavaa vaihetta koskevien komission ehdotusten olisi perustuttava näihin tavoitteisiin;

| — | vuosia 2014–2020 koskevan koheesiopolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon yhteydessä olisi valmisteltava vuoden 2020 jälkeistä vaihetta siten, että kunnioitetaan sen todellista luonnetta sellaisena kuin se on vahvistettu perussopimuksissa, sen tärkeyttä sisämarkkinoiden kehityksen kannalta sekä sen potentiaalia kaikkien unionin alueiden käytettävissä olevana investointivälineenä; olisi vahvistettava ERI-rahastojen, ESIR:n ja muiden unionin rahoitusvälineiden synergiavaikutusta, jotta voidaan vahvistaa älykästä, vihreää ja osallistavaa kasvua, luoda uskottava tasapaino kehitteillä olevien tukien ja rahoitusvälineiden välille ja välttää koheesiopolitiikan määrärahojen supistamista; |
| --- | --- |

—

vuosia 2014–2020 koskevan koheesiopolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon yhteydessä olisi valmisteltava vuoden 2020 jälkeistä vaihetta siten, että kunnioitetaan sen todellista luonnetta sellaisena kuin se on vahvistettu perussopimuksissa, sen tärkeyttä sisämarkkinoiden kehityksen kannalta sekä sen potentiaalia kaikkien unionin alueiden käytettävissä olevana investointivälineenä; olisi vahvistettava ERI-rahastojen, ESIR:n ja muiden unionin rahoitusvälineiden synergiavaikutusta, jotta voidaan vahvistaa älykästä, vihreää ja osallistavaa kasvua, luoda uskottava tasapaino kehitteillä olevien tukien ja rahoitusvälineiden välille ja välttää koheesiopolitiikan määrärahojen supistamista;

| — | komission olisi esitettävä ehdotuksia, joilla vähennetään YMP:n byrokraattista monimutkaisuutta viljelijöiden kannalta; komission olisi edelleen kehitettävä parannettuja välineitä maatalousmarkkinoiden vakavien kriisien hoitamiseksi; uskoo, että tarvitaan unionin tason puitelainsäädäntöä torjumaan elintarvikeketjun epäoikeudenmukaisia kauppakäytäntöjä, jotta varmistetaan että unionin viljelijät ja kuluttajat voivat nauttia oikeudenmukaisista myynti- ja osto-olosuhteista; |
| --- | --- |

—

komission olisi esitettävä ehdotuksia, joilla vähennetään YMP:n byrokraattista monimutkaisuutta viljelijöiden kannalta; komission olisi edelleen kehitettävä parannettuja välineitä maatalousmarkkinoiden vakavien kriisien hoitamiseksi; uskoo, että tarvitaan unionin tason puitelainsäädäntöä torjumaan elintarvikeketjun epäoikeudenmukaisia kauppakäytäntöjä, jotta varmistetaan että unionin viljelijät ja kuluttajat voivat nauttia oikeudenmukaisista myynti- ja osto-olosuhteista;

Talous- ja rahaliiton saattaminen valmiiksi

| 35. | vaatii, että noudatetaan unionin oikeuden sisältämiä vaatimuksia, jotka koskevat päätösten demokraattista vastuuvelvollisuutta Euroopan talouden ohjausjärjestelmässä; |
| --- | --- |

35.

vaatii, että noudatetaan unionin oikeuden sisältämiä vaatimuksia, jotka koskevat päätösten demokraattista vastuuvelvollisuutta Euroopan talouden ohjausjärjestelmässä;

| 36. | katsoo, että unionin on pyrittävä lisäämään taloudellista ja sosiaalista lähentymistä noudattaen täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimusta sekä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteita; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että unionin on pyrittävä lisäämään taloudellista ja sosiaalista lähentymistä noudattaen täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimusta sekä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteita;

| 37. | katsoo, että komission olisi parannettava velkojen, alijäämien ja makrotalouden epätasapainon valvontaa vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen ja talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistäen ottamalla laajemmin huomioon euroalueen finanssipolitiikan yhteinen kokonaisviritys; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että komission olisi parannettava velkojen, alijäämien ja makrotalouden epätasapainon valvontaa vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen ja talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistäen ottamalla laajemmin huomioon euroalueen finanssipolitiikan yhteinen kokonaisviritys;

| 38. | katsoo, että unionin on parannettava talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson uskottavuutta, johdonmukaisuutta, kansallista omaksi kokemista ja demokraattista oikeutusta, jotta varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat täytäntöön maakohtaiset suositukset ja rakenteelliset uudistukset ja investoinnit talouksiensa uudistamiseksi, kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä eriarvoisuuden ja epätasapainon torjumiseksi; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että unionin on parannettava talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson uskottavuutta, johdonmukaisuutta, kansallista omaksi kokemista ja demokraattista oikeutusta, jotta varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat täytäntöön maakohtaiset suositukset ja rakenteelliset uudistukset ja investoinnit talouksiensa uudistamiseksi, kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä eriarvoisuuden ja epätasapainon torjumiseksi;

| 39. | kehottaa tiiviimpään politiikkojen yhteensovittamiseen, jotta voidaan puuttua euroalueen investointivajeisiin ja vahvistaa uudistuspyrkimyksiä kilpailukyvyn lisäämiseksi ja kysynnän vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

39.

kehottaa tiiviimpään politiikkojen yhteensovittamiseen, jotta voidaan puuttua euroalueen investointivajeisiin ja vahvistaa uudistuspyrkimyksiä kilpailukyvyn lisäämiseksi ja kysynnän vahvistamiseksi;

| 40. | katsoo, että pankkiunioni on saatava valmiiksi ja on toteutettava samanaikaisesti sekä riskinvähennystoimia että riskinjakamista koskevia toimia; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että pankkiunioni on saatava valmiiksi ja on toteutettava samanaikaisesti sekä riskinvähennystoimia että riskinjakamista koskevia toimia;

| 41. | toteaa, että talous- ja rahaliiton yhteisen rahoituskapasiteetin kehittämistä koskevan pohdinnan tulokset olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

41.

toteaa, että talous- ja rahaliiton yhteisen rahoituskapasiteetin kehittämistä koskevan pohdinnan tulokset olisi otettava huomioon;

| 42. | kehottaa komissiota esittämään johdonmukaisia ja perusteltuja ehdotuksia talous- ja rahaliiton valmiiksi saattamiseksi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, Euroopan parlamentin puhemiehen, euroryhmän puheenjohtajan ja EKP:n pääjohtajan kertomuksessa esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota esittämään johdonmukaisia ja perusteltuja ehdotuksia talous- ja rahaliiton valmiiksi saattamiseksi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, Euroopan parlamentin puhemiehen, euroryhmän puheenjohtajan ja EKP:n pääjohtajan kertomuksessa esitetyllä tavalla;

Perusoikeuksien ja demokratian vahvistaminen

| 43. | on huolissaan siitä, että meneillään olevat kriisit ovat paitsi vahingoittaneet yhteisöjen yhteenkuuluvuutta unionissa myös heikentäneet Euroopan kansalaisten uskoa unionin ja joskus myös kansallisen tason demokraattisiin instituutioihin; katsoo siksi, että unionin keskeisimpänä tavoitteena on oltava vahvistaa sen demokraattista oikeutusta ja palauttaa luottamus sen kykyyn palvella kansalaisten etua; |
| --- | --- |

43.

on huolissaan siitä, että meneillään olevat kriisit ovat paitsi vahingoittaneet yhteisöjen yhteenkuuluvuutta unionissa myös heikentäneet Euroopan kansalaisten uskoa unionin ja joskus myös kansallisen tason demokraattisiin instituutioihin; katsoo siksi, että unionin keskeisimpänä tavoitteena on oltava vahvistaa sen demokraattista oikeutusta ja palauttaa luottamus sen kykyyn palvella kansalaisten etua;

| 44. | muistuttaa, että monet nykypäivän haasteista, aina ilmastonmuutoksesta turvapaikka-asioihin ja maahanmuuttoon, rahoitusmarkkinoista yritysten toimitusketjuihin ja terroristiverkostoista romahtaneisiin valtioihin ja rosvovaltioihin asti, ovat ylikansallisia ja edellyttävät eurooppalaisia ratkaisuja, jotka määritellään yhteisömenetelmällä siten, että komissio ja parlamentti osallistuvat siihen täysimääräisesti; |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että monet nykypäivän haasteista, aina ilmastonmuutoksesta turvapaikka-asioihin ja maahanmuuttoon, rahoitusmarkkinoista yritysten toimitusketjuihin ja terroristiverkostoista romahtaneisiin valtioihin ja rosvovaltioihin asti, ovat ylikansallisia ja edellyttävät eurooppalaisia ratkaisuja, jotka määritellään yhteisömenetelmällä siten, että komissio ja parlamentti osallistuvat siihen täysimääräisesti;

| 45. | muistuttaa, että perussopimusten vartijana komission on edistettävä unionin yleistä etua (SEU-sopimuksen 17 artikla), erityisesti rauhaa, unionin arvoja ja kansalaistensa hyvinvointia (SEU-sopimuksen 3 artikla); muistuttaa, että parlamentilla on myös erityinen poliittinen vastuu jäsenvaltioiden välisten erimielisyyksien ratkaisemisessa, eurooppalaisten yleisen edun puolustamisessa ja unionin tasolla tehtävien päätösten demokraattisen oikeutuksen varmistamisessa; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki aloitteet, myös Eurooppa-neuvoston aloitteet, perustuvat perussopimuksiin; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että perussopimusten vartijana komission on edistettävä unionin yleistä etua (SEU-sopimuksen 17 artikla), erityisesti rauhaa, unionin arvoja ja kansalaistensa hyvinvointia (SEU-sopimuksen 3 artikla); muistuttaa, että parlamentilla on myös erityinen poliittinen vastuu jäsenvaltioiden välisten erimielisyyksien ratkaisemisessa, eurooppalaisten yleisen edun puolustamisessa ja unionin tasolla tehtävien päätösten demokraattisen oikeutuksen varmistamisessa; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki aloitteet, myös Eurooppa-neuvoston aloitteet, perustuvat perussopimuksiin;

| 46. | kehottaa komissiota toteuttamaan aloitteita, joilla vahvistetaan unionin toimielimiä ja kannustetaan unionin kansalaisia osallistumaan tiiviimmin unionin politiikkaan; kehottaa kaikkia unionin toimielimiä olemaan paremmin yhteydessä nuoriin sukupolviin ja niiden keskustelufoorumeihin; uskoo, että tarvitaan voimakkaampia toimia, joilla unionin kansalaisille tiedotetaan heidän oikeuksistaan, hyödynnetään eurooppalaisen kansalaisaloitteen potentiaalia ja vahvistetaan unionin oikeusasiamiehen asemaa; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota toteuttamaan aloitteita, joilla vahvistetaan unionin toimielimiä ja kannustetaan unionin kansalaisia osallistumaan tiiviimmin unionin politiikkaan; kehottaa kaikkia unionin toimielimiä olemaan paremmin yhteydessä nuoriin sukupolviin ja niiden keskustelufoorumeihin; uskoo, että tarvitaan voimakkaampia toimia, joilla unionin kansalaisille tiedotetaan heidän oikeuksistaan, hyödynnetään eurooppalaisen kansalaisaloitteen potentiaalia ja vahvistetaan unionin oikeusasiamiehen asemaa;

| 47. | korostaa, että komission olisi esitettävä demokratiaa, oikeusvaltion periaatetta ja perusoikeuksia koskevia ehdotuksia ja otettava tässä huomioon parlamentin tuleva mietintö; katsoo, että komission olisi myös jatkettava toimiaan EU:n Euroopan ihmisoikeussopimukseen (ECHR) liittymisen eteenpäin viemiseksi ottaen huomioon unionin tuomioistuimen lausunnon asiasta, sekä ratkaisemaan jäljellä olevat liittymistä koskevat oikeudelliset haasteet; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että komission olisi esitettävä demokratiaa, oikeusvaltion periaatetta ja perusoikeuksia koskevia ehdotuksia ja otettava tässä huomioon parlamentin tuleva mietintö; katsoo, että komission olisi myös jatkettava toimiaan EU:n Euroopan ihmisoikeussopimukseen (ECHR) liittymisen eteenpäin viemiseksi ottaen huomioon unionin tuomioistuimen lausunnon asiasta, sekä ratkaisemaan jäljellä olevat liittymistä koskevat oikeudelliset haasteet;

| 48. | kehottaa kaikkia unionin toimielimiä pyrkimään mahdollisimman korkeisiin avoimuutta, vastuunalaisuutta ja rehellisyyttä koskeviin normeihin sekä torjumaan eturistiriitoja; |
| --- | --- |

48.

kehottaa kaikkia unionin toimielimiä pyrkimään mahdollisimman korkeisiin avoimuutta, vastuunalaisuutta ja rehellisyyttä koskeviin normeihin sekä torjumaan eturistiriitoja;

| 49. | on sitoutunut käyttämään kaikkia välineitään ja voimavarojaan toimiakseen liikkeellepanevana voimana uudenlaisessa demokraattisessa prosessissa unionin uudistamiseksi; |
| --- | --- |

49.

on sitoutunut käyttämään kaikkia välineitään ja voimavarojaan toimiakseen liikkeellepanevana voimana uudenlaisessa demokraattisessa prosessissa unionin uudistamiseksi;

o

o o

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle. |
| --- | --- |

50.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0294.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/123

---

P8_TA(2016)0313

Japanin päätös käynnistää uudelleen valaanpyynti kaudella 2015–2016

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 Japanin päätöksestä käynnistää uudelleen valaanpyynti kaudella 2015–2016 (2016/2600(RSP))

(2018/C 101/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen valaanpyyntikomission kaupallista valaanpyyntiä koskevan sopimuksen, jolla pyynti rajoitetaan nollaan (”moratorio”) ja joka tuli voimaan vuonna 1986, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen valaanpyyntikomission kaupallista valaanpyyntiä koskevan sopimuksen, jolla pyynti rajoitetaan nollaan (”moratorio”) ja joka tuli voimaan vuonna 1986,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen valaanpyyntikomission 65. kokouksessaan syyskuussa 2014 hyväksymän päätöslauselman 2014-5, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen valaanpyyntikomission 65. kokouksessaan syyskuussa 2014 hyväksymän päätöslauselman 2014-5,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen yhteydessä sovitut Aichin biodiversiteettitavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen yhteydessä sovitut Aichin biodiversiteettitavoitteet,

| — | ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) (luontotyyppidirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) (luontotyyppidirektiivi),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman valaanpyyntiin liittyvistä yhteisön toimista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman valaanpyyntiin liittyvistä yhteisön toimista (2),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen tuomioistuimen 31. maaliskuuta 2014 antaman päätöksen valaanpyyntiä Eteläisellä jäämerellä koskevassa asiassa (Australia v. Japani: väliintulijana Uusi-Seelanti), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen tuomioistuimen 31. maaliskuuta 2014 antaman päätöksen valaanpyyntiä Eteläisellä jäämerellä koskevassa asiassa (Australia v. Japani: väliintulijana Uusi-Seelanti),

| — | ottaa huomioon unionin joulukuussa 2015 allekirjoittaman virallisen yhteydenoton, joka koski Japanin päätöstä käynnistää uudelleen valaanpyynti Eteläisellä jäämerellä uuden tieteellisen valaantutkimusohjelman (NEWREP-A) nojalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin joulukuussa 2015 allekirjoittaman virallisen yhteydenoton, joka koski Japanin päätöstä käynnistää uudelleen valaanpyynti Eteläisellä jäämerellä uuden tieteellisen valaantutkimusohjelman (NEWREP-A) nojalla,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon Kansainvälisen valaanpyyntikomission vuonna 1982 asettaman ja edelleen voimassa olevan kaikkea kaupallista valaanpyyntiä koskevan moratorion, jonka tarkoituksena on suojella kantoja sukupuuttoon kuolemiselta ja antaa niille mahdollisuus elpyä; toteaa, että valaanpyynnin säätelyä koskeva kansainvälinen yleissopimus sisältää erityismääräyksiä, joilla mahdollistetaan vähäisten valasmäärien pyynti tarkasti määriteltyihin tieteellisiin tarkoituksiin ja jotka tunnetaan ”valaanpyynnin erikoislupana”; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Kansainvälisen valaanpyyntikomission vuonna 1982 asettaman ja edelleen voimassa olevan kaikkea kaupallista valaanpyyntiä koskevan moratorion, jonka tarkoituksena on suojella kantoja sukupuuttoon kuolemiselta ja antaa niille mahdollisuus elpyä; toteaa, että valaanpyynnin säätelyä koskeva kansainvälinen yleissopimus sisältää erityismääräyksiä, joilla mahdollistetaan vähäisten valasmäärien pyynti tarkasti määriteltyihin tieteellisiin tarkoituksiin ja jotka tunnetaan ”valaanpyynnin erikoislupana”;

| B. | toteaa, että moratoriosta huolimatta useat maat harjoittavat edelleen kaupallista valaanpyyntiä; ottaa huomioon, että moratorion asettamisen jälkeen väitetysti tieteellisiin tarkoituksiin myönnettyjen erikoislupien nojalla tapettujen valaiden määrä on itse asiassa lisääntynyt; toteaa, että Japani on harjoittanut tällaista valaanpyyntiä erikoisluvalla vuosikymmenten ajan; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että moratoriosta huolimatta useat maat harjoittavat edelleen kaupallista valaanpyyntiä; ottaa huomioon, että moratorion asettamisen jälkeen väitetysti tieteellisiin tarkoituksiin myönnettyjen erikoislupien nojalla tapettujen valaiden määrä on itse asiassa lisääntynyt; toteaa, että Japani on harjoittanut tällaista valaanpyyntiä erikoisluvalla vuosikymmenten ajan;

| C. | toteaa, että vuonna 1986 voimaan tulleesta kansainvälisestä kiellosta huolimatta Japani jatkoi valaanpyyntiä ja tappoi yli 20 000 valasta (3) kiellon voimaantulovuoden ja vuoden 2014 välillä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että vuonna 1986 voimaan tulleesta kansainvälisestä kiellosta huolimatta Japani jatkoi valaanpyyntiä ja tappoi yli 20 000 valasta (3) kiellon voimaantulovuoden ja vuoden 2014 välillä;

| D. | ottaa huomioon, että valaanpyynti aiheuttaa suurta kärsimystä yksittäisille eläimille ja uhkaa valaskantojen suojelutilannetta kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että valaanpyynti aiheuttaa suurta kärsimystä yksittäisille eläimille ja uhkaa valaskantojen suojelutilannetta kokonaisuudessaan;

| E. | toteaa, että kaikki suuret valaslajit on lueteltu luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) liitteessä I; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kaikki suuret valaslajit on lueteltu luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) liitteessä I;

| F. | ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin määräsi 31. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöksessä Japanin lopettamaan JARPA II -ohjelmaan perustuvan vuotuisen valaanpyyntinsä ”tieteellisten ansioiden” puuttumisen vuoksi ja siksi, että myönnettyjä lupia ei käytetty Japanin väittämään tieteelliseen tutkimukseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin määräsi 31. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöksessä Japanin lopettamaan JARPA II -ohjelmaan perustuvan vuotuisen valaanpyyntinsä ”tieteellisten ansioiden” puuttumisen vuoksi ja siksi, että myönnettyjä lupia ei käytetty Japanin väittämään tieteelliseen tutkimukseen;

| G. | toteaa, että tieteellisillä luvilla sallitaan valaanlihan myynti tai lahjoittaminen, vaikka tieteelliset tarpeet voidaan tyydyttää täysin harmittomilla vaihtoehdoilla; toteaa, että DNA-näytteenotto ja etäseuranta antavat tutkijoille mahdollisuuden oppia valaista ja kerätä näytteitä tappamatta valaita; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että tieteellisillä luvilla sallitaan valaanlihan myynti tai lahjoittaminen, vaikka tieteelliset tarpeet voidaan tyydyttää täysin harmittomilla vaihtoehdoilla; toteaa, että DNA-näytteenotto ja etäseuranta antavat tutkijoille mahdollisuuden oppia valaista ja kerätä näytteitä tappamatta valaita;

| H. | ottaa huomioon, että lokakuussa 2015 Japani ilmoitti YK:lle tunnustavansa Kansainvälisen tuomioistuimen oikeuskäytännön lukuun ottamatta mahdollisia riitoja, jotka aiheutuvat meren elollisten luonnonvarojen tutkimuksesta, säilyttämisestä, hoitamisesta tai hyödyntämisestä tai koskevat näitä tai liittyvät näihin, mikä sulki käytännössä pois mahdollisuuden, että tulevaisuudessa Japania vastaan voitaisiin nostaa syytteitä Kansainvälisessä tuomioistuimessa erikoisluvalla toteutettavan valaanpyyntiohjelman vuoksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että lokakuussa 2015 Japani ilmoitti YK:lle tunnustavansa Kansainvälisen tuomioistuimen oikeuskäytännön lukuun ottamatta mahdollisia riitoja, jotka aiheutuvat meren elollisten luonnonvarojen tutkimuksesta, säilyttämisestä, hoitamisesta tai hyödyntämisestä tai koskevat näitä tai liittyvät näihin, mikä sulki käytännössä pois mahdollisuuden, että tulevaisuudessa Japania vastaan voitaisiin nostaa syytteitä Kansainvälisessä tuomioistuimessa erikoisluvalla toteutettavan valaanpyyntiohjelman vuoksi;

| I. | ottaa huomioon, että Japanin kalastusvirasto ilmoitti marraskuussa 2015 Kansainväliselle valaanpyyntikomissiolle, että maa käynnistää uudelleen valaanpyynnin uuden tieteellisen valaantutkimusohjelman (NEWREP–A) nojalla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Japanin kalastusvirasto ilmoitti marraskuussa 2015 Kansainväliselle valaanpyyntikomissiolle, että maa käynnistää uudelleen valaanpyynnin uuden tieteellisen valaantutkimusohjelman (NEWREP–A) nojalla;

| J. | ottaa huomioon, että Japani on harjoittanut vuosikausia valaanlihan ja valastuotteiden kauppaa, vaikka ne on lueteltu CITES-yleissopimuksen liitteessä I; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Japani on harjoittanut vuosikausia valaanlihan ja valastuotteiden kauppaa, vaikka ne on lueteltu CITES-yleissopimuksen liitteessä I;

| K. | ottaa huomioon, että NEWREP–A-ohjelmaa tarkastellut ja arvioinut Kansainvälisen valaanpyyntikomission tieteellinen asiantuntijapaneeli päätyi lopputulokseen, että ehdotus ei osoittanut, että asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää näytteenottoa kuolleista valaista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että NEWREP–A-ohjelmaa tarkastellut ja arvioinut Kansainvälisen valaanpyyntikomission tieteellinen asiantuntijapaneeli päätyi lopputulokseen, että ehdotus ei osoittanut, että asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää näytteenottoa kuolleista valaista;

| L. | katsoo, että biologisen monimuotoisuuden, myös lajien, suojelun on oltava ensisijaisena tavoitteena; toteaa, että unionin luontotyyppidirektiivissä, jossa määritellään valaita (ja delfiinejä) koskeva unionin kanta, ei sallita minkään valaskannan kaupallisen pyynnin uudelleen käynnistämistä unionin vesillä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että biologisen monimuotoisuuden, myös lajien, suojelun on oltava ensisijaisena tavoitteena; toteaa, että unionin luontotyyppidirektiivissä, jossa määritellään valaita (ja delfiinejä) koskeva unionin kanta, ei sallita minkään valaskannan kaupallisen pyynnin uudelleen käynnistämistä unionin vesillä;

| M. | toteaa, että unioni ja sen jäsenvaltiot ovat kritisoineet Japania pyyntitoiminnan käynnistämisestä uudelleen ja siitä, että se ei kiinnitä riittävästi huomiota Kansainvälisen tuomioistuimen vuonna 2014 antaman lausunnon ohjeistukseen; ottaa huomioon, että ne allekirjoittivat joulukuussa 2015 Uuden-Seelannin virallisen yhteydenoton Japanin hallitukseen; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että unioni ja sen jäsenvaltiot ovat kritisoineet Japania pyyntitoiminnan käynnistämisestä uudelleen ja siitä, että se ei kiinnitä riittävästi huomiota Kansainvälisen tuomioistuimen vuonna 2014 antaman lausunnon ohjeistukseen; ottaa huomioon, että ne allekirjoittivat joulukuussa 2015 Uuden-Seelannin virallisen yhteydenoton Japanin hallitukseen;

| N. | ottaa huomioon, että Japani on unionin strateginen kumppani ja että kahdenväliset suhteet perustuvat yhteisiin arvoihin, joihin kuuluu myös vahva usko todelliseen monenvälisyyteen ja sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestelmään; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Japani on unionin strateginen kumppani ja että kahdenväliset suhteet perustuvat yhteisiin arvoihin, joihin kuuluu myös vahva usko todelliseen monenvälisyyteen ja sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestelmään;

| O. | ottaa huomioon, että EU neuvottelee parhaillaan Japanin kanssa strategisesta kumppanuussopimuksesta sekä vapaakauppasopimuksesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU neuvottelee parhaillaan Japanin kanssa strategisesta kumppanuussopimuksesta sekä vapaakauppasopimuksesta;

| 1. | kehottaa Japania lopettamaan valaanpyyntitoimintansa ja noudattamaan Kansainvälisen valaanpyyntikomission päätelmiä; |
| --- | --- |

1.

kehottaa Japania lopettamaan valaanpyyntitoimintansa ja noudattamaan Kansainvälisen valaanpyyntikomission päätelmiä;

| 2. | kannattaa vahvasti kaupallista valaanpyyntiä koskevan yleisen moratorion ja valastuotteiden kansainvälistä kauppaa koskevan kiellon säilyttämistä; vaatii perusteettoman ”tieteellisen valaanpyynnin” lopettamista ja kannattaa merkittävien valtameri- ja merialueiden nimeämistä valaiden suojelualueiksi, joilla kaikenlainen valaanpyynti on toistaiseksi kielletty; |
| --- | --- |

2.

kannattaa vahvasti kaupallista valaanpyyntiä koskevan yleisen moratorion ja valastuotteiden kansainvälistä kauppaa koskevan kiellon säilyttämistä; vaatii perusteettoman ”tieteellisen valaanpyynnin” lopettamista ja kannattaa merkittävien valtameri- ja merialueiden nimeämistä valaiden suojelualueiksi, joilla kaikenlainen valaanpyynti on toistaiseksi kielletty;

| 3. | on syvästi huolissaan siitä, että päätös käynnistää uudelleen valaanpyynti uuden NEWREP–A-tutkimusohjelman perusteella sallisi 333 lahtivalaan, myös kahdensadan tiineenä olevan naarasvalaan, tappamisen Eteläisellä jäämerellä kaudella 2015–2016 ja että Japani aikoo pyytää yhteensä lähes 4 000 valasta koko 12 vuoden jaksolla; |
| --- | --- |

3.

on syvästi huolissaan siitä, että päätös käynnistää uudelleen valaanpyynti uuden NEWREP–A-tutkimusohjelman perusteella sallisi 333 lahtivalaan, myös kahdensadan tiineenä olevan naarasvalaan, tappamisen Eteläisellä jäämerellä kaudella 2015–2016 ja että Japani aikoo pyytää yhteensä lähes 4 000 valasta koko 12 vuoden jaksolla;

| 4. | pitää valitettavana, että käynnistäessään uudelleen valaanpyynnin Japani ei selvästi noudata Kansainvälisen tuomioistuimen päätöstä; toteaa, että näin ollen pyynnillä rikotaan Kansainvälisen valaanpyyntikomission sääntöjä ja kansainvälistä oikeutta sekä heikennetään biologisen monimuotoisuuden ja meren ekosysteemien suojelua; tähdentää, että aito tieteellinen tutkimus ei edellytä valaiden laajamittaista ja säännöllistä tappamista; |
| --- | --- |

4.

pitää valitettavana, että käynnistäessään uudelleen valaanpyynnin Japani ei selvästi noudata Kansainvälisen tuomioistuimen päätöstä; toteaa, että näin ollen pyynnillä rikotaan Kansainvälisen valaanpyyntikomission sääntöjä ja kansainvälistä oikeutta sekä heikennetään biologisen monimuotoisuuden ja meren ekosysteemien suojelua; tähdentää, että aito tieteellinen tutkimus ei edellytä valaiden laajamittaista ja säännöllistä tappamista;

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että unioni allekirjoitti virallisen yhteydenoton välittääkseen Japanille vakavat huolenaiheensa; kehottaa komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja neuvostoa vaatimaan Japania sitoutumaan merinisäkkäiden suojelua koskeviin kansainvälisiin velvoitteisiinsa; |
| --- | --- |

5.

panee tyytyväisenä merkille, että unioni allekirjoitti virallisen yhteydenoton välittääkseen Japanille vakavat huolenaiheensa; kehottaa komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja neuvostoa vaatimaan Japania sitoutumaan merinisäkkäiden suojelua koskeviin kansainvälisiin velvoitteisiinsa;

| 6. | pitää valitettavana, että Japani ei ole tähän mennessä harkinnut uudelleen kantaansa huolimatta diplomaattiteitse välitetystä virallisesta yhteydenotosta ja laajoista kansainvälisistä protesteista; vaatii unionia ja sen jäsenvaltioita tekemään kaikkensa, jotta asia saataisiin ratkaistua poliittisen vuoropuhelun ja Kansainvälisen valaanpyyntikomission avulla; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, että Japani ei ole tähän mennessä harkinnut uudelleen kantaansa huolimatta diplomaattiteitse välitetystä virallisesta yhteydenotosta ja laajoista kansainvälisistä protesteista; vaatii unionia ja sen jäsenvaltioita tekemään kaikkensa, jotta asia saataisiin ratkaistua poliittisen vuoropuhelun ja Kansainvälisen valaanpyyntikomission avulla;

| 7. | kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita olemaan Japanin kanssa jatkuvasti yhteydessä väitetyn tieteellisen valaanpyynnin tiimoilta, jotta käytäntö voidaan lopettaa käyttämällä kahden- ja monenvälisiä keinoja; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita olemaan Japanin kanssa jatkuvasti yhteydessä väitetyn tieteellisen valaanpyynnin tiimoilta, jotta käytäntö voidaan lopettaa käyttämällä kahden- ja monenvälisiä keinoja;

| 8. | tukee Kansainvälisen valaanpyyntikomission päätöslauselmaa 2014-5, jonka mukaan uusia valaanpyyntilupia ei saisi myöntää muuten kuin etukäteen tehdyn kansainvälisen arvioinnin, jonka voi tehdä myös Kansainvälisen valaanpyyntikomission tieteellinen komitea, perusteella; vaatii Kansainvälistä valaanpyyntikomissiota sisällyttämään Kansainvälisen tuomioistuimen päätöksen työskentelykäytäntöihinsä ja mukauttamaan sääntöjään vastaavasti; korostaa, että on toteutettava pikaisia toimenpiteitä Kansainvälisen valaanpyyntikomission vahvistamiseksi tässä asiassa, ja kehottaa jäsenvaltioita ajamaan tarvittavia päätöksiä Kansainvälisen valaanpyyntikomission seuraavassa kokouksessa lokakuussa; |
| --- | --- |

8.

tukee Kansainvälisen valaanpyyntikomission päätöslauselmaa 2014-5, jonka mukaan uusia valaanpyyntilupia ei saisi myöntää muuten kuin etukäteen tehdyn kansainvälisen arvioinnin, jonka voi tehdä myös Kansainvälisen valaanpyyntikomission tieteellinen komitea, perusteella; vaatii Kansainvälistä valaanpyyntikomissiota sisällyttämään Kansainvälisen tuomioistuimen päätöksen työskentelykäytäntöihinsä ja mukauttamaan sääntöjään vastaavasti; korostaa, että on toteutettava pikaisia toimenpiteitä Kansainvälisen valaanpyyntikomission vahvistamiseksi tässä asiassa, ja kehottaa jäsenvaltioita ajamaan tarvittavia päätöksiä Kansainvälisen valaanpyyntikomission seuraavassa kokouksessa lokakuussa;

| 9. | vaatii, että laatiessaan lokakuussa 2016 pidettävän Kansainvälisen valaanpyyntikomission 66. vuosikokouksen jälkeen ajantasaistettua unionin yhteistä kantaa valaanpyynnistä neuvosto ja komissio soveltavat lähestymistapaa, joka on vähintään yhtä ennalta varautuva kuin nykyinen yhteinen kanta (neuvoston päätös Kansainvälisen valaanpyyntikomission kolmessa seuraavassa kokouksessa Euroopan unionin puolesta sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa omaksuttavasta kannasta – 2011/0221(NLE)); |
| --- | --- |

9.

vaatii, että laatiessaan lokakuussa 2016 pidettävän Kansainvälisen valaanpyyntikomission 66. vuosikokouksen jälkeen ajantasaistettua unionin yhteistä kantaa valaanpyynnistä neuvosto ja komissio soveltavat lähestymistapaa, joka on vähintään yhtä ennalta varautuva kuin nykyinen yhteinen kanta (neuvoston päätös Kansainvälisen valaanpyyntikomission kolmessa seuraavassa kokouksessa Euroopan unionin puolesta sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa omaksuttavasta kannasta – 2011/0221(NLE));

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Japanin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Japanin hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(2)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 46.

(3)  https://iwc.int/total-catches

---

Torstai 7. heinäkuuta 2016

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/126 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/126

---

P8_TA(2016)0314

Henkilöiden, joilla on albinismi, tilanne Afrikassa, erityisesti Malawissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 henkilöiden, joilla on albinismi, tilanteesta Afrikassa, erityisesti Malawissa (2016/2807(RSP))

(2018/C 101/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman albiinojen tapoista Tansaniassa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman albiinojen tapoista Tansaniassa (1),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2016 julkaistun YK:n riippumattoman asiantuntijan raportin henkilöiden, joilla on albinismi, ihmisoikeuksien toteutumisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2016 julkaistun YK:n riippumattoman asiantuntijan raportin henkilöiden, joilla on albinismi, ihmisoikeuksien toteutumisesta,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2015 annetun EU:n lehdistötiedotteen kansainvälisestä albinismitietoisuuspäivästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2015 annetun EU:n lehdistötiedotteen kansainvälisestä albinismitietoisuuspäivästä,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 69/170 kansainvälisestä albinismitietoisuuspäivästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 69/170 kansainvälisestä albinismitietoisuuspäivästä,

| — | ottaa huomioon 5. marraskuuta 2013 annetun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan päätöslauselman 263 henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuvien iskujen ja syrjinnän estämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. marraskuuta 2013 annetun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan päätöslauselman 263 henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuvien iskujen ja syrjinnän estämisestä,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 23/13 henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuvista hyökkäyksistä ja syrjinnästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 23/13 henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuvista hyökkäyksistä ja syrjinnästä,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1992 annetun YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1992 annetun YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Cotonoun kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että albinismi on synnynnäinen häiriö, josta kärsii yksi 20 000 ihmisestä maailmassa; toteaa, että tämä luku on paljon suurempi Saharan eteläpuolisissa maissa ja että Tansaniassa, Malawissa ja Burundissa on kaikista eniten henkilöitä, joilla on albinismi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että albinismi on synnynnäinen häiriö, josta kärsii yksi 20 000 ihmisestä maailmassa; toteaa, että tämä luku on paljon suurempi Saharan eteläpuolisissa maissa ja että Tansaniassa, Malawissa ja Burundissa on kaikista eniten henkilöitä, joilla on albinismi;

| B. | toteaa, että henkilöt, joilla on albinismi, joutuvat kärsimään äärimmäisen vainoamisen muodoista ja ihmisoikeusloukkauksista, jotka ulottuvat laajalle levinneestä sosiaalisesta syrjinnästä, solvauksista, julkisten palvelujen ulkopuolelle jättämisestä aina tappoihin, sieppauksiin, raiskauksiin ja silpomisiin; ottaa huomioon, että ihmisoikeustarkkailijat ovat raportoineet henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuneista 448 hyökkäyksestä pelkästään vuonna 2015 yli 25 Afrikan maassa; ottaa huomioon, että on erittäin todennäköistä, että nämä luvut on arvioitu alakanttiin, koska viranomaiset eivät järjestelmällisesti seuraa ja dokumentoi tällaisia rikoksia tai koska niillä ei ole valmiuksia eikä resursseja tehdä perusteellisia tutkimuksia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että henkilöt, joilla on albinismi, joutuvat kärsimään äärimmäisen vainoamisen muodoista ja ihmisoikeusloukkauksista, jotka ulottuvat laajalle levinneestä sosiaalisesta syrjinnästä, solvauksista, julkisten palvelujen ulkopuolelle jättämisestä aina tappoihin, sieppauksiin, raiskauksiin ja silpomisiin; ottaa huomioon, että ihmisoikeustarkkailijat ovat raportoineet henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuneista 448 hyökkäyksestä pelkästään vuonna 2015 yli 25 Afrikan maassa; ottaa huomioon, että on erittäin todennäköistä, että nämä luvut on arvioitu alakanttiin, koska viranomaiset eivät järjestelmällisesti seuraa ja dokumentoi tällaisia rikoksia tai koska niillä ei ole valmiuksia eikä resursseja tehdä perusteellisia tutkimuksia;

| C. | ottaa huomioon, että Afrikassa suurin uhka henkilöille, joilla on albinismi, tulee heidän olosuhteitaan koskevista laajalle levinneistä taikauskoisista käsityksistä ja harhaanjohtavista uskomuksista, muun muassa myytistä, että henkilöillä, joilla on albinismi, on maagisia voimia; toteaa, että tämä on johtanut siihen, että rikollisryhmät ja ihmiskauppiaat ovat säännöllisesti surmanneet henkilöitä, joilla on albinismi, niiden kehon osien vuoksi, joiden uskotaan tuovan onnea, terveyttä ja vaurautta; ottaa huomioon, että useissa maissa on avattu henkilöiden, joilla on albinismi, joukkohautoja ja niistä on varastettu ruumiinosia ja luita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Afrikassa suurin uhka henkilöille, joilla on albinismi, tulee heidän olosuhteitaan koskevista laajalle levinneistä taikauskoisista käsityksistä ja harhaanjohtavista uskomuksista, muun muassa myytistä, että henkilöillä, joilla on albinismi, on maagisia voimia; toteaa, että tämä on johtanut siihen, että rikollisryhmät ja ihmiskauppiaat ovat säännöllisesti surmanneet henkilöitä, joilla on albinismi, niiden kehon osien vuoksi, joiden uskotaan tuovan onnea, terveyttä ja vaurautta; ottaa huomioon, että useissa maissa on avattu henkilöiden, joilla on albinismi, joukkohautoja ja niistä on varastettu ruumiinosia ja luita;

| D. | katsoo, että Malawissa, jossa on arviolta 10 000 ihmistä, joilla on albinismi, poliisi on ilmoittanut marraskuun 2014 jälkeen tapahtuneesta 69 hyökkäyksestä, joista 18 oli murhia; ottaa huomioon, että huhtikuussa 2016 tapettiin neljä ihmistä, mukaan lukien kaksivuotias lapsi, mikä johti siihen, että viranomaiset julistivat henkilöt, joilla on albinismi, ”uhanalaisiksi lajeiksi”; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että Malawissa, jossa on arviolta 10 000 ihmistä, joilla on albinismi, poliisi on ilmoittanut marraskuun 2014 jälkeen tapahtuneesta 69 hyökkäyksestä, joista 18 oli murhia; ottaa huomioon, että huhtikuussa 2016 tapettiin neljä ihmistä, mukaan lukien kaksivuotias lapsi, mikä johti siihen, että viranomaiset julistivat henkilöt, joilla on albinismi, ”uhanalaisiksi lajeiksi”;

| E. | ottaa huomioon, että Malawin presidentti Peter Mutharika on tuominnut julkisesti äskettäiset hyökkäykset; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Malawin presidentti Peter Mutharika on tuominnut julkisesti äskettäiset hyökkäykset;

| F. | ottaa huomioon, että Malawin lisäksi henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuneita hyökkäyksiä on raportoitu useissa muissa Itä-Afrikan maissa, kuten Tansaniassa, Burundissa, Keniassa ja Mosambikissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Malawin lisäksi henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuneita hyökkäyksiä on raportoitu useissa muissa Itä-Afrikan maissa, kuten Tansaniassa, Burundissa, Keniassa ja Mosambikissa;

| G. | ottaa huomioon, että naiset ja lapset, joilla on albinismi, ovat erityisen alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle; ottaa huomioon, että naiset, joilla on albinismi, joutuvat usein seksuaalisen väkivallan kohteeksi sen laajalle levinneen näkemyksen vuoksi, että sukupuoliyhteys naisen kanssa, jolla on albinismi, voi parantaa hivin/aidsin; toteaa, että naiset, jotka ovat synnyttäneet lapsen, jolla on albinismi, hylätään ja heitä syrjitään työssä; ottaa huomioon, että huomattava osa tällaisista lapsista joutuu rituaalisten hyökkäysten kohteeksi ja heillä on suuri vaara tulla hylätyiksi; toteaa, että hyökkäysten pelko on johtanut siihen, että kouluikäiset lapset eivät voi hyödyntää oikeuttaan koulutukseen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että naiset ja lapset, joilla on albinismi, ovat erityisen alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle; ottaa huomioon, että naiset, joilla on albinismi, joutuvat usein seksuaalisen väkivallan kohteeksi sen laajalle levinneen näkemyksen vuoksi, että sukupuoliyhteys naisen kanssa, jolla on albinismi, voi parantaa hivin/aidsin; toteaa, että naiset, jotka ovat synnyttäneet lapsen, jolla on albinismi, hylätään ja heitä syrjitään työssä; ottaa huomioon, että huomattava osa tällaisista lapsista joutuu rituaalisten hyökkäysten kohteeksi ja heillä on suuri vaara tulla hylätyiksi; toteaa, että hyökkäysten pelko on johtanut siihen, että kouluikäiset lapset eivät voi hyödyntää oikeuttaan koulutukseen;

| H. | ottaa huomioon, että Tansanian hallitus on ryhtynyt mittaviin ja konkreettisiin toimiin noituuden kitkemiseksi maasta, muun muassa perinteisten parantajien lupia on peruttu ja useita noitatohtoreita on pidätetty; ottaa huomioon, että Tansanian presidentti nimitti ensimmäistä kertaa henkilön, jolla on albinismi, parlamentin jäseneksi vuonna 2008 ja ensimmäistä kertaa tällaisen henkilön varaministeriksi joulukuussa 2015; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Tansanian hallitus on ryhtynyt mittaviin ja konkreettisiin toimiin noituuden kitkemiseksi maasta, muun muassa perinteisten parantajien lupia on peruttu ja useita noitatohtoreita on pidätetty; ottaa huomioon, että Tansanian presidentti nimitti ensimmäistä kertaa henkilön, jolla on albinismi, parlamentin jäseneksi vuonna 2008 ja ensimmäistä kertaa tällaisen henkilön varaministeriksi joulukuussa 2015;

| I. | ottaa huomioon, että kansainvälisen näkyvyyden lisääntymisestä ja asianomaisia maita koskevan uuden lainsäädännön antamisesta huolimatta asiaa koskevia syytetoimia ja tuomioita on hyvin vähän ja rikokset ja kidutukset jatkuvat edelleen täysin rankaisematta monissa Afrikan maissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kansainvälisen näkyvyyden lisääntymisestä ja asianomaisia maita koskevan uuden lainsäädännön antamisesta huolimatta asiaa koskevia syytetoimia ja tuomioita on hyvin vähän ja rikokset ja kidutukset jatkuvat edelleen täysin rankaisematta monissa Afrikan maissa;

| J. | ottaa huomioon, että 1. maaliskuuta 2016 Malawin eteläosassa vihainen väkijoukko lynkkasi ja sytytti tuleen seitsemän ”albinometsästäjää”; ottaa huomioon, että Malawin poliisiylitarkastaja määräsi alaisensa tappamaan ampumalla kaikki, jotka ovat siepanneet henkilöitä, joilla on albinismi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 1. maaliskuuta 2016 Malawin eteläosassa vihainen väkijoukko lynkkasi ja sytytti tuleen seitsemän ”albinometsästäjää”; ottaa huomioon, että Malawin poliisiylitarkastaja määräsi alaisensa tappamaan ampumalla kaikki, jotka ovat siepanneet henkilöitä, joilla on albinismi;

| K. | katsoo, että henkilöiden, joilla on albinismi, syrjintä, häirintä ja leimaaminen ovat ajaneet satoja ihmisiä pakenemaan maastaan ja etsimään väliaikaista suojaa; ottaa huomioon, että tästä tilanteesta on aiheutunut henkilöille, joilla on albinismi, enemmän epävarmuutta ja turvattomuutta ja se rajoittaa heidän pääsyään peruspalveluihin, kuten terveydenhuoltoon ja koulutukseen, heidän työllistymismahdollisuuksiaan ja heidän osallistumistaan yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että henkilöiden, joilla on albinismi, syrjintä, häirintä ja leimaaminen ovat ajaneet satoja ihmisiä pakenemaan maastaan ja etsimään väliaikaista suojaa; ottaa huomioon, että tästä tilanteesta on aiheutunut henkilöille, joilla on albinismi, enemmän epävarmuutta ja turvattomuutta ja se rajoittaa heidän pääsyään peruspalveluihin, kuten terveydenhuoltoon ja koulutukseen, heidän työllistymismahdollisuuksiaan ja heidän osallistumistaan yhteiskuntaan;

| L. | katsoo, että tämä syrjintä voi johtaa elinikäiseen traumaan ja psykososiaalisiin ongelmiin ja aiheuttaa suurta levottomuutta ja pelkoa albinismiyhteisöjen keskuudessa; toteaa, että henkilöillä, joilla on albinismi, on tavallisesta enemmän vaikeuksia saada asianmukaista terveydenhoitoa, mukaan luettuna ennalta ehkäisevää lääkitystä ihosyövän varalta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että tämä syrjintä voi johtaa elinikäiseen traumaan ja psykososiaalisiin ongelmiin ja aiheuttaa suurta levottomuutta ja pelkoa albinismiyhteisöjen keskuudessa; toteaa, että henkilöillä, joilla on albinismi, on tavallisesta enemmän vaikeuksia saada asianmukaista terveydenhoitoa, mukaan luettuna ennalta ehkäisevää lääkitystä ihosyövän varalta;

| M. | ottaa huomioon, että YK nimitti maaliskuussa 2015 ensimmäisen henkilöiden, joilla on albinismi, ihmisoikeuksien riippumattoman asiantuntijan ja julisti virallisesti kesäkuun 13. päivän kansainväliseksi albinismitietoisuuspäiväksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että YK nimitti maaliskuussa 2015 ensimmäisen henkilöiden, joilla on albinismi, ihmisoikeuksien riippumattoman asiantuntijan ja julisti virallisesti kesäkuun 13. päivän kansainväliseksi albinismitietoisuuspäiväksi;

| N. | ottaa huomioon, että kesäkuussa 2016 järjestettiin kaikkien aikojen ensimmäinen YK:n tukema alueellinen foorumi albinismia koskevista toimista Afrikassa ja siinä vahvistettiin etenemissuunnitelma, joka sisältää konkreettisia, yksinkertaisia ja tehokkaita toimenpiteitä henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuvien ihmisoikeusloukkausten torjumiseksi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kesäkuussa 2016 järjestettiin kaikkien aikojen ensimmäinen YK:n tukema alueellinen foorumi albinismia koskevista toimista Afrikassa ja siinä vahvistettiin etenemissuunnitelma, joka sisältää konkreettisia, yksinkertaisia ja tehokkaita toimenpiteitä henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuvien ihmisoikeusloukkausten torjumiseksi;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on toteuttanut julkisia kampanjoita herättääkseen laajempaa tietoisuutta asiasta ja on tukenut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista ja paikallisviranomaisten valmiuksien kehittämistä henkilöiden, joilla on albinismi, surmien torjumisessa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on toteuttanut julkisia kampanjoita herättääkseen laajempaa tietoisuutta asiasta ja on tukenut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista ja paikallisviranomaisten valmiuksien kehittämistä henkilöiden, joilla on albinismi, surmien torjumisessa;

| 1. | muistuttaa, että henkilöillä, joilla on albinismi, on oikeus elää kuten kaikille muillakin ilman pelkoa, kuten vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 2 ja 3 artiklassa määrätään; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että henkilöillä, joilla on albinismi, on oikeus elää kuten kaikille muillakin ilman pelkoa, kuten vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 2 ja 3 artiklassa määrätään;

| 2. | on erittäin huolissaan jatkuvasta ja laajalle levinneestä syrjinnästä ja vainosta, joita henkilöt, joilla on albinismi, joutuvat kohtaamaan Afrikassa, erityisesti Malawissa viimeaikaisen väkivallan lisääntymisen seurauksena; tuomitsee kaikki surmat, sieppaukset, silpomiset ja muun epäinhimillisen ja halventavan kohtelun, joista henkilöt, joilla on albinismi, ovat kärsineet, ja ilmaisee osanottonsa ja myötätuntonsa uhrien perheille; tuomitsee myös keinottelevan kaupankäynnin henkilöiden, joilla on albinismi, kehonosilla; |
| --- | --- |

2.

on erittäin huolissaan jatkuvasta ja laajalle levinneestä syrjinnästä ja vainosta, joita henkilöt, joilla on albinismi, joutuvat kohtaamaan Afrikassa, erityisesti Malawissa viimeaikaisen väkivallan lisääntymisen seurauksena; tuomitsee kaikki surmat, sieppaukset, silpomiset ja muun epäinhimillisen ja halventavan kohtelun, joista henkilöt, joilla on albinismi, ovat kärsineet, ja ilmaisee osanottonsa ja myötätuntonsa uhrien perheille; tuomitsee myös keinottelevan kaupankäynnin henkilöiden, joilla on albinismi, kehonosilla;

| 3. | pitää valitettavana, että näistä tapahtumista vaietaan ja että niihin ei puututa; muistuttaa, että valtion ensisijaisena tehtävänä on suojella kansalaisiaan, myös muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä, ja kehottaa Malawin hallitusta ja kaikkien asianomaisten maiden viranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, joilla poistetaan kaikenlainen henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuva väkivalta ja syrjintä ja joilla suojellaan heidän ja heidän perheenjäsentensä ihmisarvoa, ihmisoikeuksia ja hyvinvointia; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että näistä tapahtumista vaietaan ja että niihin ei puututa; muistuttaa, että valtion ensisijaisena tehtävänä on suojella kansalaisiaan, myös muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä, ja kehottaa Malawin hallitusta ja kaikkien asianomaisten maiden viranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, joilla poistetaan kaikenlainen henkilöihin, joilla on albinismi, kohdistuva väkivalta ja syrjintä ja joilla suojellaan heidän ja heidän perheenjäsentensä ihmisarvoa, ihmisoikeuksia ja hyvinvointia;

| 4. | kehottaa Malawin viranomaisia lopettamaan rankaisemattomuuden ja etsimään pikaisesti kansainvälistä tukea puolueettoman ja tehokkaan tutkinnan toteuttamiseksi kaikista ilmoitetuista hyökkäyksistä henkilöitä, joilla on albinismi, vastaan, jotta rikoksista epäillyt henkilöt voidaan saattaa oikeuteen ja vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Malawin viranomaisia lopettamaan rankaisemattomuuden ja etsimään pikaisesti kansainvälistä tukea puolueettoman ja tehokkaan tutkinnan toteuttamiseksi kaikista ilmoitetuista hyökkäyksistä henkilöitä, joilla on albinismi, vastaan, jotta rikoksista epäillyt henkilöt voidaan saattaa oikeuteen ja vastuuseen teoistaan;

| 5. | pitää myönteisenä presidentti Mutharikan lausuntoa, jossa tuomitaan hyökkäykset ja kehotetaan turvallisuusvirastoja suojelemaan mahdollisimman hyvin henkilöitä, joilla on albinismi; kehottaa kuitenkin välttämään tilanteen kärjistymistä ja muistuttaa, että yllyttämällä vihaan ja väkivaltaan, ei poisteta nykyistä henkilöiden, joilla albinismi, syrjintää; tuomitsee erityisesti kaikki pyrkimykset ottaa oikeus omiin käsiinsä; |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisenä presidentti Mutharikan lausuntoa, jossa tuomitaan hyökkäykset ja kehotetaan turvallisuusvirastoja suojelemaan mahdollisimman hyvin henkilöitä, joilla on albinismi; kehottaa kuitenkin välttämään tilanteen kärjistymistä ja muistuttaa, että yllyttämällä vihaan ja väkivaltaan, ei poisteta nykyistä henkilöiden, joilla albinismi, syrjintää; tuomitsee erityisesti kaikki pyrkimykset ottaa oikeus omiin käsiinsä;

| 6. | kehottaa Malawin hallitusta vastaamaan tehokkaammin henkilöiden, jolla on albinismi, lääketieteellisiin, psykologisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin takaamalla heille yhdenvertaiset mahdollisuudet terveydenhuoltoon ja koulutukseen osana osallisuutta edistävää politiikkaa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Malawin hallitusta vastaamaan tehokkaammin henkilöiden, jolla on albinismi, lääketieteellisiin, psykologisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin takaamalla heille yhdenvertaiset mahdollisuudet terveydenhuoltoon ja koulutukseen osana osallisuutta edistävää politiikkaa;

| 7. | on tyytyväinen maaliskuussa 2015 julkistettuun Malawin kansalliseen toimintasuunnitelmaan, jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta ja sisäistä turvallisuutta, parantaa ihmisoikeuksien valvontaa sekä oikeudenkäyttöä ja lainsäädäntöä ja edistää henkilöiden, joilla on albinismi, vaikutusmahdollisuuksia; kehottaa Malawin hallitusta panemaan täytäntöön viisikohtaisen toimintasuunnitelman ja vaatii, että hankkeeseen osoitetaan lisää resursseja; |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen maaliskuussa 2015 julkistettuun Malawin kansalliseen toimintasuunnitelmaan, jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta ja sisäistä turvallisuutta, parantaa ihmisoikeuksien valvontaa sekä oikeudenkäyttöä ja lainsäädäntöä ja edistää henkilöiden, joilla on albinismi, vaikutusmahdollisuuksia; kehottaa Malawin hallitusta panemaan täytäntöön viisikohtaisen toimintasuunnitelman ja vaatii, että hankkeeseen osoitetaan lisää resursseja;

| 8. | pitää myönteisinä Tansanian hallituksen toimia henkilöiden, jolla on albinismi, syrjinnän torjumiseksi, ja sen päätöstä kieltää noitatohtoreiden toiminta pyrittäessä lopettamaan henkilöiden, jolla on albinismi, tappaminen ottaen samalla huomioon, että liian vähän tapauksia saatetaan oikeuden käsiteltäväksi; kehottaa Malawin hallitusta näin ollen muuttamaan nykyistä lainsäädäntöä niin, että siinä otetaan huomioon henkilöihin, jolla on albinismi, kohdistuneiden rikosten vakavuus; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisinä Tansanian hallituksen toimia henkilöiden, jolla on albinismi, syrjinnän torjumiseksi, ja sen päätöstä kieltää noitatohtoreiden toiminta pyrittäessä lopettamaan henkilöiden, jolla on albinismi, tappaminen ottaen samalla huomioon, että liian vähän tapauksia saatetaan oikeuden käsiteltäväksi; kehottaa Malawin hallitusta näin ollen muuttamaan nykyistä lainsäädäntöä niin, että siinä otetaan huomioon henkilöihin, jolla on albinismi, kohdistuneiden rikosten vakavuus;

| 9. | katsoo, että olisi tehostettava toimia tällaisen syrjinnän ja väkivallan perimmäisiin syihin puuttumiseksi julkisten tiedotuskampanjoiden avulla; korostaa paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ratkaisevaa roolia henkilöiden, joilla on albinismi, oikeuksien edistämisessä, albinismia koskevan tiedon levittämisessä ja kansalaisten valistamisessa sekä albinismia koskevien myyttien ja ennakkoluulojen hälventämisessä; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että olisi tehostettava toimia tällaisen syrjinnän ja väkivallan perimmäisiin syihin puuttumiseksi julkisten tiedotuskampanjoiden avulla; korostaa paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ratkaisevaa roolia henkilöiden, joilla on albinismi, oikeuksien edistämisessä, albinismia koskevan tiedon levittämisessä ja kansalaisten valistamisessa sekä albinismia koskevien myyttien ja ennakkoluulojen hälventämisessä;

| 10. | on huolissaan naisten ja lasten, joilla on albinismi, kohtaamista erityishaasteista, sillä he ovat alttiimpia köyhyydelle, turvattomuudelle ja eristyneisyydelle; vaatii, että kaikkien uhrien olisi saatava asianmukaista sairaanhoitoa ja psykologista hoitoa, ja että olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimia, joilla edistetään heidän uudelleen integroitumistaan omiin yhteisöihinsä; |
| --- | --- |

10.

on huolissaan naisten ja lasten, joilla on albinismi, kohtaamista erityishaasteista, sillä he ovat alttiimpia köyhyydelle, turvattomuudelle ja eristyneisyydelle; vaatii, että kaikkien uhrien olisi saatava asianmukaista sairaanhoitoa ja psykologista hoitoa, ja että olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimia, joilla edistetään heidän uudelleen integroitumistaan omiin yhteisöihinsä;

| 11. | kehottaa asianomaisten maiden viranomaisten yhteistyössä kansainvälisten ja alueellisten kumppaneiden kanssa sitoutumaan toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään ja torjutaan henkilöiden, joilla on albinismi, kehonosien laitonta kauppaa, tarkistetaan tapaukset epäillyistä haudanryöstöistä, jäljitetään ja tunnistetaan tällaisten kehonosien kysynnän lähteet sekä saatetaan ”albinometsästäjät” oikeuteen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa asianomaisten maiden viranomaisten yhteistyössä kansainvälisten ja alueellisten kumppaneiden kanssa sitoutumaan toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään ja torjutaan henkilöiden, joilla on albinismi, kehonosien laitonta kauppaa, tarkistetaan tapaukset epäillyistä haudanryöstöistä, jäljitetään ja tunnistetaan tällaisten kehonosien kysynnän lähteet sekä saatetaan ”albinometsästäjät” oikeuteen;

| 12. | katsoo, että syyttäjien, tutkijoiden ja poliisien olisi saatava erityistä koulutusta, jonka tarkoituksena on antaa heille tarvittavat tiedot, joiden avulla he voivat käsitellä tapauksia, joissa on osallisena henkilöitä, joilla on albinismi; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että syyttäjien, tutkijoiden ja poliisien olisi saatava erityistä koulutusta, jonka tarkoituksena on antaa heille tarvittavat tiedot, joiden avulla he voivat käsitellä tapauksia, joissa on osallisena henkilöitä, joilla on albinismi;

| 13. | korostaa, että albinismia koskeva yleinen ymmärryksen ja terveystiedon puute saattaa pahentaa sellaisen henkilön terveydentilaa, jolla on albinismi; korostaa, että on varmistettava heidän mahdollisuutensa saada terveydenhuoltopalveluja erityisesti maaseudulla ja syrjäisillä alueilla; katsoo, että terveydenhuoltohenkilöstölle olisi annettava tietoisuutta albinismista lisäävää koulutusta; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että albinismia koskeva yleinen ymmärryksen ja terveystiedon puute saattaa pahentaa sellaisen henkilön terveydentilaa, jolla on albinismi; korostaa, että on varmistettava heidän mahdollisuutensa saada terveydenhuoltopalveluja erityisesti maaseudulla ja syrjäisillä alueilla; katsoo, että terveydenhuoltohenkilöstölle olisi annettava tietoisuutta albinismista lisäävää koulutusta;

| 14. | kehottaa tehostamaan albinismia koskevaa opettajien ja kouluhallinnon koulutusta ja kehottaa Malawin viranomaisia helpottamaan henkilöiden, joilla on albinismi, pääsyä koulutukseen; |
| --- | --- |

14.

kehottaa tehostamaan albinismia koskevaa opettajien ja kouluhallinnon koulutusta ja kehottaa Malawin viranomaisia helpottamaan henkilöiden, joilla on albinismi, pääsyä koulutukseen;

| 15. | pitää myönteisenä, että YK:n ihmisoikeusneuvosto perusti vuonna 2015 riippumattoman asiantuntijan tehtävän, jossa seurataan henkilöiden, joilla on albinismi, ihmisoikeuksien toteutumista, ja sitä seurannutta ensimmäisen alueellisen albinismifoorumin käynnistämistä Dar El Salaamissa, Afrikassa, 17.–19. kesäkuuta 2016; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä, että YK:n ihmisoikeusneuvosto perusti vuonna 2015 riippumattoman asiantuntijan tehtävän, jossa seurataan henkilöiden, joilla on albinismi, ihmisoikeuksien toteutumista, ja sitä seurannutta ensimmäisen alueellisen albinismifoorumin käynnistämistä Dar El Salaamissa, Afrikassa, 17.–19. kesäkuuta 2016;

| 16. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan yhteistyötä asianomaisten maiden kanssa, jotta voidaan tehokkaasti tukea niiden pyrkimyksiä laatia toimintalinjoja, joilla vastataan henkilöiden, joilla on albinismi, erityistarpeisiin ja oikeuksiin syrjimättömyyden ja sosiaalisen osallisuuden pohjalta tarjoamalla tarvittavaa taloudellista ja teknistä apua; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan yhteistyötä asianomaisten maiden kanssa, jotta voidaan tehokkaasti tukea niiden pyrkimyksiä laatia toimintalinjoja, joilla vastataan henkilöiden, joilla on albinismi, erityistarpeisiin ja oikeuksiin syrjimättömyyden ja sosiaalisen osallisuuden pohjalta tarjoamalla tarvittavaa taloudellista ja teknistä apua;

| 17. | kannustaa kaikkia asianomaisia valtioita vaihtamaan henkilöiden, joilla on albinismi, suojelua ja heidän oikeuksiensa edistämistä koskevia parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

17.

kannustaa kaikkia asianomaisia valtioita vaihtamaan henkilöiden, joilla on albinismi, suojelua ja heidän oikeuksiensa edistämistä koskevia parhaita käytäntöjä;

| 18. | kehottaa EU:ta seuraamaan tiiviisti henkilöiden, joilla on albinismi, ihmisoikeustilannetta Afrikassa, erityisesti siten, että EU:n edustustot raportoivat siitä säännöllisesti ja toteuttavat jatkotoimia, ja edistämään heidän suojelunsa merkittävää parantamista ja heidän sosiaalista integraatiotaan; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:ta seuraamaan tiiviisti henkilöiden, joilla on albinismi, ihmisoikeustilannetta Afrikassa, erityisesti siten, että EU:n edustustot raportoivat siitä säännöllisesti ja toteuttavat jatkotoimia, ja edistämään heidän suojelunsa merkittävää parantamista ja heidän sosiaalista integraatiotaan;

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Malawin ja Tansanian hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

19.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Malawin ja Tansanian hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

---

(1)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 94.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/130 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/130

---

P8_TA(2016)0315

Bahrain

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 Bahrainista (2016/2808(RSP))

(2018/C 101/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bahrainista, erityisesti 9. heinäkuuta 2015 Bahrainista, erityisesti Nabeel Rajabin tapauksesta (1) ja 4. helmikuuta 2016 Bahrainista ja Mohammed Ramadanin tapauksesta (2) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bahrainista, erityisesti 9. heinäkuuta 2015 Bahrainista, erityisesti Nabeel Rajabin tapauksesta (1) ja 4. helmikuuta 2016 Bahrainista ja Mohammed Ramadanin tapauksesta (2) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 5. heinäkuuta 2016 antaman julkilausuman Bahrainin viimeaikaisista tapahtumista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 5. heinäkuuta 2016 antaman julkilausuman Bahrainin viimeaikaisista tapahtumista,

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta, ilmaisunvapautta ja YK:n ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta, ilmaisunvapautta ja YK:n ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin tiedottajan 31. toukokuuta 2016 antaman julkilausuman al-Wefaqin pääsihteerin Ali Salmanin Bahrainissa saamasta tuomiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin tiedottajan 31. toukokuuta 2016 antaman julkilausuman al-Wefaqin pääsihteerin Ali Salmanin Bahrainissa saamasta tuomiosta,

| — | ottaa huomioon mielipiteen- ja sananvapauden suojelusta ja edistämisestä vastaavan YK:n erityisedustajan David Kayen 1. kesäkuuta 2016 antaman julkilausuman oppositiojohtaja šeikki Ali Salmanin tuomiosta, YK:n pääsihteerin tiedottajan 16. kesäkuuta 2016 Bahrainista antaman julkilausuman ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 21. kesäkuuta 2016 Bahrainista antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon mielipiteen- ja sananvapauden suojelusta ja edistämisestä vastaavan YK:n erityisedustajan David Kayen 1. kesäkuuta 2016 antaman julkilausuman oppositiojohtaja šeikki Ali Salmanin tuomiosta, YK:n pääsihteerin tiedottajan 16. kesäkuuta 2016 Bahrainista antaman julkilausuman ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 21. kesäkuuta 2016 Bahrainista antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman, joiden tarkoituksena on ottaa ihmisoikeuksien suojelu ja tarkkailu kaikkien unionin politiikkojen keskiöön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman, joiden tarkoituksena on ottaa ihmisoikeuksien suojelu ja tarkkailu kaikkien unionin politiikkojen keskiöön,

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2002 hyväksytyn Bahrainin perustuslain ja erityisesti sen 3 osaston, Bahrainin rikoslain 364 artiklan sekä Bahrainin kansalaisuuslain vuodelta 1963, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2002 hyväksytyn Bahrainin perustuslain ja erityisesti sen 3 osaston, Bahrainin rikoslain 364 artiklan sekä Bahrainin kansalaisuuslain vuodelta 1963,

| — | ottaa huomioon Bahrainin riippumattoman tutkintakomission (BICI) marraskuussa 2011 antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bahrainin riippumattoman tutkintakomission (BICI) marraskuussa 2011 antaman raportin,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, lapsen oikeuksien yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksista tehdyn Arabiliiton peruskirjan, joiden kaikkien sopimuspuolena Bahrain on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, lapsen oikeuksien yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksista tehdyn Arabiliiton peruskirjan, joiden kaikkien sopimuspuolena Bahrain on,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 15 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 15 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Bahrain on Persianlahden alueella merkittävä unionin kumppani muun muassa poliittisten ja taloudellisten suhteiden, energia-asioiden ja turvallisuuden saralla; toteaa, että kumppanuuden syventäminen on kummankin osapuolen etujen mukaista, jotta tulevaisuuden haasteisiin kyetään reagoimaan paremmin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Bahrain on Persianlahden alueella merkittävä unionin kumppani muun muassa poliittisten ja taloudellisten suhteiden, energia-asioiden ja turvallisuuden saralla; toteaa, että kumppanuuden syventäminen on kummankin osapuolen etujen mukaista, jotta tulevaisuuden haasteisiin kyetään reagoimaan paremmin;

| B. | ottaa huomioon, että viimeksi kuluneen kuukauden aikana Bahrainin hallitus on kiihdyttänyt ihmisoikeuksien puolustajiin ja poliittiseen oppositioon kohdistuvaa sortoa ja vainoa; toteaa, että ilmaisunvapaus ja kokoontumisvapaus ovat demokraattisen ja moniarvoisen yhteiskunnan välttämättömiä tukipilareita; toteaa, että vuonna 2002 hyväksyttyyn Bahrainin perustuslakiin on kirjattu perusvapauksia, muun muassa ilmaisunvapaus ja kokoontumisvapaus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että viimeksi kuluneen kuukauden aikana Bahrainin hallitus on kiihdyttänyt ihmisoikeuksien puolustajiin ja poliittiseen oppositioon kohdistuvaa sortoa ja vainoa; toteaa, että ilmaisunvapaus ja kokoontumisvapaus ovat demokraattisen ja moniarvoisen yhteiskunnan välttämättömiä tukipilareita; toteaa, että vuonna 2002 hyväksyttyyn Bahrainin perustuslakiin on kirjattu perusvapauksia, muun muassa ilmaisunvapaus ja kokoontumisvapaus;

| C. | ottaa huomioon, että poliisi pidätti 13. kesäkuuta 2016 uudelleen tunnetun ihmisoikeuksien puolustaja Nabeel Rajabin, jota syytettiin virheellisten huhujen levittämisestä sota-aikana ja viranomaisten loukkaamisesta hänen kahden vuonna 2015 julkistamansa Twitter-päivityksen vuoksi, ja että tuomioksi tulee yhteensä 13 vuotta; ottaa huomioon, että Nabeel Rajab kärsi aiemmin vuosina 2012–2014 kahden vuoden vankeustuomion käytettyään oikeuttaan ilmaisun- ja kokoontumisvapauteen ja että mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi vuonna 2013, että hänet oli pidätetty mielivaltaisesti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että poliisi pidätti 13. kesäkuuta 2016 uudelleen tunnetun ihmisoikeuksien puolustaja Nabeel Rajabin, jota syytettiin virheellisten huhujen levittämisestä sota-aikana ja viranomaisten loukkaamisesta hänen kahden vuonna 2015 julkistamansa Twitter-päivityksen vuoksi, ja että tuomioksi tulee yhteensä 13 vuotta; ottaa huomioon, että Nabeel Rajab kärsi aiemmin vuosina 2012–2014 kahden vuoden vankeustuomion käytettyään oikeuttaan ilmaisun- ja kokoontumisvapauteen ja että mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi vuonna 2013, että hänet oli pidätetty mielivaltaisesti;

| D. | ottaa huomioon, että Rajabin kehnot vankeusolot johtivat 15 päivän eristyssellituomion jälkeen siihen, että hänen terveytensä heikkeni ja hänet siirrettiin sairaalaan 27. kesäkuuta 2016; toteaa, että jatkuvista terveysongelmista huolimatta hänet siirrettiin takaisin vankilaan 29. kesäkuuta 2016; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Rajabin kehnot vankeusolot johtivat 15 päivän eristyssellituomion jälkeen siihen, että hänen terveytensä heikkeni ja hänet siirrettiin sairaalaan 27. kesäkuuta 2016; toteaa, että jatkuvista terveysongelmista huolimatta hänet siirrettiin takaisin vankilaan 29. kesäkuuta 2016;

| E. | ottaa huomioon, että Bahrainin hallitus pakotti Zainab Al-Khawajan maanpakoon uhattuaan häntä uudella pidätyksellä ja määräämättömän pituisella vangitsemisella ja asetti ryhmän Genevessä pidettävään YK:n ihmisoikeusneuvoston kokoukseen matkustavia aktivisteja matkustuskieltoon; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Bahrainin hallitus pakotti Zainab Al-Khawajan maanpakoon uhattuaan häntä uudella pidätyksellä ja määräämättömän pituisella vangitsemisella ja asetti ryhmän Genevessä pidettävään YK:n ihmisoikeusneuvoston kokoukseen matkustavia aktivisteja matkustuskieltoon;

| F. | ottaa huomioon, että Ramadan ja Ali Moosa ovat yhä vaarassa tulla teloitetuiksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Ramadan ja Ali Moosa ovat yhä vaarassa tulla teloitetuiksi;

| G. | ottaa huomioon, että Bahrainin viranomaiset käyttävät yhä kansalaisuuden peruuttamista poliittisen sorron välineenä ja että räikein esimerkki tästä oli hengellisen johtajan ajatollah šeikki Isa Qassimin kansalaisuuden peruuttaminen äskettäin; panee merkille, että Bahrainin viranomaiset ovat peruuttaneet kansalaisuuden yli 300 henkilöltä, joiden joukossa on ihmisoikeuksien puolustajia, poliitikkoja, toimittajia ja korkeita uskonnollisia johtajia, joten enemmistö heistä on nyt valtiottomia ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 15 artiklan vastaisesti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Bahrainin viranomaiset käyttävät yhä kansalaisuuden peruuttamista poliittisen sorron välineenä ja että räikein esimerkki tästä oli hengellisen johtajan ajatollah šeikki Isa Qassimin kansalaisuuden peruuttaminen äskettäin; panee merkille, että Bahrainin viranomaiset ovat peruuttaneet kansalaisuuden yli 300 henkilöltä, joiden joukossa on ihmisoikeuksien puolustajia, poliitikkoja, toimittajia ja korkeita uskonnollisia johtajia, joten enemmistö heistä on nyt valtiottomia ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 15 artiklan vastaisesti;

| H. | ottaa huomioon, että 14. kesäkuuta 2016 Bahrainin viranomaiset kielsivät maan suurimman poliittisen ryhmän, Al-Wefaqin kansallisen islamilaisen yhdistyksen, jäädyttivät sen varat, ottivat haltuunsa sen toimitilat ja toimittivat heinäkuussa 2016 tuomioistuimeen kyseisen poliittisen yhdistyksen nopeutettua lakkauttamista koskevan pyynnön; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 14. kesäkuuta 2016 Bahrainin viranomaiset kielsivät maan suurimman poliittisen ryhmän, Al-Wefaqin kansallisen islamilaisen yhdistyksen, jäädyttivät sen varat, ottivat haltuunsa sen toimitilat ja toimittivat heinäkuussa 2016 tuomioistuimeen kyseisen poliittisen yhdistyksen nopeutettua lakkauttamista koskevan pyynnön;

| I. | ottaa huomioon, että oppositioryhmä Al-Wefaqin johtaja šeikki Ali Salman on ollut vankilassa heinäkuusta 2015 lähtien ilman oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja että hänen tuomiotaan jopa jatkettiin toukokuussa 2016 esitetyn valituksen perusteella neljästä vuodesta yhdeksään; toteaa, että syytetyn oikeuksien suojelun puuttuminen on selvästi ristiriidassa Bahrainin perustuslain ja kansainvälisen oikeuden kanssa; ottaa huomioon, että syyskuussa 2015 mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä tuli siihen tulokseen, että kyseinen pidätys oli mielivaltainen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että oppositioryhmä Al-Wefaqin johtaja šeikki Ali Salman on ollut vankilassa heinäkuusta 2015 lähtien ilman oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja että hänen tuomiotaan jopa jatkettiin toukokuussa 2016 esitetyn valituksen perusteella neljästä vuodesta yhdeksään; toteaa, että syytetyn oikeuksien suojelun puuttuminen on selvästi ristiriidassa Bahrainin perustuslain ja kansainvälisen oikeuden kanssa; ottaa huomioon, että syyskuussa 2015 mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä tuli siihen tulokseen, että kyseinen pidätys oli mielivaltainen;

| 1. | on erittäin huolestunut jatkuvasta sortokampanjasta ihmisoikeuksien puolustajia, poliittista oppositiota ja kansalaisyhteiskuntaa vastaan sekä demokraattisten perusoikeuksien, varsinkin ilmaisun-, yhdistymis- ja kokoontumisvapauden, poliittisen pluralismin ja oikeusvaltioperiaatteen rajoituksista Bahrainissa; kehottaa lopettamaan kaiken valtion viranomaisten sekä turvallisuusjoukkojen ja -yksiköiden harjoittaman ihmisoikeuksien puolustajiin, poliittisiin vastustajiin, rauhanomaisiin mielenosoittajiin ja kansalaisyhteiskunnan toimijoihin kohdistuvan väkivallan, häirinnän ja pelottelun, myös oikeuslaitoksessa, sekä sensuurin; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolestunut jatkuvasta sortokampanjasta ihmisoikeuksien puolustajia, poliittista oppositiota ja kansalaisyhteiskuntaa vastaan sekä demokraattisten perusoikeuksien, varsinkin ilmaisun-, yhdistymis- ja kokoontumisvapauden, poliittisen pluralismin ja oikeusvaltioperiaatteen rajoituksista Bahrainissa; kehottaa lopettamaan kaiken valtion viranomaisten sekä turvallisuusjoukkojen ja -yksiköiden harjoittaman ihmisoikeuksien puolustajiin, poliittisiin vastustajiin, rauhanomaisiin mielenosoittajiin ja kansalaisyhteiskunnan toimijoihin kohdistuvan väkivallan, häirinnän ja pelottelun, myös oikeuslaitoksessa, sekä sensuurin;

| 2. | kunnioittaa Bahrainin itsemääräämisoikeutta, itsenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta ja kannustaa jatkamaan Bahrainin hallituksen sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden välistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

2.

kunnioittaa Bahrainin itsemääräämisoikeutta, itsenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta ja kannustaa jatkamaan Bahrainin hallituksen sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden välistä vuoropuhelua;

| 3. | kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Nabeel Rajabin ja muut ihmisoikeuksien puolustajat, jotka on vangittu ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen liittyviä oikeuksia koskevien syytösten perusteella, ja kehottaa hylkäämään kaikki heitä vastaan esitetyt syytteet; kehottaa viranomaisia takaamaan Nabeel Rajabin fyysisen ja psyykkisen koskemattomuuden ja tarjoamaan hänelle kaikkea tarvittavaa lääketieteellistä hoitoa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Nabeel Rajabin ja muut ihmisoikeuksien puolustajat, jotka on vangittu ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen liittyviä oikeuksia koskevien syytösten perusteella, ja kehottaa hylkäämään kaikki heitä vastaan esitetyt syytteet; kehottaa viranomaisia takaamaan Nabeel Rajabin fyysisen ja psyykkisen koskemattomuuden ja tarjoamaan hänelle kaikkea tarvittavaa lääketieteellistä hoitoa;

| 4. | tuomitsee matkustuskieltojen asettamisen ihmisoikeusaktivistien valtuuskunnalle, joka oli matkalla Genevessä pidettävään YK:n ihmisoikeusneuvoston 32. istuntoon, ja kehottaa hallitusta kumoamaan kiellot; ei pidä hyväksyttävänä, että kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden edustajia estetään osallistumista kansainvälisten elinten työhön, ja vaatii Bahrainin viranomaisia noudattamaan maan kansalaisyhteiskunnan edustajien perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee matkustuskieltojen asettamisen ihmisoikeusaktivistien valtuuskunnalle, joka oli matkalla Genevessä pidettävään YK:n ihmisoikeusneuvoston 32. istuntoon, ja kehottaa hallitusta kumoamaan kiellot; ei pidä hyväksyttävänä, että kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden edustajia estetään osallistumista kansainvälisten elinten työhön, ja vaatii Bahrainin viranomaisia noudattamaan maan kansalaisyhteiskunnan edustajien perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia;

| 5. | muistuttaa Bahrainin hallitusta siitä, että se on vastuussa kaikkien kansalaisten turvallisuuden varmistamisesta riippumatta näiden poliittisista näkemyksistä, yhteyksistä tai vakaumuksesta; katsoo, että vain luomalla Bahrainiin moninaisuutta kunnioittava, aidosti moniarvoinen yhteiskunta voidaan varmistaa maan vakaus ja turvallisuus pitkällä aikavälillä, ja kehottaa siksi vapauttamaan šeikki Ali Salmanin ja muut tällä hetkellä mielivaltaisesti maan vankiloissa pidettävät aktivistit; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa Bahrainin hallitusta siitä, että se on vastuussa kaikkien kansalaisten turvallisuuden varmistamisesta riippumatta näiden poliittisista näkemyksistä, yhteyksistä tai vakaumuksesta; katsoo, että vain luomalla Bahrainiin moninaisuutta kunnioittava, aidosti moniarvoinen yhteiskunta voidaan varmistaa maan vakaus ja turvallisuus pitkällä aikavälillä, ja kehottaa siksi vapauttamaan šeikki Ali Salmanin ja muut tällä hetkellä mielivaltaisesti maan vankiloissa pidettävät aktivistit;

| 6. | katsoo, että oikeutettuja ja rauhanomaisia valituksia on voitava esittää vapaasti; panee huolestuneena merkille, että Bahrainin hallitus sortaa laillista poliittista oppositiota, mihin sisältyy šeikki Ali Salmanin tuomion jatkaminen ja Al-Wefaqin kansallisen islamilaisen yhdistyksen kieltäminen ja sen varojen jäädyttäminen; vaatii kaikille Bahrainin kansalaisille suurempia perusvapauksia; vaatii lopettamaan välittömästi erilaisten poliittisten näkemysten tukahduttamisen maassa ja niiden edustajien johtajien sortamisen riippumatta poliittisesta tai uskonnollisesta vakaumuksesta; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että oikeutettuja ja rauhanomaisia valituksia on voitava esittää vapaasti; panee huolestuneena merkille, että Bahrainin hallitus sortaa laillista poliittista oppositiota, mihin sisältyy šeikki Ali Salmanin tuomion jatkaminen ja Al-Wefaqin kansallisen islamilaisen yhdistyksen kieltäminen ja sen varojen jäädyttäminen; vaatii kaikille Bahrainin kansalaisille suurempia perusvapauksia; vaatii lopettamaan välittömästi erilaisten poliittisten näkemysten tukahduttamisen maassa ja niiden edustajien johtajien sortamisen riippumatta poliittisesta tai uskonnollisesta vakaumuksesta;

| 7. | on erityisen huolestunut terrorismin vastaisten lakien väärinkäytöstä Bahrainissa ja varsinkin kansalaisuuden peruuttamisesta poliittisen painostuksen keinona ja rangaistuksena; kehottaa painokkaasti Bahrainin viranomaisia kumoamaan päätöksen peruuttaa ajatollah šeikki Issa Qassimin kansalaisuus, muuttamaan maan kansalaisuuslakia ja palauttamaan maan kansalaisuuden niille, joilta se on epäoikeudenmukaisesti viety, jotta Bahrain noudattaisi asiaa koskevia kansainvälisiä normeja ja kansainvälistä lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

7.

on erityisen huolestunut terrorismin vastaisten lakien väärinkäytöstä Bahrainissa ja varsinkin kansalaisuuden peruuttamisesta poliittisen painostuksen keinona ja rangaistuksena; kehottaa painokkaasti Bahrainin viranomaisia kumoamaan päätöksen peruuttaa ajatollah šeikki Issa Qassimin kansalaisuus, muuttamaan maan kansalaisuuslakia ja palauttamaan maan kansalaisuuden niille, joilta se on epäoikeudenmukaisesti viety, jotta Bahrain noudattaisi asiaa koskevia kansainvälisiä normeja ja kansainvälistä lainsäädäntöä;

| 8. | kehottaa Bahrainin viranomaisia varmistamaan vuonna 2002 hyväksytyn perustuslain täydellisen täytäntöönpanon ja kunnioittamaan siinä vahvistettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia sekä Bahrainin ratifioimia kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja ja kansainvälisiä välineitä; kehottaa erityisesti panemaan tehokkaasti täytäntöön Bahrainin riippumattoman tutkintakomission, yleisen määräaikaisarvioinnin ja kansallisen ihmisoikeuslaitoksen suositukset, jotta ihmisoikeustilannetta voidaan parantaa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Bahrainin viranomaisia varmistamaan vuonna 2002 hyväksytyn perustuslain täydellisen täytäntöönpanon ja kunnioittamaan siinä vahvistettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia sekä Bahrainin ratifioimia kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja ja kansainvälisiä välineitä; kehottaa erityisesti panemaan tehokkaasti täytäntöön Bahrainin riippumattoman tutkintakomission, yleisen määräaikaisarvioinnin ja kansallisen ihmisoikeuslaitoksen suositukset, jotta ihmisoikeustilannetta voidaan parantaa;

| 9. | muistuttaa Bahrainin viranomaisia siitä, että kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen ja halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen 15 artiklassa kielletään käyttämästä menettelyissä näyttönä lausuntoja, jotka on annettu kidutuksen tuloksena; kehottaa Bahrainin viranomaisia ratifioimaan kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa Bahrainin viranomaisia siitä, että kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen ja halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen 15 artiklassa kielletään käyttämästä menettelyissä näyttönä lausuntoja, jotka on annettu kidutuksen tuloksena; kehottaa Bahrainin viranomaisia ratifioimaan kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan;

| 10. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Bahrain osallistuu kansainväliseen Daeshin vastaiseen liittoumaan; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Bahrain osallistuu kansainväliseen Daeshin vastaiseen liittoumaan;

| 11. | ilmaisee huolensa siitä, että Bahrain on jälleen ryhtynyt käyttämään kuolemantuomiota, ja kehottaa jälleen keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

11.

ilmaisee huolensa siitä, että Bahrain on jälleen ryhtynyt käyttämään kuolemantuomiota, ja kehottaa jälleen keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon;

| 12. | suhtautuu myönteisesti vuonna 2012 hyväksytyssä Bahrainin työlainsäädännössä käyttöön otettuihin toimiin työntekijöiden suojelemiseksi ja katsoo, että tämä voi olla esimerkkinä muille Persianlahden yhteistyöneuvoston maille; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti vuonna 2012 hyväksytyssä Bahrainin työlainsäädännössä käyttöön otettuihin toimiin työntekijöiden suojelemiseksi ja katsoo, että tämä voi olla esimerkkinä muille Persianlahden yhteistyöneuvoston maille;

| 13. | antaa Bahrainille tunnustusta siitä, että maassa kunnioitetaan yleisesti kansalaisten ja ulkomaisten asukkaiden oikeuksia harjoittaa uskontoaan; kehottaa Bahrainin viranomaisia noudattamaan maan perustuslakia, jossa säädetään, että kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin ei saa liittyä uskontoon perustuvaa syrjintää, ja kehottaa lopettamaan šiiaväestön kaiken syrjinnän; |
| --- | --- |

13.

antaa Bahrainille tunnustusta siitä, että maassa kunnioitetaan yleisesti kansalaisten ja ulkomaisten asukkaiden oikeuksia harjoittaa uskontoaan; kehottaa Bahrainin viranomaisia noudattamaan maan perustuslakia, jossa säädetään, että kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin ei saa liittyä uskontoon perustuvaa syrjintää, ja kehottaa lopettamaan šiiaväestön kaiken syrjinnän;

| 14. | panee merkille Bahrainin hallituksen käynnissä olevat toimet maan rikoslain ja oikeudellisten menettelyjen uudistamiseksi ja rohkaisee sitä jatkamaan tätä prosessia; kehottaa Bahrainin hallitusta noudattamaan kansainvälisiä normeja, jotka koskevat oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin; korostaa, että on tärkeää tukea Bahrainia etenkin sen oikeuslaitoksen suhteen, jotta voidaan varmistaa kansainvälisten ihmisoikeusnormien noudattaminen; kehottaa lujittamaan unionin ja Bahrainin välistä ihmisoikeusvuoropuhelua; |
| --- | --- |

14.

panee merkille Bahrainin hallituksen käynnissä olevat toimet maan rikoslain ja oikeudellisten menettelyjen uudistamiseksi ja rohkaisee sitä jatkamaan tätä prosessia; kehottaa Bahrainin hallitusta noudattamaan kansainvälisiä normeja, jotka koskevat oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin; korostaa, että on tärkeää tukea Bahrainia etenkin sen oikeuslaitoksen suhteen, jotta voidaan varmistaa kansainvälisten ihmisoikeusnormien noudattaminen; kehottaa lujittamaan unionin ja Bahrainin välistä ihmisoikeusvuoropuhelua;

| 15. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita ottamaan sitkeästi esille huolenaiheita, jotka koskevat ilmaisun- ja yhdistymisvapauteen ja rauhanomaista kokoontumista koskevaan vapauteen kohdistuvia hyökkäyksiä Bahrainissa ja muissa Persianlahden yhteistyöneuvoston maissa, sekä kahdenvälisellä tasolla että käyttäen monenvälisiä foorumeita, kuten tulevaa EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston ministerikokousta 18.–19. heinäkuuta 2016; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita ottamaan sitkeästi esille huolenaiheita, jotka koskevat ilmaisun- ja yhdistymisvapauteen ja rauhanomaista kokoontumista koskevaan vapauteen kohdistuvia hyökkäyksiä Bahrainissa ja muissa Persianlahden yhteistyöneuvoston maissa, sekä kahdenvälisellä tasolla että käyttäen monenvälisiä foorumeita, kuten tulevaa EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston ministerikokousta 18.–19. heinäkuuta 2016;

| 16. | tuomitsee aseiden ja ihmisoikeusloukkauksissa käytettävän teknologian kauppaa koskevat sopimukset; kehottaa kieltämään kyynelkaasun ja mellakantorjuntavälineiden viennin, kunnes niiden epäasianmukainen käyttö on tutkittu ja siihen syyllistyneet on selvitetty ja saatettu tuomioistuinten eteen; |
| --- | --- |

16.

tuomitsee aseiden ja ihmisoikeusloukkauksissa käytettävän teknologian kauppaa koskevat sopimukset; kehottaa kieltämään kyynelkaasun ja mellakantorjuntavälineiden viennin, kunnes niiden epäasianmukainen käyttö on tutkittu ja siihen syyllistyneet on selvitetty ja saatettu tuomioistuinten eteen;

| 17. | kannustaa voimakkaasti perustamaan EU:n ja Bahrainin ihmisoikeustyöryhmän mutta toteaa, että EU:n ja Bahrainin ihmisoikeusvuoropuhelu ei korvaa syvällistä vuoropuhelua hallituksen, opposition ja kansalaisyhteiskunnan välillä itse Bahrainissa; |
| --- | --- |

17.

kannustaa voimakkaasti perustamaan EU:n ja Bahrainin ihmisoikeustyöryhmän mutta toteaa, että EU:n ja Bahrainin ihmisoikeusvuoropuhelu ei korvaa syvällistä vuoropuhelua hallituksen, opposition ja kansalaisyhteiskunnan välillä itse Bahrainissa;

| 18. | kannustaa Bahrainin hallitusta tekemään yhteistyötä YK:n erityisraportoijien (varsinkin kidutusta, kokoontumisvapautta, tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta sekä ihmisoikeuksien puolustajia käsittelevien erityisraportoijien) kanssa ja esittämään heille pysyvän vierailukutsun; |
| --- | --- |

18.

kannustaa Bahrainin hallitusta tekemään yhteistyötä YK:n erityisraportoijien (varsinkin kidutusta, kokoontumisvapautta, tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta sekä ihmisoikeuksien puolustajia käsittelevien erityisraportoijien) kanssa ja esittämään heille pysyvän vierailukutsun;

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Bahrainin kuningaskunnan hallitukselle ja parlamentille sekä Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenille. |
| --- | --- |

19.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Bahrainin kuningaskunnan hallitukselle ja parlamentille sekä Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0279.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0044.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/134

---

P8_TA(2016)0316

Myanmar, erityisesti rohingyaväestön tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 Myanmarista, erityisesti rohingyaväestön tilanteesta (2016/2809(RSP))

(2018/C 101/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Myanmarista/Burmasta ja rohingyaväestön tilanteesta ja erityisesti 20. huhtikuuta 2012 (1), 13. syyskuuta 2012 (2), 22. marraskuuta 2012 (3), 13. kesäkuuta 2013 (4) ja 21. toukokuuta 2015 (5) antamansa päätöslauselmat sekä 23. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman yleisten tullietuuksien palauttamisesta Myanmarille/Burmalle (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Myanmarista/Burmasta ja rohingyaväestön tilanteesta ja erityisesti 20. huhtikuuta 2012 (1), 13. syyskuuta 2012 (2), 22. marraskuuta 2012 (3), 13. kesäkuuta 2013 (4) ja 21. toukokuuta 2015 (5) antamansa päätöslauselmat sekä 23. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman yleisten tullietuuksien palauttamisesta Myanmarille/Burmalle (6),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissaarin 20. kesäkuuta 2016 esittämän kertomuksen Myanmarin rohingyamuslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissaarin 20. kesäkuuta 2016 esittämän kertomuksen Myanmarin rohingyamuslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 24. maaliskuuta 2016 antaman päätöslauselman Myanmarin ihmisoikeustilanteesta ja 3. heinäkuuta 2015 antaman päätöslauselman Myanmarin rohingyamuslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 24. maaliskuuta 2016 antaman päätöslauselman Myanmarin ihmisoikeustilanteesta ja 3. heinäkuuta 2015 antaman päätöslauselman Myanmarin rohingyamuslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. kesäkuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon: ”Elements for an EU strategy vis-à-vis Myanmar/Burma: A Special Partnership for Democracy, Peace and Prosperity” (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. kesäkuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon: ”Elements for an EU strategy vis-à-vis Myanmar/Burma: A Special Partnership for Democracy, Peace and Prosperity” (JOIN(2016)0024),

| — | ottaa huomioon neuvoston 20. kesäkuuta 2016 esittämät päätelmät Myanmaria/Burmaa koskevasta unionin strategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 20. kesäkuuta 2016 esittämät päätelmät Myanmaria/Burmaa koskevasta unionin strategiasta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat unionin suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat unionin suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat,

| — | ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 18. toukokuuta 2015 antaman yhteisen tiedonannon ”The EU and ASEAN: a partnership with a strategic purpose” (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 18. toukokuuta 2015 antaman yhteisen tiedonannon ”The EU and ASEAN: a partnership with a strategic purpose” (JOIN(2015)0022),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2016 julkaistun raportin ”Sustainability Impact Assessment (SIA) in support of an investment protection agreement between the European Union and the Republic of the Union of Myanmar”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2016 julkaistun raportin ”Sustainability Impact Assessment (SIA) in support of an investment protection agreement between the European Union and the Republic of the Union of Myanmar”,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuoden 1966 kansainvälisen yleissopimuksen kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1966 kansainvälisen yleissopimuksen kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista,

| — | ottaa huomioon vuoden 1966 kansainvälisen yleissopimuksen taloudellisista, sosiaalisista ja sivistyksellisistä oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1966 kansainvälisen yleissopimuksen taloudellisista, sosiaalisista ja sivistyksellisistä oikeuksista,

| — | ottaa huomioon pakolaisten oikeusasemaa koskevan YK:n vuoden 1951 yleissopimuksen ja sen vuoden 1967 pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakolaisten oikeusasemaa koskevan YK:n vuoden 1951 yleissopimuksen ja sen vuoden 1967 pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Burman/Myanmarin vuoden 2012 lain oikeudesta rauhanomaiseen kokoontumiseen ja rauhanomaisiin kulkueisiin ja siihen vuonna 2014 tehdyt tarkistukset sekä 31. toukokuuta 2016 annetun uuden lain rauhanomaisesta kokoontumisesta ja rauhanomaisista kulkueista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Burman/Myanmarin vuoden 2012 lain oikeudesta rauhanomaiseen kokoontumiseen ja rauhanomaisiin kulkueisiin ja siihen vuonna 2014 tehdyt tarkistukset sekä 31. toukokuuta 2016 annetun uuden lain rauhanomaisesta kokoontumisesta ja rauhanomaisista kulkueista,

| — | ottaa huomioon Kaakkois-Aasian yhteistyöjärjestön (ASEAN) ihmisoikeuksia käsittelevien parlamenttien jäsenten huhtikuussa 2015 esittämän raportin ”The Rohingya Crisis and the Risk of Atrocities in Myanmar: An ASEAN Challenge and Call to Action”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kaakkois-Aasian yhteistyöjärjestön (ASEAN) ihmisoikeuksia käsittelevien parlamenttien jäsenten huhtikuussa 2015 esittämän raportin ”The Rohingya Crisis and the Risk of Atrocities in Myanmar: An ASEAN Challenge and Call to Action”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Myanmar on toteuttanut merkittäviä toimenpiteitä taloutensa ja poliittisen järjestelmänsä uudistamiseksi ja että vuoden 2011 jälkeen on käynnistetty laajamittaisia uudistuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Myanmar on toteuttanut merkittäviä toimenpiteitä taloutensa ja poliittisen järjestelmänsä uudistamiseksi ja että vuoden 2011 jälkeen on käynnistetty laajamittaisia uudistuksia;

| B. | ottaa huomioon, että 9. marraskuuta 2015 Kansallinen demokratialiitto (NLD) saavutti Nobelin rauhanpalkinnon voittajan ja Saharovin palkinnon voittajan Aung San Suu Kyin johdolla ylivoimaisen vaalivoiton ja Htin Kyawista tuli ensimmäinen siviilipresidentti 50 vuoteen; ottaa huomioon, että Suu Kyin henkilökohtaisesta suosiosta huolimatta häntä estettiin osallistumasta presidentinvaaleihin sotilasjuntan laatiman vuoden 2008 perustuslain nojalla, mutta hän johtaa käytännössä maata tällä hetkellä valtiollisen neuvonantajan ominaisuudessa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 9. marraskuuta 2015 Kansallinen demokratialiitto (NLD) saavutti Nobelin rauhanpalkinnon voittajan ja Saharovin palkinnon voittajan Aung San Suu Kyin johdolla ylivoimaisen vaalivoiton ja Htin Kyawista tuli ensimmäinen siviilipresidentti 50 vuoteen; ottaa huomioon, että Suu Kyin henkilökohtaisesta suosiosta huolimatta häntä estettiin osallistumasta presidentinvaaleihin sotilasjuntan laatiman vuoden 2008 perustuslain nojalla, mutta hän johtaa käytännössä maata tällä hetkellä valtiollisen neuvonantajan ominaisuudessa;

| C. | ottaa huomioon, että rohingyat ovat etnis-uskonnollinen muslimivähemmistö, joka on vuosikymmeniä kärsinyt brutaalista alistamisesta, systemaattisesta vainosta, erottelusta, poissulkemisesta, syrjinnästä ja muista vakavista ihmisoikeusrikkomuksista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että rohingyat ovat etnis-uskonnollinen muslimivähemmistö, joka on vuosikymmeniä kärsinyt brutaalista alistamisesta, systemaattisesta vainosta, erottelusta, poissulkemisesta, syrjinnästä ja muista vakavista ihmisoikeusrikkomuksista;

| D. | ottaa huomioon, että rohingyat muodostavat suurimman osuuden Myanmarin muslimeista, ja valtaosa heistä elää Rakhinen osavaltiossa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että rohingyat muodostavat suurimman osuuden Myanmarin muslimeista, ja valtaosa heistä elää Rakhinen osavaltiossa;

| E. | ottaa huomioon, että noin miljoona rohingyaa kuuluvat maailman vainotuimpiin vähemmistöihin, jotka ovat virallisesti valtiottomia vuoden 1982 Burman kansalaisuutta koskevan lain jälkeen; ottaa huomioon, että Myanmarin viranomaiset ja naapurimaat eivät halua rohingyaväestöä, vaikka joissakin näistä maista on suuret pakolaisväestöt; ottaa huomioon, että Rakhinen osavaltiossa meneillään olevat levottomuudet johtavat inhimillisten kärsimysten jatkumiseen ja heikentävät luottamusta rauhanprosessia kohtaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että noin miljoona rohingyaa kuuluvat maailman vainotuimpiin vähemmistöihin, jotka ovat virallisesti valtiottomia vuoden 1982 Burman kansalaisuutta koskevan lain jälkeen; ottaa huomioon, että Myanmarin viranomaiset ja naapurimaat eivät halua rohingyaväestöä, vaikka joissakin näistä maista on suuret pakolaisväestöt; ottaa huomioon, että Rakhinen osavaltiossa meneillään olevat levottomuudet johtavat inhimillisten kärsimysten jatkumiseen ja heikentävät luottamusta rauhanprosessia kohtaan;

| F. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeuskomissaari Zeid Ra'ad Al Hussein kuvasi 20. kesäkuuta 2016 esittämässään raportissa rohingyaväestöön kohdistuvia jatkuvia vakavia oikeuksien rikkomisia, mukaan luettuna kansalaisuuden mielivaltainen epääminen – mikä tekee heistä valtiottomia – sekä vakavat rajoitukset liikkumavapauteen, hengen ja turvallisuuden uhkaaminen, terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien oikeuksien kieltäminen, pakkotyö, sukupuolinen väkivalta ja poliittisten oikeuksien rajoittaminen, ”jotka saattavat muodostaa rikoksen ihmisyyttä vastaan”; ottaa huomioon, että Al Hussein totesi, että rohingyat suljetaan monien ammattien ulkopuolelle ja he tarvitsevat erityisiä papereita päästäkseen sairaaloihin, mikä on johtanut viivytyksiin sekä lasten ja äitien kuolemaan synnytyksen yhteydessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeuskomissaari Zeid Ra'ad Al Hussein kuvasi 20. kesäkuuta 2016 esittämässään raportissa rohingyaväestöön kohdistuvia jatkuvia vakavia oikeuksien rikkomisia, mukaan luettuna kansalaisuuden mielivaltainen epääminen – mikä tekee heistä valtiottomia – sekä vakavat rajoitukset liikkumavapauteen, hengen ja turvallisuuden uhkaaminen, terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien oikeuksien kieltäminen, pakkotyö, sukupuolinen väkivalta ja poliittisten oikeuksien rajoittaminen, ”jotka saattavat muodostaa rikoksen ihmisyyttä vastaan”; ottaa huomioon, että Al Hussein totesi, että rohingyat suljetaan monien ammattien ulkopuolelle ja he tarvitsevat erityisiä papereita päästäkseen sairaaloihin, mikä on johtanut viivytyksiin sekä lasten ja äitien kuolemaan synnytyksen yhteydessä;

| G. | ottaa huomioon, että ASEANin ihmisoikeuksia käsittelevien parlamenttien jäsenten mukaan noin 120 000 rohingyaa oleskelee edelleen yli 80 sisäisellä pakolaisleirillä Rakhinen osavaltiossa, ja heidän saatavillaan on rajoitetusti humanitaarista apua, ja yli 100 000 on paennut meritse tai maitse usein ihmissalakuljettajien avulla muihin maihin viime vuosina; ottaa huomioon, että tuhannet vaarantavat henkensä joka vuosi yrittäessään paeta maitse tai meritse, ja monet ovat kuolleet matkalla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ASEANin ihmisoikeuksia käsittelevien parlamenttien jäsenten mukaan noin 120 000 rohingyaa oleskelee edelleen yli 80 sisäisellä pakolaisleirillä Rakhinen osavaltiossa, ja heidän saatavillaan on rajoitetusti humanitaarista apua, ja yli 100 000 on paennut meritse tai maitse usein ihmissalakuljettajien avulla muihin maihin viime vuosina; ottaa huomioon, että tuhannet vaarantavat henkensä joka vuosi yrittäessään paeta maitse tai meritse, ja monet ovat kuolleet matkalla;

| H. | ottaa huomioon, että uusi hallitus on perinyt tilanteen, jossa on olemassa lakeja ja politiikkoja, jotka on suunniteltu epäämään perusoikeudet vähemmistöiltä, ja jossa rankaisemattomuus vakavista rohingyaväestöön kohdistuvista rikkomuksista on rohkaissut lisäämään heihin kohdistuvaa väkivaltaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että uusi hallitus on perinyt tilanteen, jossa on olemassa lakeja ja politiikkoja, jotka on suunniteltu epäämään perusoikeudet vähemmistöiltä, ja jossa rankaisemattomuus vakavista rohingyaväestöön kohdistuvista rikkomuksista on rohkaissut lisäämään heihin kohdistuvaa väkivaltaa;

| I. | ottaa huomioon, että Suu Kyi ilmoitti Myanmarin ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Yanghee Leen kanssa järjestetyssä tapaamisessa, että hallinto ei käytä rohingya-sanaa – sotilasdiktatuurin aikana vakiintuneen käytännön mukaisesti – koska sitä pidetään loukkaavana samoin kuin sanaa ”bengali”, ja sen sijasta ehdotetaan käytettäväksi uutta termiä ”Rakhinen osavaltion muslimiyhteisö”, ottaa huomioon, että Arakan-kansallispuolue (ANP), joka edustaa Rakhinen kovan linjan buddhalaisia, hylkäsi uuden termin ja syytti hallitusta siitä, että se epäsuorasti hyväksyi sen, että rohingyat ovat Rakhinen osavaltion asukkaita, minkä ANP torjuu, ja ottaa huomioon, että viime päivinä tuhannet ihmiset ovat osoittaneet kaduilla mieltään hallitusta vastaan; ottaa huomioon, että Suu Kyi otti vastaan valtiollisen neuvonantajan, ulkoministerin ja presidentin ministerin tehtävät siviilihallituksessa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Suu Kyi ilmoitti Myanmarin ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Yanghee Leen kanssa järjestetyssä tapaamisessa, että hallinto ei käytä rohingya-sanaa – sotilasdiktatuurin aikana vakiintuneen käytännön mukaisesti – koska sitä pidetään loukkaavana samoin kuin sanaa ”bengali”, ja sen sijasta ehdotetaan käytettäväksi uutta termiä ”Rakhinen osavaltion muslimiyhteisö”, ottaa huomioon, että Arakan-kansallispuolue (ANP), joka edustaa Rakhinen kovan linjan buddhalaisia, hylkäsi uuden termin ja syytti hallitusta siitä, että se epäsuorasti hyväksyi sen, että rohingyat ovat Rakhinen osavaltion asukkaita, minkä ANP torjuu, ja ottaa huomioon, että viime päivinä tuhannet ihmiset ovat osoittaneet kaduilla mieltään hallitusta vastaan; ottaa huomioon, että Suu Kyi otti vastaan valtiollisen neuvonantajan, ulkoministerin ja presidentin ministerin tehtävät siviilihallituksessa;

| J. | ottaa huomioon, että Myanmar on poliittisessa siirtymävaiheessa mutta se on edelleen käytännössä vahvasti sotilaiden ohjauksessa, kun jotkut ministerien, tuomarien ja kansanedustajien paikat on varattu armeijan nimittämille edustajille; ottaa huomioon, että viranomaisten korruption katsotaan edelleen olevan hyvin laajaa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Myanmar on poliittisessa siirtymävaiheessa mutta se on edelleen käytännössä vahvasti sotilaiden ohjauksessa, kun jotkut ministerien, tuomarien ja kansanedustajien paikat on varattu armeijan nimittämille edustajille; ottaa huomioon, että viranomaisten korruption katsotaan edelleen olevan hyvin laajaa;

| K. | ottaa huomioon, että Myanmarin lainsäädäntöön liittyy edelleen vakavia ongelmia, kun useat keskeiset lait rikkovat kansainvälisiä ihmisoikeusyleissopimuksia, mukaan luettuna Myanmarin rikoslaki, laki rauhanomaisesta kokoontumisesta ja rauhanomaisista kulkueista, televiestintälaki, uutisviestintälaki ja neljä lakia ”rodun ja uskonnon suojelusta”; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Myanmarin lainsäädäntöön liittyy edelleen vakavia ongelmia, kun useat keskeiset lait rikkovat kansainvälisiä ihmisoikeusyleissopimuksia, mukaan luettuna Myanmarin rikoslaki, laki rauhanomaisesta kokoontumisesta ja rauhanomaisista kulkueista, televiestintälaki, uutisviestintälaki ja neljä lakia ”rodun ja uskonnon suojelusta”;

| L. | ottaa huomioon, että Myanmarin muslimiyhteisöön äskettäin kohdistuneiden väkivaltaisuuksien yhteydessä on poltettu kaksi moskeijaa alle viikossa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Myanmarin muslimiyhteisöön äskettäin kohdistuneiden väkivaltaisuuksien yhteydessä on poltettu kaksi moskeijaa alle viikossa;

| M. | ottaa huomioon, että rohingyaväestö (Rakhinen osavaltiossa mutta myös muualla) on Myanmarissa joidenkin radikaalien buddhalaisryhmien väkivaltaisen, aggressiivisen ja syrjivän propagandan sekä toiminnan kohteena; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että rohingyaväestö (Rakhinen osavaltiossa mutta myös muualla) on Myanmarissa joidenkin radikaalien buddhalaisryhmien väkivaltaisen, aggressiivisen ja syrjivän propagandan sekä toiminnan kohteena;

| N. | ottaa huomioon, että viime vuosina on vapautettu lukuisia poliittisia vankeja mutta että monia ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia, hallituksen ja armeijan arvostelijoita ja muita henkilöitä on pidätetty laajojen ja epämääräisesti muotoiltujen säännösten nojalla, kun he harjoittivat rauhanomaisesti demokraattisia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että viime vuosina on vapautettu lukuisia poliittisia vankeja mutta että monia ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia, hallituksen ja armeijan arvostelijoita ja muita henkilöitä on pidätetty laajojen ja epämääräisesti muotoiltujen säännösten nojalla, kun he harjoittivat rauhanomaisesti demokraattisia oikeuksiaan;

| O. | ottaa huomioon, että Myanmar on osoittanut selkeitä pyrkimyksiä edetä rauhanprosessissa sekä kansallisen rauhankonferenssin (21. vuosisadan Panglong-konferenssi) valmisteluissa; ottaa huomioon, että on olennaisen tärkeää ylläpitää kansallista tulitaukoa ja ottaa mukaan kaikki etniset aseistetut ryhmät, jotta maassa voidaan taata rauha, hyvinvointi ja yhtenäisyys; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Myanmar on osoittanut selkeitä pyrkimyksiä edetä rauhanprosessissa sekä kansallisen rauhankonferenssin (21. vuosisadan Panglong-konferenssi) valmisteluissa; ottaa huomioon, että on olennaisen tärkeää ylläpitää kansallista tulitaukoa ja ottaa mukaan kaikki etniset aseistetut ryhmät, jotta maassa voidaan taata rauha, hyvinvointi ja yhtenäisyys;

| 1. | pitää myönteisenä, että marraskuussa 2015 järjestettiin uskottavat ja kilpailuasemaan perustuvat vaalit, ja panee positiivisena asiana merkille rauhanomaisen vallansiirron maan ensimmäiselle siviilipresidentille sitten vuoden 1962; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että marraskuussa 2015 järjestettiin uskottavat ja kilpailuasemaan perustuvat vaalit, ja panee positiivisena asiana merkille rauhanomaisen vallansiirron maan ensimmäiselle siviilipresidentille sitten vuoden 1962;

| 2. | suhtautuu myönteisesti neuvoston 20. kesäkuuta 2016 esittämiin päätelmiin Myanmaria koskevasta unionin strategiasta; korostaa, että Myanmar-suhteiden vahvistaminen on unionin strategisten etujen mukaista; uskoo, että uudella hallituksella on historiallinen mahdollisuus vakauttaa demokratia ja saavuttaa rauha, kansallinen sovinto ja hyvinvointi; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti neuvoston 20. kesäkuuta 2016 esittämiin päätelmiin Myanmaria koskevasta unionin strategiasta; korostaa, että Myanmar-suhteiden vahvistaminen on unionin strategisten etujen mukaista; uskoo, että uudella hallituksella on historiallinen mahdollisuus vakauttaa demokratia ja saavuttaa rauha, kansallinen sovinto ja hyvinvointi;

| 3. | pitää myönteisenä Myanmarin hallituksen päätöksiä asettaa rauha ja kansallinen sovinto keskeisiksi tavoitteiksi; korostaa, että taistelujen on lakattava välittömästi ja että kiistat on ratkaistava neuvotteluteitse; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä Myanmarin hallituksen päätöksiä asettaa rauha ja kansallinen sovinto keskeisiksi tavoitteiksi; korostaa, että taistelujen on lakattava välittömästi ja että kiistat on ratkaistava neuvotteluteitse;

| 4. | ymmärtää, että uudistukset vievät aikaa, mutta korostaa, että tiettyjen vähemmistöjen jatkuva vaino, sellaisena kuin siitä raportoidaan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tuoreessa kertomuksessa Myanmarin rohingyamuslimeista ja muista vähemmistöistä, edellyttää välitöntä korjausta, ja kehottaa hallitusta toimimaan sen suositusten mukaisesti ja esimerkiksi luopumaan Rakhinen osavaltion syrjivistä ”paikallisista määräyksistä”, poistamaan kiireellistä sairaanhoitoa koskevat rajoittavat toimet sekä lakkauttamaan kaikki liikkumisrajoitukset; |
| --- | --- |

4.

ymmärtää, että uudistukset vievät aikaa, mutta korostaa, että tiettyjen vähemmistöjen jatkuva vaino, sellaisena kuin siitä raportoidaan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tuoreessa kertomuksessa Myanmarin rohingyamuslimeista ja muista vähemmistöistä, edellyttää välitöntä korjausta, ja kehottaa hallitusta toimimaan sen suositusten mukaisesti ja esimerkiksi luopumaan Rakhinen osavaltion syrjivistä ”paikallisista määräyksistä”, poistamaan kiireellistä sairaanhoitoa koskevat rajoittavat toimet sekä lakkauttamaan kaikki liikkumisrajoitukset;

| 5. | kehottaa kaikkien alueen maiden hallituksia ja asiasta vastaavia viranomaisia noudattamaan täysin palauttamiskiellon periaatetta ja suojelemaan rohingyapakolaisia niiden kansainvälisiä velvoitteita vastaavasti ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkien alueen maiden hallituksia ja asiasta vastaavia viranomaisia noudattamaan täysin palauttamiskiellon periaatetta ja suojelemaan rohingyapakolaisia niiden kansainvälisiä velvoitteita vastaavasti ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti;

| 6. | toistaa olevansa vakavasti huolissaan Kaakkois-Aasian rohingyapakolaisten vaikeasta tilanteesta, ja kehottaa alueellisiin ja kansainvälisiin toimiin, jotta heille voidaan tarjota kiireellistä apua heidän äärimmäisen haavoittuvassa tilanteessaan; esittää osanottonsa ihmiskaupan ja väkivallan uhrien perheille ja pitää valitettavana, että kohdemaiden viranomaiset eivät ole suojelleet näitä; |
| --- | --- |

6.

toistaa olevansa vakavasti huolissaan Kaakkois-Aasian rohingyapakolaisten vaikeasta tilanteesta, ja kehottaa alueellisiin ja kansainvälisiin toimiin, jotta heille voidaan tarjota kiireellistä apua heidän äärimmäisen haavoittuvassa tilanteessaan; esittää osanottonsa ihmiskaupan ja väkivallan uhrien perheille ja pitää valitettavana, että kohdemaiden viranomaiset eivät ole suojelleet näitä;

| 7. | korostaa, että unioni on pannut myönteisellä tavalla merkille Myanmarin hallituksen pyrkimykset ryhtyä vastaamaan Rakhinen osavaltion haasteisiin ja rohingyaväestön tilanteeseen; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että unioni on pannut myönteisellä tavalla merkille Myanmarin hallituksen pyrkimykset ryhtyä vastaamaan Rakhinen osavaltion haasteisiin ja rohingyaväestön tilanteeseen;

| 8. | vaatii, että viranomaisten on kiireellisesti turvattava humanitaarisille toimijoille, Yhdistyneille kansakunnille, kansainvälisille ihmisoikeusjärjestöille, toimittajille ja muille kansainvälisille tarkkailijoille vapaa ja esteetön pääsy Rakhinen osavaltioon; |
| --- | --- |

8.

vaatii, että viranomaisten on kiireellisesti turvattava humanitaarisille toimijoille, Yhdistyneille kansakunnille, kansainvälisille ihmisoikeusjärjestöille, toimittajille ja muille kansainvälisille tarkkailijoille vapaa ja esteetön pääsy Rakhinen osavaltioon;

| 9. | kehottaa Myanmarin hallitusta yksiselitteisesti tuomitsemaan kaiken rotuun tai uskontoon perustuvan vihan lietsomisen, toteuttamaan käytännön toimia sen välittömäksi lopettamiseksi sekä panemaan täytäntöön erityistoimenpiteitä ja politiikkoja, joilla vältetään tulevaisuudessa rohingyaväestön välitön ja välillinen syrjintä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Myanmarin hallitusta yksiselitteisesti tuomitsemaan kaiken rotuun tai uskontoon perustuvan vihan lietsomisen, toteuttamaan käytännön toimia sen välittömäksi lopettamiseksi sekä panemaan täytäntöön erityistoimenpiteitä ja politiikkoja, joilla vältetään tulevaisuudessa rohingyaväestön välitön ja välillinen syrjintä;

| 10. | kehottaa Eurooppa-neuvoston tavoin rakentamaan toimivat demokraattiset instituutiot, mukaan luettuna riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos ja vahva kansalaisyhteiskunta, sekä edistämään hyvää hallintoa, jotta Myanmarista kehittyy demokratia, jossa kunnioitetaan täysin oikeusvaltion periaatetta ja perusoikeuksia; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Eurooppa-neuvoston tavoin rakentamaan toimivat demokraattiset instituutiot, mukaan luettuna riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos ja vahva kansalaisyhteiskunta, sekä edistämään hyvää hallintoa, jotta Myanmarista kehittyy demokratia, jossa kunnioitetaan täysin oikeusvaltion periaatetta ja perusoikeuksia;

| 11. | kehottaa valittua hallitusta kehittämään avointa demokratiaa, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja jossa kaikille ihmisille taataan ilmaisun, kokoontumisen ja liikkumisen vapaus ilman minkäänlaista syrjintää; |
| --- | --- |

11.

kehottaa valittua hallitusta kehittämään avointa demokratiaa, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja jossa kaikille ihmisille taataan ilmaisun, kokoontumisen ja liikkumisen vapaus ilman minkäänlaista syrjintää;

| 12. | kehottaa Myanmarin hallitusta panemaan viipymättä täytäntöön suositukset, jotka annettiin YK:n ihmisoikeusneuvoston 31. istunnossa hyväksytyssä Myanmarin ihmisoikeustilannetta koskevassa päätöslauselmassa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Myanmarin hallitusta panemaan viipymättä täytäntöön suositukset, jotka annettiin YK:n ihmisoikeusneuvoston 31. istunnossa hyväksytyssä Myanmarin ihmisoikeustilannetta koskevassa päätöslauselmassa;

| 13. | kehottaa Myanmarin hallitusta suojelemaan rohingyaväestöä kaikelta syrjinnältä ja tekemään lopun rohingyaväestöön kohdistuvien rikkomusten rankaisemattomuudesta; muistuttaa, että Suu Kyin puolueen, NLD:n, edustaja antoi 18. toukokuuta 2015 lausunnon, jonka mukaan Myanmarin hallituksen olisi myönnettävä rohingyavähemmistölle kansalaisuus mutta jota ei edelleenkään ole pantu täytäntöön; kehottaa Saharovin palkinnon saanutta Suu Kyitä käyttämään erityisasemaansa Myanmarin hallituksessa parantamaan rohingyavähemmistön asemaa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Myanmarin hallitusta suojelemaan rohingyaväestöä kaikelta syrjinnältä ja tekemään lopun rohingyaväestöön kohdistuvien rikkomusten rankaisemattomuudesta; muistuttaa, että Suu Kyin puolueen, NLD:n, edustaja antoi 18. toukokuuta 2015 lausunnon, jonka mukaan Myanmarin hallituksen olisi myönnettävä rohingyavähemmistölle kansalaisuus mutta jota ei edelleenkään ole pantu täytäntöön; kehottaa Saharovin palkinnon saanutta Suu Kyitä käyttämään erityisasemaansa Myanmarin hallituksessa parantamaan rohingyavähemmistön asemaa;

| 14. | kehottaa Myanmarin hallitusta uudistamaan vuoden 1982 kansalaisuuslakia ja palauttamaan rohingyavähemmistön kansalaisuuden; kehottaa Myanmarin hallitusta ja Rakhinen osavaltion viranomaisia aloittamaan välittömästi lasten syntymien rekisteröinnin; kehottaa Myanmarin hallitusta kumoamaan kaikki syrjivät säännökset; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Myanmarin hallitusta uudistamaan vuoden 1982 kansalaisuuslakia ja palauttamaan rohingyavähemmistön kansalaisuuden; kehottaa Myanmarin hallitusta ja Rakhinen osavaltion viranomaisia aloittamaan välittömästi lasten syntymien rekisteröinnin; kehottaa Myanmarin hallitusta kumoamaan kaikki syrjivät säännökset;

| 15. | kehottaa unionia tukemaan YK:n ihmisoikeusneuvostoa sen pyrkimyksissä auttaa rohingyapakolaisia Etelä- ja Kaakkois-Aasian alueella; |
| --- | --- |

15.

kehottaa unionia tukemaan YK:n ihmisoikeusneuvostoa sen pyrkimyksissä auttaa rohingyapakolaisia Etelä- ja Kaakkois-Aasian alueella;

| 16. | kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita tukemaan valtiottomuuden lopettamista koskevaa YK:n ihmisoikeusneuvoston maailmanlaajuista toimintasuunnitelmaa vuosiksi 2014–2024; |
| --- | --- |

16.

kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita tukemaan valtiottomuuden lopettamista koskevaa YK:n ihmisoikeusneuvoston maailmanlaajuista toimintasuunnitelmaa vuosiksi 2014–2024;

| 17. | kehottaa Myanmarin hallitusta välittömästi vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja ne, jotka on pidätetty kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja -normien vastaisten syytteiden nojalla; |
| --- | --- |

17.

kehottaa Myanmarin hallitusta välittömästi vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja ne, jotka on pidätetty kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja -normien vastaisten syytteiden nojalla;

| 18. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan rohingyaväestön tilanteen esille mahdollisimman korkealla tasolla yhteyksissään Myanmariin ja muihin ASEAN-maihin; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan rohingyaväestön tilanteen esille mahdollisimman korkealla tasolla yhteyksissään Myanmariin ja muihin ASEAN-maihin;

| 19. | kehottaa EU:n ja Myanmarin välille suunnitellun investointisopimuksen tekemisessä varovaisuuteen, sillä se voi vaarantaa Myanmarin tulevan sosiaalisesti tasapainoisen kehityksen niin kauan kuin yritysten yhteiskunta- ja ympäristövastuuta, työntekijöiden oikeuksia, maanomistusta ja korruption vastaisia toimenpiteitä koskevaa lainsäädäntöä ei vielä yleisesti ole, ja kehottaa molempia osapuolia ottamaan nämä seikat huomioon; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:n ja Myanmarin välille suunnitellun investointisopimuksen tekemisessä varovaisuuteen, sillä se voi vaarantaa Myanmarin tulevan sosiaalisesti tasapainoisen kehityksen niin kauan kuin yritysten yhteiskunta- ja ympäristövastuuta, työntekijöiden oikeuksia, maanomistusta ja korruption vastaisia toimenpiteitä koskevaa lainsäädäntöä ei vielä yleisesti ole, ja kehottaa molempia osapuolia ottamaan nämä seikat huomioon;

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Myanmarin hallitukselle ja parlamentille, Kaakkois-Aasian yhteistyöjärjestön pääsihteerille, ASEANin hallitustenväliselle ihmisoikeuskomissiolle, Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle, YK:n pakolaiskomissaarille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä alueen muiden maiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Myanmarin hallitukselle ja parlamentille, Kaakkois-Aasian yhteistyöjärjestön pääsihteerille, ASEANin hallitustenväliselle ihmisoikeuskomissiolle, Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle, YK:n pakolaiskomissaarille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä alueen muiden maiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 258 E, 7.9.2013, s. 79.

(2)  EUVL C 353 E, 3.12.2013, s. 145.

(3)  EUVL C 419, 16.12.2015, s. 189.

(4)  EUVL C 65, 19.2.2016, s. 157.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0211.

(6)  EUVL C 55, 12.2.2016, s. 112.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/138

---

P8_TA(2016)0318

Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota vammaisyleissopimuksen komitean päätelmiin (2015/2258(INI))

(2018/C 101/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2, 9, 10, 19 ja 168 artiklan sekä 216 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2, 9, 10, 19 ja 168 artiklan sekä 216 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 15, 21, 23 ja 26 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 15, 21, 23 ja 26 artiklan,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY (1) mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY (1) mukaisesti,

| — | ottaa huomioon vammaisyleissopimuksen komitean 2. lokakuuta 2015 antamat päätelmät Euroopan unionin ensimmäisestä raportista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisyleissopimuksen komitean 2. lokakuuta 2015 antamat päätelmät Euroopan unionin ensimmäisestä raportista (2),

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen komitean 15. toukokuuta 2015 hyväksymän Euroopan unionin ensimmäiseen raporttiin liittyvän asialuettelon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen komitean 15. toukokuuta 2015 hyväksymän Euroopan unionin ensimmäiseen raporttiin liittyvän asialuettelon (3),

| — | ottaa huomioon neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission väliset käytännesäännöt sisäisistä järjestelyistä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoa varten Euroopan unionissa ja Euroopan unionin edustamista varten kyseiseen yleissopimukseen liittyen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission väliset käytännesäännöt sisäisistä järjestelyistä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoa varten Euroopan unionissa ja Euroopan unionin edustamista varten kyseiseen yleissopimukseen liittyen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lasten oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lasten oikeuksista,

| — | ottaa huomioon lasten vaihtoehtoista hoitoa koskevat YK:n suuntaviivat (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lasten vaihtoehtoista hoitoa koskevat YK:n suuntaviivat (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen antamat tuomiot yhdistetyissä asioissa C-335/11 ja C-337/11 HK Danmark ja asioissa C-363/12 Z ja C-356/12 Glatzel, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen antamat tuomiot yhdistetyissä asioissa C-335/11 ja C-337/11 HK Danmark ja asioissa C-363/12 Z ja C-356/12 Glatzel,

| — | ottaa huomioon komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. huhtikuuta 2015 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antaman yhteisen tiedonannon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta toimintasuunnitelmasta (2015–2019) ”Ihmisoikeuksien säilyttäminen EU:n asialistan kärjessä” (JOIN(2015)0016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. huhtikuuta 2015 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antaman yhteisen tiedonannon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta toimintasuunnitelmasta (2015–2019) ”Ihmisoikeuksien säilyttäminen EU:n asialistan kärjessä” (JOIN(2015)0016),

| — | ottaa huomioon komission 2. joulukuuta 2015 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 2. joulukuuta 2015 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (COM(2015)0615),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden 19. kesäkuuta 2015 julkaiseman valmisteluasiakirjan ”Reply of the European Union to the list of issues in relation to the initial report of the European Union on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (SWD(2015)0127), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden 19. kesäkuuta 2015 julkaiseman valmisteluasiakirjan ”Reply of the European Union to the list of issues in relation to the initial report of the European Union on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (SWD(2015)0127),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden 5. kesäkuuta 2014 julkaiseman valmisteluasiakirjan ”Report on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD) by the European Union” (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden 5. kesäkuuta 2014 julkaiseman valmisteluasiakirjan ”Report on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD) by the European Union” (SWD(2014)0182),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan” (COM(2010)0636),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kasvuselvityksen 2016 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kasvuselvityksen 2016 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (7),

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luomisesta 2000-lukua varten: taitojen ja pätevyyksien sovittaminen kysyntään ja työmahdollisuuksiin keinona toipua kriisistä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luomisesta 2000-lukua varten: taitojen ja pätevyyksien sovittaminen kysyntään ja työmahdollisuuksiin keinona toipua kriisistä (8),

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (9),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2013–2014) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2013–2014) (10),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (11),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman vammaisyleissopimuksen komitean hyväksymästä Euroopan unionin ensimmäiseen raporttiin liittyvästä asialuettelosta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman vammaisyleissopimuksen komitean hyväksymästä Euroopan unionin ensimmäiseen raporttiin liittyvästä asialuettelosta (12),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (13),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (14),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (15),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun selvityksen ”EU Implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun selvityksen ”EU Implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD)”,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030,

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksen 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksen 2014,

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen päätöksen komissiota koskevan oma-aloitteisen tutkinnan OI/8/2014/AN päättämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen päätöksen komissiota koskevan oma-aloitteisen tutkinnan OI/8/2014/AN päättämisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston tulevan vuosikertomuksen 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston tulevan vuosikertomuksen 2015,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston joulukuussa 2015 julkaiseman tutkimuksen ”Violence against children with disabilities: legislation, policies and programmes in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston joulukuussa 2015 julkaiseman tutkimuksen ”Violence against children with disabilities: legislation, policies and programmes in the EU”,

| — | ottaa huomioon Eurostatin vuodelta 2014 peräisin olevat tilastot, jotka koskevat työmarkkinoille pääsyä, koulutukseen pääsyä sekä köyhyyttä ja tuloeroja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurostatin vuodelta 2014 peräisin olevat tilastot, jotka koskevat työmarkkinoille pääsyä, koulutukseen pääsyä sekä köyhyyttä ja tuloeroja,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, vetoomusvaliokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A8-0203/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, vetoomusvaliokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A8-0203/2016),

| A. | toteaa, että täysivaltaisina kansalaisina vammaisilla henkilöillä on yhtäläiset oikeudet sekä luovuttamaton oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaiseen kohteluun, itsenäiseen elämään, riippumattomuuteen sekä oikeus saada tukea julkisrahoitteisista järjestelmistä ja osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että täysivaltaisina kansalaisina vammaisilla henkilöillä on yhtäläiset oikeudet sekä luovuttamaton oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaiseen kohteluun, itsenäiseen elämään, riippumattomuuteen sekä oikeus saada tukea julkisrahoitteisista järjestelmistä ja osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionissa on arviolta 80 miljoonaa vammaista henkilöä, joista noin 46 miljoonaa on naisia ja tyttöjä, mikä on miltei 16 prosenttia koko naispuolisesta väestöstä EU:ssa, joten Euroopan unionissa vammaisuus on yleisempää naisten kuin miesten keskuudessa; toteaa, että vammaiset naiset ovat usein moninkertaisen syrjinnän kohteena ja kärsivät huomattavista esteistä perusoikeuksiensa ja -vapauksiensa, kuten koulutukseen ja työhön pääsyä koskevien oikeuksiensa, hyödyntämisessä, mikä voi johtaa sosiaaliseen eristäytymiseen ja psyykkisiin traumoihin; toteaa, että vammaisuus vaikuttaa naisiin suhteettomassa määrin myös vammaisten perheenjäsenten hoivaajina; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionissa on arviolta 80 miljoonaa vammaista henkilöä, joista noin 46 miljoonaa on naisia ja tyttöjä, mikä on miltei 16 prosenttia koko naispuolisesta väestöstä EU:ssa, joten Euroopan unionissa vammaisuus on yleisempää naisten kuin miesten keskuudessa; toteaa, että vammaiset naiset ovat usein moninkertaisen syrjinnän kohteena ja kärsivät huomattavista esteistä perusoikeuksiensa ja -vapauksiensa, kuten koulutukseen ja työhön pääsyä koskevien oikeuksiensa, hyödyntämisessä, mikä voi johtaa sosiaaliseen eristäytymiseen ja psyykkisiin traumoihin; toteaa, että vammaisuus vaikuttaa naisiin suhteettomassa määrin myös vammaisten perheenjäsenten hoivaajina;

| C. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen mukaisesti unionin on torjuttava politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa vammaisuuteen perustuvaa syrjintää (10 artikla) ja että kyseinen sopimus antaa unionille toimivallan antaa lainsäädäntöä tällaiseen syrjintään puuttumiseksi (19 artikla); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen mukaisesti unionin on torjuttava politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa vammaisuuteen perustuvaa syrjintää (10 artikla) ja että kyseinen sopimus antaa unionille toimivallan antaa lainsäädäntöä tällaiseen syrjintään puuttumiseksi (19 artikla);

| D. | toteaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 26 artiklassa kielletään nimenomaisesti vammaisuuteen perustuva syrjintä ja määrätään, että on edistettävä vammaisten henkilöiden tasaveroisia mahdollisuuksia osallistua yhteiskuntaelämään; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 26 artiklassa kielletään nimenomaisesti vammaisuuteen perustuva syrjintä ja määrätään, että on edistettävä vammaisten henkilöiden tasaveroisia mahdollisuuksia osallistua yhteiskuntaelämään;

| E. | ottaa huomioon, että vammaisyleissopimus on ensimmäinen kansainvälinen ihmisoikeussopimus, jonka EU ratifioi ja jonka ovat allekirjoittaneet myös kaikki 28 unionin jäsenvaltiota ja joka on ratifioitu 27 jäsenvaltiossa; kehottaa jäsenvaltiota, jossa vammaisyleissopimusta ei ole vielä ratifioitu, viemään loppuun uudistukset, jotta yleissopimus voidaan ratifioida; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vammaisyleissopimus on ensimmäinen kansainvälinen ihmisoikeussopimus, jonka EU ratifioi ja jonka ovat allekirjoittaneet myös kaikki 28 unionin jäsenvaltiota ja joka on ratifioitu 27 jäsenvaltiossa; kehottaa jäsenvaltiota, jossa vammaisyleissopimusta ei ole vielä ratifioitu, viemään loppuun uudistukset, jotta yleissopimus voidaan ratifioida;

| F. | toteaa, että tämä on ensimmäinen kerta, kun YK:n elin on seurannut ihmisoikeuksia koskevien unionin kansainvälisten velvoitteiden täyttymistä; toteaa, että vuonna 2015 julkistetuissa vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa unionissa koskevissa vammaisyleissopimuksen komitean päätelmissä lähetetään voimakas viesti unionin sitoutumisesta tasa-arvoon ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja esitettiin EU:n toimivaltaan kuuluvia lainsäädäntö- ja päätöksentekotoimenpiteitä koskevia suuntaviivoja; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tämä on ensimmäinen kerta, kun YK:n elin on seurannut ihmisoikeuksia koskevien unionin kansainvälisten velvoitteiden täyttymistä; toteaa, että vuonna 2015 julkistetuissa vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa unionissa koskevissa vammaisyleissopimuksen komitean päätelmissä lähetetään voimakas viesti unionin sitoutumisesta tasa-arvoon ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja esitettiin EU:n toimivaltaan kuuluvia lainsäädäntö- ja päätöksentekotoimenpiteitä koskevia suuntaviivoja;

| G. | ottaa huomioon, että tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetaan, että vammaisyleissopimus velvoittaa unionia ja sen jäsenvaltioita unionin lainsäädäntöä täytäntöön pantaessa, koska se on ”erottamaton osa unionin oikeusjärjestystä” ja sillä on ”ensisijaisuus johdetun oikeuden teksteihin nähden” (16); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetaan, että vammaisyleissopimus velvoittaa unionia ja sen jäsenvaltioita unionin lainsäädäntöä täytäntöön pantaessa, koska se on ”erottamaton osa unionin oikeusjärjestystä” ja sillä on ”ensisijaisuus johdetun oikeuden teksteihin nähden” (16);

| H. | toteaa, että vammaisyleissopimuksen periaatteet ulottuvat selvästi syrjintää laajemmalle ja näyttävät tietä kohti kaikkien vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä ihmisoikeuksien täysimääräistä toteutumista osallistavassa yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että vammaisyleissopimuksen periaatteet ulottuvat selvästi syrjintää laajemmalle ja näyttävät tietä kohti kaikkien vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä ihmisoikeuksien täysimääräistä toteutumista osallistavassa yhteiskunnassa;

| I. | toteaa, että vammaiset ovat moninainen ryhmä ja että heistä naiset, lapset, vanhukset sekä monimuotoisia avustustarpeita omaavat henkilöt kohtaavat lisävaikeuksia ja moninkertaista syrjintää; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vammaiset ovat moninainen ryhmä ja että heistä naiset, lapset, vanhukset sekä monimuotoisia avustustarpeita omaavat henkilöt kohtaavat lisävaikeuksia ja moninkertaista syrjintää;

| J. | toteaa, että vammaisuus voi aiheutua vaiheittaisesta ja toisinaan havaitsematta jäävästä henkilön terveydentilan heikkenemisestä, esimerkiksi hermostoa rappeuttavien tai harvinaisten sairauksien yhteydessä, jotka saattavat haitata kyseisen henkilön itsenäistä asumista; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että vammaisuus voi aiheutua vaiheittaisesta ja toisinaan havaitsematta jäävästä henkilön terveydentilan heikkenemisestä, esimerkiksi hermostoa rappeuttavien tai harvinaisten sairauksien yhteydessä, jotka saattavat haitata kyseisen henkilön itsenäistä asumista;

| K. | toteaa, että arvioiden mukaan 80 prosenttia vammaisista henkilöistä elää kehitysmaissa; toteaa, että unioni kannattaa vammaisten henkilöiden oikeuksien edistämistä kansainvälisellä tasolla ja että se on maailman suurin virallisen kehitysavun antaja; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että arvioiden mukaan 80 prosenttia vammaisista henkilöistä elää kehitysmaissa; toteaa, että unioni kannattaa vammaisten henkilöiden oikeuksien edistämistä kansainvälisellä tasolla ja että se on maailman suurin virallisen kehitysavun antaja;

| L. | toteaa, että vammaisilla lapsilla on seitsemäntoista kertaa suurempi todennäköisyys joutua laitokseen kuin muilla ikätovereillaan ja että laitoksissa väkivallan, laiminlyönnin ja hyväksikäytön riski on paljon suurempi kuin kotona asuttaessa (17); |
| --- | --- |

L.

toteaa, että vammaisilla lapsilla on seitsemäntoista kertaa suurempi todennäköisyys joutua laitokseen kuin muilla ikätovereillaan ja että laitoksissa väkivallan, laiminlyönnin ja hyväksikäytön riski on paljon suurempi kuin kotona asuttaessa (17);

| M. | katsoo, että vammaisilla lapsilla on oikeus elää perheensä kanssa tai perheympäristössä sen mukaan, mikä vastaa parhaiten heidän etuaan; toteaa, että perheenjäsenten on usein vähennettävä ammatillista toimintaansa tai lopetettava se huolehtiakseen itse vammaisista perheenjäsenistä; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että vammaisilla lapsilla on oikeus elää perheensä kanssa tai perheympäristössä sen mukaan, mikä vastaa parhaiten heidän etuaan; toteaa, että perheenjäsenten on usein vähennettävä ammatillista toimintaansa tai lopetettava se huolehtiakseen itse vammaisista perheenjäsenistä;

| N. | ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksessa painotetaan tarvetta sisällyttää sukupuolinäkökulma kaikkiin toimiin ja edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien täysimääräistä toteutumista; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksessa painotetaan tarvetta sisällyttää sukupuolinäkökulma kaikkiin toimiin ja edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien täysimääräistä toteutumista;

| O. | katsoo, että vammaisten naisten ja vammaisten lasten äitien tasavertainen kohtelu ja heitä koskevien positiivisten toimien ja toimintapolitiikkojen täytäntöönpano on perusihmisoikeus ja eettinen velvollisuus; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että vammaisten naisten ja vammaisten lasten äitien tasavertainen kohtelu ja heitä koskevien positiivisten toimien ja toimintapolitiikkojen täytäntöönpano on perusihmisoikeus ja eettinen velvollisuus;

| P. | ottaa huomioon, että vammaiset naiset ja tytöt joutuvat kohtaamaan useita syrjinnän ulottuvuuksia jokapäiväisessä elämässään; toteaa, että syrjintä voi olla monen muotoista – fyysistä, tunne-elämään liittyvää, seksuaalista tai taloudellista – ja siihen voi kuulua esimerkiksi parisuhdeväkivaltaa, väkivaltaa hoitajien taholta, seksuaalista väkivaltaa ja institutionaalista väkivaltaa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vammaiset naiset ja tytöt joutuvat kohtaamaan useita syrjinnän ulottuvuuksia jokapäiväisessä elämässään; toteaa, että syrjintä voi olla monen muotoista – fyysistä, tunne-elämään liittyvää, seksuaalista tai taloudellista – ja siihen voi kuulua esimerkiksi parisuhdeväkivaltaa, väkivaltaa hoitajien taholta, seksuaalista väkivaltaa ja institutionaalista väkivaltaa;

| Q. | toteaa, että vammaiset naiset joutuvat todennäköisemmin perheväkivallan ja seksuaalisen väkivallan uhreiksi ja sen on todettu kestävän pidempään ja olevan pahempaa kuin muiden kuin vammaisten naisten tapauksessa (18); |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että vammaiset naiset joutuvat todennäköisemmin perheväkivallan ja seksuaalisen väkivallan uhreiksi ja sen on todettu kestävän pidempään ja olevan pahempaa kuin muiden kuin vammaisten naisten tapauksessa (18);

| R. | toteaa, että vammaisilla naisilla, erityisesti maahanmuuttajilla, on suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski moninkertaisen syrjinnän vuoksi; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että vammaisilla naisilla, erityisesti maahanmuuttajilla, on suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski moninkertaisen syrjinnän vuoksi;

| S. | toteaa, että vammaisuus on köyhyyden syy ja ehkä myös seuraus ja että noin 30 prosenttia asunnottomista on vammaisia ja heidän vammaisuutensa saattaa jäädä huomaamatta (19); toteaa, että varsinkin valtion tarjoama sosiaaliturva on merkittävässä asemassa vammaisten henkilöiden köyhyyden ehkäisemisessä ja että vuoden 2012 tiedoista käy ilmi, että jopa 68,5 prosenttia vammaisista henkilöistä eläisi köyhyydessä ilman valtiolta saatuja sosiaalisia tulonsiirtoja (20); |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vammaisuus on köyhyyden syy ja ehkä myös seuraus ja että noin 30 prosenttia asunnottomista on vammaisia ja heidän vammaisuutensa saattaa jäädä huomaamatta (19); toteaa, että varsinkin valtion tarjoama sosiaaliturva on merkittävässä asemassa vammaisten henkilöiden köyhyyden ehkäisemisessä ja että vuoden 2012 tiedoista käy ilmi, että jopa 68,5 prosenttia vammaisista henkilöistä eläisi köyhyydessä ilman valtiolta saatuja sosiaalisia tulonsiirtoja (20);

| T. | toteaa, että on vahvistettava nykyistä unionin lainsäädäntöä ja toimintapoliittisia välineitä, jotta voidaan maksimoida vammaisyleissopimuksen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että on vahvistettava nykyistä unionin lainsäädäntöä ja toimintapoliittisia välineitä, jotta voidaan maksimoida vammaisyleissopimuksen täytäntöönpano;

| U. | toteaa, että useiden vammaisyleissopimuksen ratifioineiden jäsenvaltioiden on vielä perustettava tai nimettävä elimet, jotka panevat yleissopimuksen täytäntöön ja seuraavat täytäntöönpanoa 33 artiklan mukaisesti; toteaa, että jo perustettujen elinten tehtävien suorittamista erityisesti 33 artiklan 2 kohdan mukaisen seurannan osalta haittaavat rahoituksen ja henkilöstön puute sekä elinten nimeämistä koskevan asianmukaisen oikeusperustan puuttuminen; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että useiden vammaisyleissopimuksen ratifioineiden jäsenvaltioiden on vielä perustettava tai nimettävä elimet, jotka panevat yleissopimuksen täytäntöön ja seuraavat täytäntöönpanoa 33 artiklan mukaisesti; toteaa, että jo perustettujen elinten tehtävien suorittamista erityisesti 33 artiklan 2 kohdan mukaisen seurannan osalta haittaavat rahoituksen ja henkilöstön puute sekä elinten nimeämistä koskevan asianmukaisen oikeusperustan puuttuminen;

| V. | toteaa, että eräs tärkeimmistä tekijöistä vammaisten henkilöiden kannalta on työmarkkinoille pääsy ja osallistuminen ja että se on edelleen ongelmallista, sillä 58,5 prosenttia vammaisista on työelämässä, kun vastaava luku muiden keskuudessa on 80,5 prosenttia; toteaa, että tämä estää monia vammaisia henkilöitä elämästä itsenäistä ja aktiivista elämää; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että eräs tärkeimmistä tekijöistä vammaisten henkilöiden kannalta on työmarkkinoille pääsy ja osallistuminen ja että se on edelleen ongelmallista, sillä 58,5 prosenttia vammaisista on työelämässä, kun vastaava luku muiden keskuudessa on 80,5 prosenttia; toteaa, että tämä estää monia vammaisia henkilöitä elämästä itsenäistä ja aktiivista elämää;

| W. | ottaa huomioon, että työllisyysaste naisilla, jotka eivät ole vammaisia, on 65 prosenttia vammaisten naisten 44 prosenttiin verrattuna; toteaa, että vammaisia naisia syrjitään usein vammaisiin miehiin nähden, kun on kyse työpaikan saannista ja koulutukseen pääsystä; toteaa, että vammaisten henkilöiden työttömyysaste on edelleen kohtuuttoman korkea; toteaa, että vammaisilla naisilla ja tytöillä on muita suurempia vaikeuksia päästä työmarkkinoille; toteaa, että jotta vammaisia naisia voidaan kannustaa osallistumaan aktiivisesti koulutukseen, työmarkkinoille ja yhteisön sosiaaliseen ja taloudelliseen elämään, on poistettava liikkuvuusesteet ja vähennettävä riippuvuutta perheenjäsenistä ja hoivaajista; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että työllisyysaste naisilla, jotka eivät ole vammaisia, on 65 prosenttia vammaisten naisten 44 prosenttiin verrattuna; toteaa, että vammaisia naisia syrjitään usein vammaisiin miehiin nähden, kun on kyse työpaikan saannista ja koulutukseen pääsystä; toteaa, että vammaisten henkilöiden työttömyysaste on edelleen kohtuuttoman korkea; toteaa, että vammaisilla naisilla ja tytöillä on muita suurempia vaikeuksia päästä työmarkkinoille; toteaa, että jotta vammaisia naisia voidaan kannustaa osallistumaan aktiivisesti koulutukseen, työmarkkinoille ja yhteisön sosiaaliseen ja taloudelliseen elämään, on poistettava liikkuvuusesteet ja vähennettävä riippuvuutta perheenjäsenistä ja hoivaajista;

| X. | toteaa, että palkkatyö on olennaisen tärkeää, jotta vammaiset henkilöt voivat elää itsenäistä elämää, elättää perheensä ja huolehtia kotitaloudestaan; ottaa huomioon, että vammaiset naiset ja tytöt ovat usein alipalkattuja; toteaa, että tämä haavoittuva ryhmä kärsii todennäköisemmin köyhyydestä ja sillä on suurempi riski syrjäytyä sosiaalisesti; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että palkkatyö on olennaisen tärkeää, jotta vammaiset henkilöt voivat elää itsenäistä elämää, elättää perheensä ja huolehtia kotitaloudestaan; ottaa huomioon, että vammaiset naiset ja tytöt ovat usein alipalkattuja; toteaa, että tämä haavoittuva ryhmä kärsii todennäköisemmin köyhyydestä ja sillä on suurempi riski syrjäytyä sosiaalisesti;

| Y. | toteaa, että unionilla on vammaisyleissopimuksen osapuolena velvollisuus varmistaa vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen tiivis mukaan ottaminen ja aktiivinen osallistuminen yleissopimuksen täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön ja toimintapolitiikkojen kehittämiseen ja soveltamiseen sekä kaikkiin päätöksentekoprosesseihin, joissa käsitellään vammaisiin henkilöihin liittyviä kysymyksiä; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että unionilla on vammaisyleissopimuksen osapuolena velvollisuus varmistaa vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen tiivis mukaan ottaminen ja aktiivinen osallistuminen yleissopimuksen täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön ja toimintapolitiikkojen kehittämiseen ja soveltamiseen sekä kaikkiin päätöksentekoprosesseihin, joissa käsitellään vammaisiin henkilöihin liittyviä kysymyksiä;

| Z. | toteaa, että jäsenvaltioiden soveltamat säästötoimenpiteet ovat johtaneet sosiaalisten palvelujen, perheille annettavan tuen ja yhteisöpohjaisten palvelujen leikkauksiin ja heikentäneet suhteettomasti vammaisten henkilöiden ja etenkin vammaisten lasten ja heidän perheidensä elintasoa; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että jäsenvaltioiden soveltamat säästötoimenpiteet ovat johtaneet sosiaalisten palvelujen, perheille annettavan tuen ja yhteisöpohjaisten palvelujen leikkauksiin ja heikentäneet suhteettomasti vammaisten henkilöiden ja etenkin vammaisten lasten ja heidän perheidensä elintasoa;

| AA. | toteaa, että komissio on vetänyt takaisin äitiyslomaa koskevan direktiiviehdotuksensa; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että komissio on vetänyt takaisin äitiyslomaa koskevan direktiiviehdotuksensa;

| AB. | toteaa, että potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetussa direktiivissä 2011/24/EU ei kielletä nimenomaisesti vammaisuuteen perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetussa direktiivissä 2011/24/EU ei kielletä nimenomaisesti vammaisuuteen perustuvaa syrjintää;

| AC. | toteaa, että väestöllisten ja yhteiskunnallisten muutosten vuoksi etenkin perheissä työskentelevien kotitalous- ja hoivatyöntekijöiden kysyntä on kasvanut; toteaa, että vammaisten ja huollettavana olevien henkilöiden hoivasta vastaavat tavallisesti perheen naiset, mikä usein johtaa syrjäytymiseen työmarkkinoilta; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että väestöllisten ja yhteiskunnallisten muutosten vuoksi etenkin perheissä työskentelevien kotitalous- ja hoivatyöntekijöiden kysyntä on kasvanut; toteaa, että vammaisten ja huollettavana olevien henkilöiden hoivasta vastaavat tavallisesti perheen naiset, mikä usein johtaa syrjäytymiseen työmarkkinoilta;

| AD. | toteaa, että vammaisyleissopimuksen komitea suosittaa Euroopan unionin ensimmäistä raporttia koskevissa päätelmissään, että unioni sisällyttää vammaisuusnäkökohdan sukupuolten tasa-arvoa koskeviin ja ohjelmiinsa samoin kuin sukupuolinäkökohdan vammaisuutta koskeviin strategioihinsa ja että unioni kehittää myönteisiä toimia, luo seurantamekanismin ja rahoittaa vammaisia naisia ja tyttöjä koskevien tietojen keräystä ja heitä koskevaa tutkimusta; lisäksi se suosittaa, että Euroopan unioni tarjoaa tehokasta suojelua väkivallalta, hyväksikäytöltä ja riistolta, että työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevissa toimintapolitiikoissa käsitellään vammaisten lasten ja aikuisten sekä heidän hoivaajiensa tarpeita ja että ryhdytään toimiin vammaisten henkilöiden, joista suurin osa on naisia, korkean työttömyysasteen alentamiseksi; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että vammaisyleissopimuksen komitea suosittaa Euroopan unionin ensimmäistä raporttia koskevissa päätelmissään, että unioni sisällyttää vammaisuusnäkökohdan sukupuolten tasa-arvoa koskeviin ja ohjelmiinsa samoin kuin sukupuolinäkökohdan vammaisuutta koskeviin strategioihinsa ja että unioni kehittää myönteisiä toimia, luo seurantamekanismin ja rahoittaa vammaisia naisia ja tyttöjä koskevien tietojen keräystä ja heitä koskevaa tutkimusta; lisäksi se suosittaa, että Euroopan unioni tarjoaa tehokasta suojelua väkivallalta, hyväksikäytöltä ja riistolta, että työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevissa toimintapolitiikoissa käsitellään vammaisten lasten ja aikuisten sekä heidän hoivaajiensa tarpeita ja että ryhdytään toimiin vammaisten henkilöiden, joista suurin osa on naisia, korkean työttömyysasteen alentamiseksi;

| AE. | ottaa huomioon, että 13. joulukuuta 2011 annetussa komission vastauksessa Euroopan parlamentin 27. syyskuuta 2011 antamaan päätöslauselmaan aiheesta ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (21) komissio pani merkille tarpeen huolehtia, että kaikkien saatavilla on saumaton esteettömien palveluiden ketju (liikenteen, majoituksen, ruokahuollon ja nähtävyyksiin tutustumisen alalla), ja että se on tämän vuoksi ryhtynyt toteuttamaan toimia tietoisuuden lisäämiseksi, matkailualan osaamisen parantamiseksi ja viime kädessä sellaisten matkailupalveluiden laadun parantamiseksi, jotka on tarkoitettu erityistarpeisille tai vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että 13. joulukuuta 2011 annetussa komission vastauksessa Euroopan parlamentin 27. syyskuuta 2011 antamaan päätöslauselmaan aiheesta ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (21) komissio pani merkille tarpeen huolehtia, että kaikkien saatavilla on saumaton esteettömien palveluiden ketju (liikenteen, majoituksen, ruokahuollon ja nähtävyyksiin tutustumisen alalla), ja että se on tämän vuoksi ryhtynyt toteuttamaan toimia tietoisuuden lisäämiseksi, matkailualan osaamisen parantamiseksi ja viime kädessä sellaisten matkailupalveluiden laadun parantamiseksi, jotka on tarkoitettu erityistarpeisille tai vammaisille henkilöille;

| AF. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden sekä toimintakyvyltään erilaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet liikenteen, liikkuvuuden ja matkailun alalla tarjoavat mahdollisuuksia innovoivaan liiketoimintaan liikenne- ja liikkuvuuspalvelujen tarjoajille, mikä voi johtaa kaikkia hyödyttäviin ratkaisuihin, kun palveluja tarjotaan sekä kaikille vammaisille henkilöille (kuten liikuntarajoitteiset, näkövammaiset, kuurot ja kuulovammaiset sekä autistiset ja kehitysvammaiset henkilöt ja henkilöt, joilla on heikentynyt psykososiaalinen toimintakyky) että kaikille muille palvelujen käyttäjille kaikkia palvelevan suunnittelun hengessä; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden sekä toimintakyvyltään erilaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet liikenteen, liikkuvuuden ja matkailun alalla tarjoavat mahdollisuuksia innovoivaan liiketoimintaan liikenne- ja liikkuvuuspalvelujen tarjoajille, mikä voi johtaa kaikkia hyödyttäviin ratkaisuihin, kun palveluja tarjotaan sekä kaikille vammaisille henkilöille (kuten liikuntarajoitteiset, näkövammaiset, kuurot ja kuulovammaiset sekä autistiset ja kehitysvammaiset henkilöt ja henkilöt, joilla on heikentynyt psykososiaalinen toimintakyky) että kaikille muille palvelujen käyttäjille kaikkia palvelevan suunnittelun hengessä;

Yleiset periaatteet ja velvoitteet

| 1. | palauttaa mieliin, että vammaisten henkilöiden täysimääräinen osallisuus ei ole vain oikeus ja asianomaisten henkilöiden ansaittu etu vaan se on eduksi koko yhteiskunnalle, joka voi hyötyä näiden henkilöiden arvosta ja erilaisista taidoista; |
| --- | --- |

1.

palauttaa mieliin, että vammaisten henkilöiden täysimääräinen osallisuus ei ole vain oikeus ja asianomaisten henkilöiden ansaittu etu vaan se on eduksi koko yhteiskunnalle, joka voi hyötyä näiden henkilöiden arvosta ja erilaisista taidoista;

| 2. | korostaa, että kaikilla vammaisilla henkilöillä on oikeus elää yhteiskunnassa, jossa heillä on heidän täysimääräisen osallisuutensa ja osallistumisensa varmistamiseksi samat mahdollisuudet kuin muillakin; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että kaikilla vammaisilla henkilöillä on oikeus elää yhteiskunnassa, jossa heillä on heidän täysimääräisen osallisuutensa ja osallistumisensa varmistamiseksi samat mahdollisuudet kuin muillakin;

| 3. | korostaa, että vammaisten henkilöiden osallisuus yhteiskunnassa maan sosioekonomisesta, poliittisesta tai kulttuurisesta tilanteesta riippumatta ei ole pelkästään kehityskysymys, vaan myös ihmisoikeuskysymys; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että vammaisten henkilöiden osallisuus yhteiskunnassa maan sosioekonomisesta, poliittisesta tai kulttuurisesta tilanteesta riippumatta ei ole pelkästään kehityskysymys, vaan myös ihmisoikeuskysymys;

| 4. | korostaa, että vammat yleistyvät väestön ikääntyessä; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että vammat yleistyvät väestön ikääntyessä;

| 5. | katsoo, että unionin olisi toimittava edelläkävijänä ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja niiden edistämisen alalla; suhtautuu myönteisesti siihen, että YK:n sopimuselin on ensimmäistä kertaa tarkastellut unionin kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden täyttymistä; katsoo, että vuonna 2015 julkaistut vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa EU:ssa koskevat vammaisyleissopimuksen komitean päätelmät ovat merkittävä osoitus unionin sitoutumisesta yhdenvertaisuuteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, ja toteaa, että niissä annetaan lainsäädäntö- ja politiikkatoimia koskevia ohjeita kaikilla unionin toimivaltaan kuuluvilla aloilla; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että unionin olisi toimittava edelläkävijänä ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja niiden edistämisen alalla; suhtautuu myönteisesti siihen, että YK:n sopimuselin on ensimmäistä kertaa tarkastellut unionin kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden täyttymistä; katsoo, että vuonna 2015 julkaistut vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa EU:ssa koskevat vammaisyleissopimuksen komitean päätelmät ovat merkittävä osoitus unionin sitoutumisesta yhdenvertaisuuteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, ja toteaa, että niissä annetaan lainsäädäntö- ja politiikkatoimia koskevia ohjeita kaikilla unionin toimivaltaan kuuluvilla aloilla;

| 6. | suhtautuu myönteisesti vammaisyleissopimuksen komitean päätelmiin ja suosituksiin ja painottaa, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on sisällytettävä vammaisten naisten ja tyttöjen näkökulma sukupuolten tasa-arvoa koskeviin politiikkatoimiinsa, ohjelmiinsa ja strategioihinsa sekä otettava huomioon sukupuolten tasa-arvo vammaisia henkilöitä koskevissa strategioissaan; vaatii lisäksi, että otetaan käyttöön mekanismit saavutetun edistyksen tarkastelemiseksi säännöllisesti; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti vammaisyleissopimuksen komitean päätelmiin ja suosituksiin ja painottaa, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on sisällytettävä vammaisten naisten ja tyttöjen näkökulma sukupuolten tasa-arvoa koskeviin politiikkatoimiinsa, ohjelmiinsa ja strategioihinsa sekä otettava huomioon sukupuolten tasa-arvo vammaisia henkilöitä koskevissa strategioissaan; vaatii lisäksi, että otetaan käyttöön mekanismit saavutetun edistyksen tarkastelemiseksi säännöllisesti;

| 7. | kehottaa parlamenttia, neuvostoa ja komissiota panemaan täysimääräisesti täytäntöön vammaisyleissopimuksen komitean suositukset ja varmistamaan, että vammaisyleissopimus otetaan huomioon kaikessa tulevassa lainsäädännössä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa parlamenttia, neuvostoa ja komissiota panemaan täysimääräisesti täytäntöön vammaisyleissopimuksen komitean suositukset ja varmistamaan, että vammaisyleissopimus otetaan huomioon kaikessa tulevassa lainsäädännössä;

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kohdentamaan tarvittavat resurssit vammaisyleissopimuksen ja valinnaisen pöytäkirjan mukaisten velvoitteiden täyttämiseen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kohdentamaan tarvittavat resurssit vammaisyleissopimuksen ja valinnaisen pöytäkirjan mukaisten velvoitteiden täyttämiseen;

| 9. | pitää erittäin valitettavana, ettei unioni kuullut riittävästi virallisesti vammaisjärjestöjä valmistellessaan vuonna 2015 järjestettyä vammaisyleissopimuksen komitean uudelleentarkasteluprosessia ja laatiessaan edistymisraporttiaan; edellyttää, että vammaisjärjestöt osallistuvat aktiivisesti yleissopimuksen komitean kokouksiin riippumattomana osapuolena ja että ne osallistuvat myös tulevia uudelleentarkasteluja käsitteleviin unionin virallisiin valtuuskuntiin; |
| --- | --- |

9.

pitää erittäin valitettavana, ettei unioni kuullut riittävästi virallisesti vammaisjärjestöjä valmistellessaan vuonna 2015 järjestettyä vammaisyleissopimuksen komitean uudelleentarkasteluprosessia ja laatiessaan edistymisraporttiaan; edellyttää, että vammaisjärjestöt osallistuvat aktiivisesti yleissopimuksen komitean kokouksiin riippumattomana osapuolena ja että ne osallistuvat myös tulevia uudelleentarkasteluja käsitteleviin unionin virallisiin valtuuskuntiin;

| 10. | kehottaa komissiota konsolidoimaan ja antamaan ehdotuksen, joka koskee unionin ja vammaisjärjestöjen aitoa jäsenneltyä vuoropuhelua, mukaan lukien riittävä rahoitus, jolla varmistetaan vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen täysipainoinen ja yhdenvertainen osallistuminen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota konsolidoimaan ja antamaan ehdotuksen, joka koskee unionin ja vammaisjärjestöjen aitoa jäsenneltyä vuoropuhelua, mukaan lukien riittävä rahoitus, jolla varmistetaan vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen täysipainoinen ja yhdenvertainen osallistuminen;

| 11. | pitää erityisen tärkeänä järjestelmällistä ja tiivistä kuulemista vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen, päätöksentekijöiden, elinkeinoelämän ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välillä kaikista uusista aloitteista ja kaikkien koulutukseen, kulttuuriin, urheiluun ja nuorisoon liittyvien toimien täytäntöönpanosta, seurannasta ja arvioinnista; |
| --- | --- |

11.

pitää erityisen tärkeänä järjestelmällistä ja tiivistä kuulemista vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen, päätöksentekijöiden, elinkeinoelämän ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välillä kaikista uusista aloitteista ja kaikkien koulutukseen, kulttuuriin, urheiluun ja nuorisoon liittyvien toimien täytäntöönpanosta, seurannasta ja arvioinnista;

| 12. | kehottaa vahvistamaan nykyisten tasa-arvoelinten toimintaa vammaisyleissopimuksen valtavirtaistamisen, edistämisen ja seurannan tukemisessa; muistuttaa unionia ja jäsenvaltioita vaatimuksesta toimia mielekkäästi yhdessä kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti vammaisten henkilöiden järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa vahvistamaan nykyisten tasa-arvoelinten toimintaa vammaisyleissopimuksen valtavirtaistamisen, edistämisen ja seurannan tukemisessa; muistuttaa unionia ja jäsenvaltioita vaatimuksesta toimia mielekkäästi yhdessä kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti vammaisten henkilöiden järjestöjen kanssa;

| 13. | kehottaa unionia ratifioimaan vammaisyleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan; |
| --- | --- |

13.

kehottaa unionia ratifioimaan vammaisyleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan;

| 14. | kehottaa tarkastelemaan ja arvioimaan kattavasti ja monialaisesti unionin nykyistä ja tulevaa lainsäädäntöä ja rahoitusohjelmia, mukaan lukien tulevat ohjelmakaudet, jotta niistä tehdään täysin vammaisyleissopimuksen mukaisia, ottamalla vammaisia edustavat järjestöt ja yleissopimuksen EU-kehyksen jäsenet rakentavasti mukaan tähän työhön, mukaan lukien vammaisnäkökulman sisällyttäminen kaikkiin lainsäädäntötoimiin ja strategioihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet vammaisnäkökulman sisällyttämiseksi kaikkeen lainsäädäntöön ja toimintapolitiikkaan ja kaikkiin strategioihin; |
| --- | --- |

14.

kehottaa tarkastelemaan ja arvioimaan kattavasti ja monialaisesti unionin nykyistä ja tulevaa lainsäädäntöä ja rahoitusohjelmia, mukaan lukien tulevat ohjelmakaudet, jotta niistä tehdään täysin vammaisyleissopimuksen mukaisia, ottamalla vammaisia edustavat järjestöt ja yleissopimuksen EU-kehyksen jäsenet rakentavasti mukaan tähän työhön, mukaan lukien vammaisnäkökulman sisällyttäminen kaikkiin lainsäädäntötoimiin ja strategioihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet vammaisnäkökulman sisällyttämiseksi kaikkeen lainsäädäntöön ja toimintapolitiikkaan ja kaikkiin strategioihin;

| 15. | kehottaa sisällyttämään vammaisten henkilöiden oikeudet EU:n yleiseen sosioekonomiseen toimintaohjelmaan, erityisesti Eurooppa 2020 -strategiaan ja talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon; suosittaa vammaissopimuksen hyväksymistä, jotta varmistetaan vammaisten henkilöiden oikeuksien ottaminen huomioon unionin aloitteissa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa sisällyttämään vammaisten henkilöiden oikeudet EU:n yleiseen sosioekonomiseen toimintaohjelmaan, erityisesti Eurooppa 2020 -strategiaan ja talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon; suosittaa vammaissopimuksen hyväksymistä, jotta varmistetaan vammaisten henkilöiden oikeuksien ottaminen huomioon unionin aloitteissa;

| 16. | kehottaa komissiota keskittymään eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä jäsenvaltioiden sosiaalista tilannetta koskevissa arvioinneissa (maaraportit ja maakohtaiset suositukset) myös vammaisten henkilöiden tilanteen seuraamiseen osana unionin yhteistä sitoutumista esteettömän Euroopan kehittämiseen; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota keskittymään eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä jäsenvaltioiden sosiaalista tilannetta koskevissa arvioinneissa (maaraportit ja maakohtaiset suositukset) myös vammaisten henkilöiden tilanteen seuraamiseen osana unionin yhteistä sitoutumista esteettömän Euroopan kehittämiseen;

| 17. | katsoo, että unionin toimielinten, erityisesti parlamentin, neuvoston ja komission, olisi pyrittävä varmistamaan, että ihmisoikeuskysymykset otetaan huomioon kaikessa nykyisessä ja tulevassa lainsäädännössä ja niissä noudatetaan täysin vammaisyleissopimusta; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että unionin toimielinten, erityisesti parlamentin, neuvoston ja komission, olisi pyrittävä varmistamaan, että ihmisoikeuskysymykset otetaan huomioon kaikessa nykyisessä ja tulevassa lainsäädännössä ja niissä noudatetaan täysin vammaisyleissopimusta;

| 18. | pyytää komissiota toimittamaan lainsäädäntöä koskevan luettelon ja ehdottamaan toimivaltaa koskevan ilmoituksen päivittämistä päätelmien valossa; katsoo, että sitä olisi päivitettävä säännöllisesti siten, että vammaisjärjestöt ja Euroopan parlamentti ovat siinä virallisesti mukana; |
| --- | --- |

18.

pyytää komissiota toimittamaan lainsäädäntöä koskevan luettelon ja ehdottamaan toimivaltaa koskevan ilmoituksen päivittämistä päätelmien valossa; katsoo, että sitä olisi päivitettävä säännöllisesti siten, että vammaisjärjestöt ja Euroopan parlamentti ovat siinä virallisesti mukana;

| 19. | kehottaa komissiota harkitsemaan, onko syytä kehittää unionin järjestelmä, jolla taataan vammaisten henkilöiden oikeuksien tehokas toteutuminen ja edistetään heidän itsemääräämisoikeuttaan, esteettömyyttä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja itsenäistä elämää sekä syrjinnän kaikkien muotojen poistamista; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota harkitsemaan, onko syytä kehittää unionin järjestelmä, jolla taataan vammaisten henkilöiden oikeuksien tehokas toteutuminen ja edistetään heidän itsemääräämisoikeuttaan, esteettömyyttä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja itsenäistä elämää sekä syrjinnän kaikkien muotojen poistamista;

| 20. | jakaa vammaisyleissopimuksen komitean ilmaiseman huolen siitä, että Euroopan unionilla ei ole selkeää strategiaa vammaisyleissopimuksen täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

20.

jakaa vammaisyleissopimuksen komitean ilmaiseman huolen siitä, että Euroopan unionilla ei ole selkeää strategiaa vammaisyleissopimuksen täytäntöön panemiseksi;

| 21. | kehottaa toimielimiä esimerkilliseen toimintaan yhteiskuntaan integroimista koskevassa politiikassa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa toimielimiä esimerkilliseen toimintaan yhteiskuntaan integroimista koskevassa politiikassa;

| 22. | kehottaa komissiota hyödyntämään Euroopan vammaisstrategian tarkistamista, jotta voidaan kehittää vammaisyleissopimusta koskeva molemmat sukupuolet huomioon ottava ja kattava unionin strategia, johon kuuluu ulkoisen toiminnan sitoumuksia ja selkeä soveltamisaikataulu sekä asiaan liittyvät ja tarkat viitearvot ja indikaattorit; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota hyödyntämään Euroopan vammaisstrategian tarkistamista, jotta voidaan kehittää vammaisyleissopimusta koskeva molemmat sukupuolet huomioon ottava ja kattava unionin strategia, johon kuuluu ulkoisen toiminnan sitoumuksia ja selkeä soveltamisaikataulu sekä asiaan liittyvät ja tarkat viitearvot ja indikaattorit;

| 23. | pitää valitettavana, että vammaiset henkilöt kärsivät edelleen syrjinnästä ja syrjäytymisestä; kehottaa lisäksi komissiota maksimoimaan synergian unionin vammaisstrategian 2010–2020 sekä kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ja lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen välillä, jotta voidaan varmistaa, että tunnustetuista oikeuksista voidaan konkreettisesti nauttia ja että ne voivat aidosti toteutua, muun muassa yhdenmukaistamalla lainsäädäntöpuitteita ja panemalla ne täytäntöön sekä toteuttamalla kulttuurillisia ja poliittisia toimia; |
| --- | --- |

23.

pitää valitettavana, että vammaiset henkilöt kärsivät edelleen syrjinnästä ja syrjäytymisestä; kehottaa lisäksi komissiota maksimoimaan synergian unionin vammaisstrategian 2010–2020 sekä kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ja lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen välillä, jotta voidaan varmistaa, että tunnustetuista oikeuksista voidaan konkreettisesti nauttia ja että ne voivat aidosti toteutua, muun muassa yhdenmukaistamalla lainsäädäntöpuitteita ja panemalla ne täytäntöön sekä toteuttamalla kulttuurillisia ja poliittisia toimia;

| 24. | kehottaa komissiota selventämään vammaisuuden laajaa määritelmää unionin tasolla; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota selventämään vammaisuuden laajaa määritelmää unionin tasolla;

| 25. | kehottaa komissiota tarkistamaan julkisiin hankintoihin liittyvien sosiaalisten näkökohtien opasta siten, että siinä korostetaan sekä yhteiskunnallisia velvoitteita investoida vammaisten henkilöiden laadukkaisiin tukipalveluihin että tästä syntyviä mahdollisuuksia ja etuja; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota tarkistamaan julkisiin hankintoihin liittyvien sosiaalisten näkökohtien opasta siten, että siinä korostetaan sekä yhteiskunnallisia velvoitteita investoida vammaisten henkilöiden laadukkaisiin tukipalveluihin että tästä syntyviä mahdollisuuksia ja etuja;

| 26. | kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen vaikutustenarviointia koskevia ohjeita ja muuttamaan niitä sisällyttämällä niihin kattavamman luettelon seikoista, joiden avulla voidaan paremmin arvioida vammaisyleissopimuksen noudattamista; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen vaikutustenarviointia koskevia ohjeita ja muuttamaan niitä sisällyttämällä niihin kattavamman luettelon seikoista, joiden avulla voidaan paremmin arvioida vammaisyleissopimuksen noudattamista;

Erityisoikeudet

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ehkäisemään uhriksi joutumista ja toteuttamaan toimia kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi, vammaisuuteen perustuva moninkertainen, kanssakäymiseen liittyvä ja moniperusteinen syrjintä mukaan luettuna, ottaen erityisesti huomioon vammaiset naiset ja lapset, iäkkäät henkilöt ja monimuotoisen avun tarpeessa olevat henkilöt, mukaan lukien henkilöt, joilla on kehitysvamma tai psykososiaalisia toimintarajoitteita, sekä henkilöt, joiden vamma muuttuu ajan myötä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ehkäisemään uhriksi joutumista ja toteuttamaan toimia kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi, vammaisuuteen perustuva moninkertainen, kanssakäymiseen liittyvä ja moniperusteinen syrjintä mukaan luettuna, ottaen erityisesti huomioon vammaiset naiset ja lapset, iäkkäät henkilöt ja monimuotoisen avun tarpeessa olevat henkilöt, mukaan lukien henkilöt, joilla on kehitysvamma tai psykososiaalisia toimintarajoitteita, sekä henkilöt, joiden vamma muuttuu ajan myötä;

| 28. | pitää valitettavana, ettei neuvosto ole vieläkään hyväksynyt vuonna 2008 annettua ehdotusta direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; kehottaa jälleen neuvostoa hyväksymään ehdotuksen niin pian kuin mahdollista; |
| --- | --- |

28.

pitää valitettavana, ettei neuvosto ole vieläkään hyväksynyt vuonna 2008 annettua ehdotusta direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; kehottaa jälleen neuvostoa hyväksymään ehdotuksen niin pian kuin mahdollista;

| 29. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan vammaisten naisten ja lasten oikeudet sisällyttäen ne myös seuraavaan lapsen oikeuksia koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan sekä varmistamaan, että poikia ja tyttöjä ja heitä edustavia organisaatioita kuullaan kaikista heitä koskevista asioista ja sen yhteydessä heille tarjotaan heidän vammansa ja ikänsä edellyttämää apua; |
| --- | --- |

29.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan vammaisten naisten ja lasten oikeudet sisällyttäen ne myös seuraavaan lapsen oikeuksia koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan sekä varmistamaan, että poikia ja tyttöjä ja heitä edustavia organisaatioita kuullaan kaikista heitä koskevista asioista ja sen yhteydessä heille tarjotaan heidän vammansa ja ikänsä edellyttämää apua;

| 30. | korostaa, että jos halutaan suojella vammaisten lasten oikeuksia, heidän perheilleen on taattava asianmukainen tuki vahvistamalla ja kehittämällä unionissa saatavilla olevia lainsäädäntövälineitä, kuten pidemmän vanhempainloman myöntämistä vammaisten lasten vanhemmille koskeva säädös; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että jos halutaan suojella vammaisten lasten oikeuksia, heidän perheilleen on taattava asianmukainen tuki vahvistamalla ja kehittämällä unionissa saatavilla olevia lainsäädäntövälineitä, kuten pidemmän vanhempainloman myöntämistä vammaisten lasten vanhemmille koskeva säädös;

| 31. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikilla vammaisilla henkilöillä on oikeus kaikille unionin kansalaisille kuuluvaan vapaaseen liikkumiseen myös sisällyttämällä nykyiseen ja tulevaan lainsäädäntöön takeet yhdenvertaisista mahdollisuuksista, perusoikeuksista ja tasapuolisista mahdollisuuksista saada palveluja ja päästä työmarkkinoille sekä yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteen mukaisesti samat oikeudet ja velvollisuudet sosiaaliturvan saannissa kuin asianomaisen jäsenvaltion kansalaisilla; kehottaa lisäksi yhdenvertaista kohtelua työssä ajatellen jäsenvaltioita noudattamaan täysimääräisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa uudelleenlaadittua direktiiviä (2006/54/EY); |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikilla vammaisilla henkilöillä on oikeus kaikille unionin kansalaisille kuuluvaan vapaaseen liikkumiseen myös sisällyttämällä nykyiseen ja tulevaan lainsäädäntöön takeet yhdenvertaisista mahdollisuuksista, perusoikeuksista ja tasapuolisista mahdollisuuksista saada palveluja ja päästä työmarkkinoille sekä yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteen mukaisesti samat oikeudet ja velvollisuudet sosiaaliturvan saannissa kuin asianomaisen jäsenvaltion kansalaisilla; kehottaa lisäksi yhdenvertaista kohtelua työssä ajatellen jäsenvaltioita noudattamaan täysimääräisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa uudelleenlaadittua direktiiviä (2006/54/EY);

| 32. | painottaa, että on tuettava vammaisia maahanmuuttajanaisia ja -tyttöjä, jotta he voivat kehittää taitoja, jotka antavat heille mahdollisuuden saada sopiva työpaikka; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että on tuettava vammaisia maahanmuuttajanaisia ja -tyttöjä, jotta he voivat kehittää taitoja, jotka antavat heille mahdollisuuden saada sopiva työpaikka;

| 33. | painottaa, että (henkilökohtainen tai julkinen) avustaminen on keino auttaa vammaisia henkilöitä, erityisesti naisia, elämään itsenäistä ja riippumatonta elämää ja että siksi olisi tuettava vammaisille naisille ja heidän perheilleen työpaikalla, koulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa sekä raskauden ja äitiyden aikana annettavaa apua; |
| --- | --- |

33.

painottaa, että (henkilökohtainen tai julkinen) avustaminen on keino auttaa vammaisia henkilöitä, erityisesti naisia, elämään itsenäistä ja riippumatonta elämää ja että siksi olisi tuettava vammaisille naisille ja heidän perheilleen työpaikalla, koulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa sekä raskauden ja äitiyden aikana annettavaa apua;

| 34. | toteaa, että on puututtava viipymättä vammaisiin naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan niin yksityisessä kuin laitosympäristössä, ja kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan tukipalveluita, jotka ovat kaikkien vammaisten naisten ja tyttöjen käytettävissä; kehottaa EU:ta liittymään naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen (Istanbulin yleissopimus) lisäaskeleena vammaisiin naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan torjumisessa; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että on puututtava viipymättä vammaisiin naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan niin yksityisessä kuin laitosympäristössä, ja kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan tukipalveluita, jotka ovat kaikkien vammaisten naisten ja tyttöjen käytettävissä; kehottaa EU:ta liittymään naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen (Istanbulin yleissopimus) lisäaskeleena vammaisiin naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan torjumisessa;

| 35. | muistuttaa, että on tärkeää pitää kiinni vammaisten henkilöiden perusoikeudesta osallistua vammaisuutta koskeviin toimintamenettelyihin ja päätöksentekoon kaikilla tasoilla, kuten vammaisyleissopimuksessa korostetaan; painottaa, että vammaisille naisille ja tytöille – moninkertaista syrjintää kokevat, marginalisoituneisiin yhteisöihin ja haavoittuviin ryhmiin kuuluvat naiset ja tytöt mukaan luettuina – on annettava mahdollisuus osallistua päätöksentekoon ja heitä on rohkaistava siihen, jotta voidaan varmistaa heidän etujensa ja oikeuksiensa esille tuominen, tukeminen ja suojelu ja näin myös varmistaa todellinen ruohonjuuritason sukupuolinäkökulma; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan asianmukaisesti mukautettuja palveluja ja järjestelyjä, joilla lisätään naisten aktiivista osallisuutta ja osallistumista, ja investoimaan apuvälineteknologiaan ja tietoyhteiskuntaan osallistumiseen; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että on tärkeää pitää kiinni vammaisten henkilöiden perusoikeudesta osallistua vammaisuutta koskeviin toimintamenettelyihin ja päätöksentekoon kaikilla tasoilla, kuten vammaisyleissopimuksessa korostetaan; painottaa, että vammaisille naisille ja tytöille – moninkertaista syrjintää kokevat, marginalisoituneisiin yhteisöihin ja haavoittuviin ryhmiin kuuluvat naiset ja tytöt mukaan luettuina – on annettava mahdollisuus osallistua päätöksentekoon ja heitä on rohkaistava siihen, jotta voidaan varmistaa heidän etujensa ja oikeuksiensa esille tuominen, tukeminen ja suojelu ja näin myös varmistaa todellinen ruohonjuuritason sukupuolinäkökulma; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan asianmukaisesti mukautettuja palveluja ja järjestelyjä, joilla lisätään naisten aktiivista osallisuutta ja osallistumista, ja investoimaan apuvälineteknologiaan ja tietoyhteiskuntaan osallistumiseen;

| 36. | kehottaa EU:n toimielimiä ryhtymään tehokkaisiin toimiin vammaisten naisten elinolojen parantamiseksi vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanosta EU:ssa tehtyä uudelleentarkastelua koskevien vammaisyleissopimuksen komitean suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

36.

kehottaa EU:n toimielimiä ryhtymään tehokkaisiin toimiin vammaisten naisten elinolojen parantamiseksi vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanosta EU:ssa tehtyä uudelleentarkastelua koskevien vammaisyleissopimuksen komitean suositusten mukaisesti;

| 37. | on huolestunut siitä, että vammaisten lasten kasvattaminen jää pääasiassa naisten vastuulle; |
| --- | --- |

37.

on huolestunut siitä, että vammaisten lasten kasvattaminen jää pääasiassa naisten vastuulle;

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita levittämään jatkossakin tietoa vammaisyleissopimuksesta sekä torjumaan ennakkoluuloja ja edistämään kaikkien vammaisten henkilöiden parempaa ymmärtämistä, niin että päätökset tehtäisiin heidän todellisten tarpeidensa pohjalta; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita levittämään jatkossakin tietoa vammaisyleissopimuksesta sekä torjumaan ennakkoluuloja ja edistämään kaikkien vammaisten henkilöiden parempaa ymmärtämistä, niin että päätökset tehtäisiin heidän todellisten tarpeidensa pohjalta;

| 39. | tukee aloitteita, joilla pyritään lisäämään yhteiskunnassa tietämystä vammaisten henkilöiden kohtaamista vaikeuksista ja parantamaan vammaisten henkilöiden tietoisuutta omista mahdollisuuksistaan ja panoksesta, jonka he pystyvät antamaan, esimerkiksi kouluissa toteutettavien erityisten koulutusohjelmien kautta; korostaa, että vammaisyleissopimuksen merkittävyys johtuu siitä, että sillä pyritään muuttamaan ihmisten kulttuurisidonnaisia asenteita, niin että nähdään, että vamman sijaan vammaista henkilöä haittaavat pikemminkin esteet sosiaalisessa ja taloudellisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

39.

tukee aloitteita, joilla pyritään lisäämään yhteiskunnassa tietämystä vammaisten henkilöiden kohtaamista vaikeuksista ja parantamaan vammaisten henkilöiden tietoisuutta omista mahdollisuuksistaan ja panoksesta, jonka he pystyvät antamaan, esimerkiksi kouluissa toteutettavien erityisten koulutusohjelmien kautta; korostaa, että vammaisyleissopimuksen merkittävyys johtuu siitä, että sillä pyritään muuttamaan ihmisten kulttuurisidonnaisia asenteita, niin että nähdään, että vamman sijaan vammaista henkilöä haittaavat pikemminkin esteet sosiaalisessa ja taloudellisessa ympäristössä;

| 40. | pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia laatimaan tiedotusstrategioita vammaisten oikeuksista, edistämään liikenne- ja matkailualan henkilökunnan koulutusta, jossa pyritään lisäämään tietoisuutta vammaisuudesta ja vammaisten tasavertaisista mahdollisuuksista, sekä kannustamaan vammaisalalla toimivia eurooppalaisia järjestöjä ja liikenteestä vastaavia julkisia ja yksityisiä elimiä tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä keskenään; kehottaa huolehtimaan, että myös koulutusmateriaali on saatavilla esteettömässä muodossa; |
| --- | --- |

40.

pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia laatimaan tiedotusstrategioita vammaisten oikeuksista, edistämään liikenne- ja matkailualan henkilökunnan koulutusta, jossa pyritään lisäämään tietoisuutta vammaisuudesta ja vammaisten tasavertaisista mahdollisuuksista, sekä kannustamaan vammaisalalla toimivia eurooppalaisia järjestöjä ja liikenteestä vastaavia julkisia ja yksityisiä elimiä tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä keskenään; kehottaa huolehtimaan, että myös koulutusmateriaali on saatavilla esteettömässä muodossa;

| 41. | korostaa, että lentoyhtiöiden henkilöstölle on annettava perusteellista koulutusta. jotta lentoyhtiöt voivat palvella vammaisia henkilöitä asianmukaisesti; painottaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä sen varmistamiseen, että henkilöstö osaa käsitellä pyörätuoleja niitä vahingoittamatta; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että lentoyhtiöiden henkilöstölle on annettava perusteellista koulutusta. jotta lentoyhtiöt voivat palvella vammaisia henkilöitä asianmukaisesti; painottaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä sen varmistamiseen, että henkilöstö osaa käsitellä pyörätuoleja niitä vahingoittamatta;

| 42. | panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen esteettömyyttä koskevaksi unionin säädökseksi (22) ja on sitoutunut hyväksymään sen ripeästi, jotta varmistetaan tavaroiden ja palvelujen esteetön saanti, myös pääsy rakennuksiin, joissa kyseisiä palveluja tarjotaan, sekä tehokkaat ja esteettömät kansalliset täytäntöönpano- ja valitusmekanismit; palauttaa mieliin, että tarvitaan esteettömyyttä koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa ja toimenpiteitä, joilla taataan, että henkilöillä, joilla on minkä tahansa tyyppinen vamma, on tämä oikeus vammaisyleissopimuksen 9 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

42.

panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen esteettömyyttä koskevaksi unionin säädökseksi (22) ja on sitoutunut hyväksymään sen ripeästi, jotta varmistetaan tavaroiden ja palvelujen esteetön saanti, myös pääsy rakennuksiin, joissa kyseisiä palveluja tarjotaan, sekä tehokkaat ja esteettömät kansalliset täytäntöönpano- ja valitusmekanismit; palauttaa mieliin, että tarvitaan esteettömyyttä koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa ja toimenpiteitä, joilla taataan, että henkilöillä, joilla on minkä tahansa tyyppinen vamma, on tämä oikeus vammaisyleissopimuksen 9 artiklan mukaisesti;

| 43. | korostaa, että esteettömyyttä koskeva unionin säädös on hyväksyttävä, sillä se helpottaisi puuttumista kaikkiin liikuntarajoitteisten henkilöiden liikenteen, liikkuvuuden ja matkailun alalla kohtaamiin esteettömyysongelmiin ja sen avulla voitaisiin varmistaa, että vammaiset henkilöt voivat käyttää esteettömästi lento-, linja-auto-, rautatie- ja vesiliikenteen matkustajapalveluja, mukaan lukien erityisesti vaihdot ja kaikkien julkisen joukkoliikenteen metro- ja junayhteyksien matalalattiavaunut sekä matkustajaliikennepalveluiden tarjoamiseen tarkoitetut verkkosivustot, mobiilipalvelut, älykkäät lipunmyyntijärjestelmät, reaaliaikainen tiedotus, itsepalvelupäätteet, lippuautomaatit sekä lähtöselvitysautomaatit; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että esteettömyyttä koskeva unionin säädös on hyväksyttävä, sillä se helpottaisi puuttumista kaikkiin liikuntarajoitteisten henkilöiden liikenteen, liikkuvuuden ja matkailun alalla kohtaamiin esteettömyysongelmiin ja sen avulla voitaisiin varmistaa, että vammaiset henkilöt voivat käyttää esteettömästi lento-, linja-auto-, rautatie- ja vesiliikenteen matkustajapalveluja, mukaan lukien erityisesti vaihdot ja kaikkien julkisen joukkoliikenteen metro- ja junayhteyksien matalalattiavaunut sekä matkustajaliikennepalveluiden tarjoamiseen tarkoitetut verkkosivustot, mobiilipalvelut, älykkäät lipunmyyntijärjestelmät, reaaliaikainen tiedotus, itsepalvelupäätteet, lippuautomaatit sekä lähtöselvitysautomaatit;

| 44. | toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset hyötyvät yhdenmukaisten unionin tason vaatimusten noudattamisesta, kun niiden ei tarvitse mukautua erilaisiin kansallisiin sääntöihin; pitää kuitenkin valitettavana, että ehdotus esteettömyyttä koskevaksi unionin säädökseksi ei kata luonteeltaan rajatylittäviä matkailualan tuotteita ja matkailupalveluja; korostaa, että unionin tasolla ei ole toteutettu mitään sellaisia matkailupalveluja koskevia lisätoimenpiteitä, joilla majoitusluokituksia voitaisiin asteittain yhdenmukaistaa esteettömyyskriteerit huomioon ottaen; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset hyötyvät yhdenmukaisten unionin tason vaatimusten noudattamisesta, kun niiden ei tarvitse mukautua erilaisiin kansallisiin sääntöihin; pitää kuitenkin valitettavana, että ehdotus esteettömyyttä koskevaksi unionin säädökseksi ei kata luonteeltaan rajatylittäviä matkailualan tuotteita ja matkailupalveluja; korostaa, että unionin tasolla ei ole toteutettu mitään sellaisia matkailupalveluja koskevia lisätoimenpiteitä, joilla majoitusluokituksia voitaisiin asteittain yhdenmukaistaa esteettömyyskriteerit huomioon ottaen;

| 45. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ponnekkaammin tutkimusta ja kehittämistä, joka liittyy erityisesti uusien ja innovatiivisten teknologioiden esteettömyyteen vammaisten henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ponnekkaammin tutkimusta ja kehittämistä, joka liittyy erityisesti uusien ja innovatiivisten teknologioiden esteettömyyteen vammaisten henkilöiden kannalta;

| 46. | kehottaa komissiota ottamaan tulevia säädösehdotuksia asiaan liittyvillä aloilla, kuten Euroopan digitaalistrategian puitteissa, laatiessaan asianmukaisesti huomioon sen, että fyysisen ympäristön esteettömyys on yhtä tärkeää kuin tieto- ja viestintätekniikan esteettömyys; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota ottamaan tulevia säädösehdotuksia asiaan liittyvillä aloilla, kuten Euroopan digitaalistrategian puitteissa, laatiessaan asianmukaisesti huomioon sen, että fyysisen ympäristön esteettömyys on yhtä tärkeää kuin tieto- ja viestintätekniikan esteettömyys;

| 47. | kannustaa jäsenvaltioita esteettömyyden periaatetta sovellettaessa varmistamaan, että nykyisissä ja uusissa rakennushankkeissa, työpaikoilla ja erityisesti julkisissa rakennuksissa, kuten julkisista varoista rahoitetuissa koulurakennuksissa, toteutuu kaikkia palveleva suunnittelu; |
| --- | --- |

47.

kannustaa jäsenvaltioita esteettömyyden periaatetta sovellettaessa varmistamaan, että nykyisissä ja uusissa rakennushankkeissa, työpaikoilla ja erityisesti julkisissa rakennuksissa, kuten julkisista varoista rahoitetuissa koulurakennuksissa, toteutuu kaikkia palveleva suunnittelu;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään parlamentin kanssa yhteistyötä, jotta julkisen sektorin elinten verkkosivustojen esteettömyydestä saadaan aikaan selkeä ja vaikuttava direktiivi, joka on ehdotetun esteettömyyttä koskevan unionin säädöksen ja vammaisyleissopimuksen mukaisesti laaja-alainen ja jonka täytäntöönpanomekanismi on vankka; katsoo, että näin voidaan varmistaa, että 80 miljoonaa vammaista ja 150 miljoonaa iäkästä henkilöä unionissa voivat käyttää yhdenvertaisin edellytyksin verkkosivustoja ja sähköisiä julkisia palveluja; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään parlamentin kanssa yhteistyötä, jotta julkisen sektorin elinten verkkosivustojen esteettömyydestä saadaan aikaan selkeä ja vaikuttava direktiivi, joka on ehdotetun esteettömyyttä koskevan unionin säädöksen ja vammaisyleissopimuksen mukaisesti laaja-alainen ja jonka täytäntöönpanomekanismi on vankka; katsoo, että näin voidaan varmistaa, että 80 miljoonaa vammaista ja 150 miljoonaa iäkästä henkilöä unionissa voivat käyttää yhdenvertaisin edellytyksin verkkosivustoja ja sähköisiä julkisia palveluja;

| 49. | kehottaa komissiota varmistamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että unionin yhteinen hätänumero 112 on täysin esteettömästi käytettävissä ja luotettava; katsoo, että siinä olisi käytettävä sekä kansallisesti että verkkovierailuissa uusinta teknologiaa, joka soveltuu erityisesti kuuroille ja kuulovammaisille kansalaisille, jotta vältetään turhia kuolemantapauksia ja loukkaantumisia; korostaa, että kansallisella tasolla tarvitaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistetaan muun muassa kaikkia jäsenvaltioita koskeva yhteensopivuus, johon kuuluu kansallisten hätäkeskusten esteettömyys; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota varmistamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että unionin yhteinen hätänumero 112 on täysin esteettömästi käytettävissä ja luotettava; katsoo, että siinä olisi käytettävä sekä kansallisesti että verkkovierailuissa uusinta teknologiaa, joka soveltuu erityisesti kuuroille ja kuulovammaisille kansalaisille, jotta vältetään turhia kuolemantapauksia ja loukkaantumisia; korostaa, että kansallisella tasolla tarvitaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistetaan muun muassa kaikkia jäsenvaltioita koskeva yhteensopivuus, johon kuuluu kansallisten hätäkeskusten esteettömyys;

| 50. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaiset henkilöt ja heidän avustajansa voivat käyttää täysin esteettömästi sähköisiä terveyspalveluja, mobiiliterveyspalveluja sekä niihin liittyviä sovelluksia ja laitteita samoin kuin 112-hätänumeroa, jonka on oltava helposti käytettävissä kaikkialla Euroopassa, ja kehittynyttä mobiilipaikannusjärjestelmää ja hyödyntää etälääketieteen mahdollisuuksia saatavuuden ja hoidon parantamiseksi tässä suhteessa; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaiset henkilöt ja heidän avustajansa voivat käyttää täysin esteettömästi sähköisiä terveyspalveluja, mobiiliterveyspalveluja sekä niihin liittyviä sovelluksia ja laitteita samoin kuin 112-hätänumeroa, jonka on oltava helposti käytettävissä kaikkialla Euroopassa, ja kehittynyttä mobiilipaikannusjärjestelmää ja hyödyntää etälääketieteen mahdollisuuksia saatavuuden ja hoidon parantamiseksi tässä suhteessa;

| 51. | korostaa, että humanitaarisissa yhteyksissä on lisättävä vammaisia henkilöitä ja erityisesti vammaisia lapsia koskevaa tukea ja erityismääräyksiä, ja kehottaa komissiota tekemään selkoa investoinneista ja rahoituksesta, jotka liittyvät vammaisten henkilöiden tukemiseen hätätilanteissa, ja myös erittelemään tiedot sukupuolen ja iän mukaan; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että humanitaarisissa yhteyksissä on lisättävä vammaisia henkilöitä ja erityisesti vammaisia lapsia koskevaa tukea ja erityismääräyksiä, ja kehottaa komissiota tekemään selkoa investoinneista ja rahoituksesta, jotka liittyvät vammaisten henkilöiden tukemiseen hätätilanteissa, ja myös erittelemään tiedot sukupuolen ja iän mukaan;

| 52. | korostaa, että jatkuvat konfliktit ja luonnonkatastrofit lisäävät myös osaltaan vammaisten henkilöiden määrää; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että jatkuvat konfliktit ja luonnonkatastrofit lisäävät myös osaltaan vammaisten henkilöiden määrää;

| 53. | kannattaa yleissopimuksen komitean asiantuntijoiden suosituksia, joiden mukaan unionin on oltava esteettömämpi ja osallistavampi voidakseen soveltaa vammaisuuteen riski- ja hätätilanteissa ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, myös soveltamalla katastrofiriskien vähentämistä koskevaa Sendain kehystä 2015–2030; kehottaa painokkaasti sisällyttämään vammaisten henkilöiden ihmisoikeudet unionin muuttoliike- ja pakolaispolitiikkaan, koska heihin kohdistuu kaksinkertaista syrjintää; korostaa, että kyseisillä toimenpiteillä olisi reagoitava asianmukaisesti vammaisten henkilöiden erityistarpeisiin ja otettava huomioon vaatimus tarpeisiin perustuvasta kohtuullisesta mukauttamisesta; kannustaa lisäksi siihen, että vammaisten henkilöiden tarpeet sisällytetään jäsenvaltioiden ja unionin toteuttamiin humanitaarisiin toimiin; |
| --- | --- |

53.

kannattaa yleissopimuksen komitean asiantuntijoiden suosituksia, joiden mukaan unionin on oltava esteettömämpi ja osallistavampi voidakseen soveltaa vammaisuuteen riski- ja hätätilanteissa ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, myös soveltamalla katastrofiriskien vähentämistä koskevaa Sendain kehystä 2015–2030; kehottaa painokkaasti sisällyttämään vammaisten henkilöiden ihmisoikeudet unionin muuttoliike- ja pakolaispolitiikkaan, koska heihin kohdistuu kaksinkertaista syrjintää; korostaa, että kyseisillä toimenpiteillä olisi reagoitava asianmukaisesti vammaisten henkilöiden erityistarpeisiin ja otettava huomioon vaatimus tarpeisiin perustuvasta kohtuullisesta mukauttamisesta; kannustaa lisäksi siihen, että vammaisten henkilöiden tarpeet sisällytetään jäsenvaltioiden ja unionin toteuttamiin humanitaarisiin toimiin;

| 54. | kehottaa unionia näyttämään esimerkkiä vammaisten henkilöiden oikeuksien edistämisessä Sendain kehyksen ja vuoden 2030 kestävän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa kumppanimaidensa ja alueellisten järjestöjen kanssa sekä maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

54.

kehottaa unionia näyttämään esimerkkiä vammaisten henkilöiden oikeuksien edistämisessä Sendain kehyksen ja vuoden 2030 kestävän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa kumppanimaidensa ja alueellisten järjestöjen kanssa sekä maailmanlaajuisesti;

| 55. | kehottaa komissiota hyväksymään täytäntöönpanosuunnitelman helmikuussa 2015 annettujen, vammaisuuden huomioon ottavaa katastrofinhallintaa koskevien neuvoston päätelmien ja Sendain kehyksen mukaisesti; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota hyväksymään täytäntöönpanosuunnitelman helmikuussa 2015 annettujen, vammaisuuden huomioon ottavaa katastrofinhallintaa koskevien neuvoston päätelmien ja Sendain kehyksen mukaisesti;

| 56. | pitää tärkeinä neuvoston päätelmiä, jotka koskevat vammaisuuden huomioon ottavan katastrofihallinnan sisällyttämistä kaikkiin unionin pelastuspalvelumekanismin toimiin ja jäsenvaltioiden toimiin; edellyttää, että vammaisia henkilöitä ja hätätila- ja pelastuspalvelualan toimijoita valistetaan ja heille annetaan tietoja katastrofiriskin vähentämistä koskevista aloitteista ja että vammaisille henkilöille järjestetään psykologista apua katastrofeista toipumisen vaiheessa; |
| --- | --- |

56.

pitää tärkeinä neuvoston päätelmiä, jotka koskevat vammaisuuden huomioon ottavan katastrofihallinnan sisällyttämistä kaikkiin unionin pelastuspalvelumekanismin toimiin ja jäsenvaltioiden toimiin; edellyttää, että vammaisia henkilöitä ja hätätila- ja pelastuspalvelualan toimijoita valistetaan ja heille annetaan tietoja katastrofiriskin vähentämistä koskevista aloitteista ja että vammaisille henkilöille järjestetään psykologista apua katastrofeista toipumisen vaiheessa;

| 57. | painottaa, että hätätilanteiden jälkeisissä tilanteissa on tärkeää antaa erityistukea vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

57.

painottaa, että hätätilanteiden jälkeisissä tilanteissa on tärkeää antaa erityistukea vammaisille henkilöille;

| 58. | toteaa, että yhteiskunnan haavoittuvat jäsenet ovat entistäkin marginaalisemmassa asemassa, jos he ovat vammaisia, ja korostaa, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi tehostettava toimintaansa, jolla pyritään ulottamaan oikeudet ja palvelut kattavasti kaikille vammaisille henkilöille, mukaan lukien kansalaisuudettomat henkilöt, asunnottomat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat sekä vähemmistöihin kuuluvat henkilöt; korostaa, että unionin maahanmuutto- ja pakolaispolitiikoissa on otettava huomioon vammaiset henkilöt; |
| --- | --- |

58.

toteaa, että yhteiskunnan haavoittuvat jäsenet ovat entistäkin marginaalisemmassa asemassa, jos he ovat vammaisia, ja korostaa, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi tehostettava toimintaansa, jolla pyritään ulottamaan oikeudet ja palvelut kattavasti kaikille vammaisille henkilöille, mukaan lukien kansalaisuudettomat henkilöt, asunnottomat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat sekä vähemmistöihin kuuluvat henkilöt; korostaa, että unionin maahanmuutto- ja pakolaispolitiikoissa on otettava huomioon vammaiset henkilöt;

| 59. | pyytää komissiota ja neuvostoa huolehtimaan vammaisyleissopimuksen 11 artiklan mukaisesti vammaisten henkilöiden erityishoidosta, kun ne laativat ehdotuksia pakolaiskysymyksen ratkaisemiseksi taikka asiaa koskevaa rahoitusta tai muita tukitoimia varten; |
| --- | --- |

59.

pyytää komissiota ja neuvostoa huolehtimaan vammaisyleissopimuksen 11 artiklan mukaisesti vammaisten henkilöiden erityishoidosta, kun ne laativat ehdotuksia pakolaiskysymyksen ratkaisemiseksi taikka asiaa koskevaa rahoitusta tai muita tukitoimia varten;

| 60. | korostaa, että unionin olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kaikki vammaiset henkilöt, joilta on poistettu oikeustoimikelpoisuus, voivat harjoittaa kaikkia unionin perussopimuksiin ja lainsäädäntöön kirjattuja oikeuksiaan, kuten oikeussuojan sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuutta koskevaa oikeuttaan, mukaan lukien pankki-, työllisyys- ja terveydenhuoltopalvelut, sekä äänioikeutta ja kuluttajanoikeuksia; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että unionin olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kaikki vammaiset henkilöt, joilta on poistettu oikeustoimikelpoisuus, voivat harjoittaa kaikkia unionin perussopimuksiin ja lainsäädäntöön kirjattuja oikeuksiaan, kuten oikeussuojan sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuutta koskevaa oikeuttaan, mukaan lukien pankki-, työllisyys- ja terveydenhuoltopalvelut, sekä äänioikeutta ja kuluttajanoikeuksia;

| 61. | toteaa, että vammaisyleissopimus on osoittautunut myönteiseksi ja keskeiseksi välineeksi, jolla edistetään lainsäädännön uudistamista ja vaaditaan jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen, miten vammaiset henkilöt nähdään; pitää kuitenkin valitettavana, että vammaisilla henkilöillä riittää yhä haasteita strategisilla aloilla, kuten rikosoikeudessa ja poliittisessa osallistumisessa; pitää keskeisen tärkeänä kaikkien vammaisten henkilöiden kaikin puolin esteetöntä mahdollisuutta olla mukana poliittisessa järjestelmässä; katsoo, ettei esteettömyys ei saa rajoittua vain äänestämisen fyysiseen esteettömyyteen ja että siihen kuuluu myös monenlaisia aloitteita, joilla pyritään saamaan demokraattinen prosessi kaikkien ulottuville; katsoo, että siihen olisi sisällyttävä viittomakielellä, pistekirjoituksella tai helppolukuisena tekstinä esitetty vaalimateriaali, tarvittavan avun antaminen vammaisille henkilöille äänestyksen aikana, posti-, ja valtakirjaäänestyksen edistäminen mahdollisuuksien mukaan ja esteiden poistaminen ehdokkaiksi haluavien vammaisten kansalaisten tieltä sekä puuttuminen oikeustoimikelpoisuutta koskeviin nykyisiin sääntöihin ja niiden vaikutuksiin yksilöiden mahdollisuuksiin osallistua täysipainoisesti demokraattiseen prosessiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että seuraavien säädösten säännökset pannaan asianmukaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön erityisesti vammaiset henkilöt huomioon ottaen: rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin 2012/29/EU 3 artiklan 2 kohta, direktiivit 2010/64/EU oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä ja 2012/13/EU tiedonsaantioikeudesta rikosoikeudellisissa menettelyissä sekä erityisesti direktiivi 2013/48/EU oikeudesta käyttää avustajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä sekä oikeudesta saada tieto vapaudenmenetyksestä ilmoitetuksi kolmannelle osapuolelle ja pitää vapaudenmenetyksen aikana yhteyttä kolmansiin henkilöihin ja konsuliviranomaisiin; |
| --- | --- |

61.

toteaa, että vammaisyleissopimus on osoittautunut myönteiseksi ja keskeiseksi välineeksi, jolla edistetään lainsäädännön uudistamista ja vaaditaan jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen, miten vammaiset henkilöt nähdään; pitää kuitenkin valitettavana, että vammaisilla henkilöillä riittää yhä haasteita strategisilla aloilla, kuten rikosoikeudessa ja poliittisessa osallistumisessa; pitää keskeisen tärkeänä kaikkien vammaisten henkilöiden kaikin puolin esteetöntä mahdollisuutta olla mukana poliittisessa järjestelmässä; katsoo, ettei esteettömyys ei saa rajoittua vain äänestämisen fyysiseen esteettömyyteen ja että siihen kuuluu myös monenlaisia aloitteita, joilla pyritään saamaan demokraattinen prosessi kaikkien ulottuville; katsoo, että siihen olisi sisällyttävä viittomakielellä, pistekirjoituksella tai helppolukuisena tekstinä esitetty vaalimateriaali, tarvittavan avun antaminen vammaisille henkilöille äänestyksen aikana, posti-, ja valtakirjaäänestyksen edistäminen mahdollisuuksien mukaan ja esteiden poistaminen ehdokkaiksi haluavien vammaisten kansalaisten tieltä sekä puuttuminen oikeustoimikelpoisuutta koskeviin nykyisiin sääntöihin ja niiden vaikutuksiin yksilöiden mahdollisuuksiin osallistua täysipainoisesti demokraattiseen prosessiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että seuraavien säädösten säännökset pannaan asianmukaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön erityisesti vammaiset henkilöt huomioon ottaen: rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin 2012/29/EU 3 artiklan 2 kohta, direktiivit 2010/64/EU oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä ja 2012/13/EU tiedonsaantioikeudesta rikosoikeudellisissa menettelyissä sekä erityisesti direktiivi 2013/48/EU oikeudesta käyttää avustajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä sekä oikeudesta saada tieto vapaudenmenetyksestä ilmoitetuksi kolmannelle osapuolelle ja pitää vapaudenmenetyksen aikana yhteyttä kolmansiin henkilöihin ja konsuliviranomaisiin;

| 62. | pitää erittäin valitettavana, että useat valtiot eivät edelleenkään myönnä älyllisesti kehitysvammaisten henkilöiden oikeustoimikelpoisuutta tai rajoittavat sitä tuomioistuinteitse; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan myönteisesti oikeustoimikelpoisuutta koskevassa kysymyksessä edistämällä pikemminkin tuettua osallistamista kuin automaattista poissulkemista; |
| --- | --- |

62.

pitää erittäin valitettavana, että useat valtiot eivät edelleenkään myönnä älyllisesti kehitysvammaisten henkilöiden oikeustoimikelpoisuutta tai rajoittavat sitä tuomioistuinteitse; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan myönteisesti oikeustoimikelpoisuutta koskevassa kysymyksessä edistämällä pikemminkin tuettua osallistamista kuin automaattista poissulkemista;

| 63. | on huolissaan siitä, että vammaisten henkilöiden on edelleen vaikea saada oikeutta; palauttaa mieliin, että oikeussuojan saanti on keskeinen perusoikeus ja oikeusvaltioperiaatteen olennainen osa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla voidaan turvata menettelyjen mukauttaminen kattavasti vammaisia henkilöitä varten; katsoo, että komission olisi harkittava vammaisyleissopimusta koskevien erityisten koulutusohjelmien sisällyttämistä unionin oikeusalan ohjelmaan 2014–2020; ehdottaa, että unionin tuomioistuimet soveltaisivat sisäisiä sääntöjään ja ohjeitaan tavalla, jolla helpotetaan vammaisten henkilöiden oikeussuojan saantia, ja että vammaisyleissopimuksen komitean yleiset suositukset otettaisiin myös huomioon oikeudenkäytössä; |
| --- | --- |

63.

on huolissaan siitä, että vammaisten henkilöiden on edelleen vaikea saada oikeutta; palauttaa mieliin, että oikeussuojan saanti on keskeinen perusoikeus ja oikeusvaltioperiaatteen olennainen osa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla voidaan turvata menettelyjen mukauttaminen kattavasti vammaisia henkilöitä varten; katsoo, että komission olisi harkittava vammaisyleissopimusta koskevien erityisten koulutusohjelmien sisällyttämistä unionin oikeusalan ohjelmaan 2014–2020; ehdottaa, että unionin tuomioistuimet soveltaisivat sisäisiä sääntöjään ja ohjeitaan tavalla, jolla helpotetaan vammaisten henkilöiden oikeussuojan saantia, ja että vammaisyleissopimuksen komitean yleiset suositukset otettaisiin myös huomioon oikeudenkäytössä;

| 64. | toteaa, että Haagin yleissopimuksella aikuisten kansainvälisestä suojelusta voidaan monin tavoin edistää käytännössä vammaisyleissopimuksen osapuolten kansainvälisten velvoitteiden täytäntöönpanoa ja tukemista; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että komissio ei ole noudattanut sille 18. joulukuuta 2008 annetussa parlamentin päätöslauselmassa annettuja suosituksia aikuisten oikeudellisen suojan rajatylittävistä vaikutuksista (23); |
| --- | --- |

64.

toteaa, että Haagin yleissopimuksella aikuisten kansainvälisestä suojelusta voidaan monin tavoin edistää käytännössä vammaisyleissopimuksen osapuolten kansainvälisten velvoitteiden täytäntöönpanoa ja tukemista; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että komissio ei ole noudattanut sille 18. joulukuuta 2008 annetussa parlamentin päätöslauselmassa annettuja suosituksia aikuisten oikeudellisen suojan rajatylittävistä vaikutuksista (23);

| 65. | korostaa koulussa, kotona tai laitoksissa tapahtuvaa väkivaltaa, pelottelua ja seksuaalista hyväksikäyttöä, joille vammaiset lapset ovat alttiimpia; kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita toimimaan tehokkaammin ja torjumaan vammaisiin lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa erityistoimien ja esteettömien tukipalvelujen avulla; |
| --- | --- |

65.

korostaa koulussa, kotona tai laitoksissa tapahtuvaa väkivaltaa, pelottelua ja seksuaalista hyväksikäyttöä, joille vammaiset lapset ovat alttiimpia; kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita toimimaan tehokkaammin ja torjumaan vammaisiin lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa erityistoimien ja esteettömien tukipalvelujen avulla;

| 66. | kehottaa komissiota hyväksymään tehokkaita perheisiin, yhteisöihin, eri alojen ammattihenkilöihin ja laitoksiin kohdennettavia toimia, joilla estetään vammaisiin lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa; toteaa, että kouluilla on keskeinen rooli sosiaalisen osallisuuden edistämisessä, ja korostaa, että tarvitaan asianmukaisia mekanismeja, jotka mahdollistavat osallistumisen opetukseen tavallisissa kouluissa ja joilla voidaan varmistaa, että kasvattajat ja opettajat ovat asianmukaisesti valmistautuneita ja koulutettuja tunnistamaan vammaisiin lapsiin kohdistuvan väkivallan ja reagoimaan siihen; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota hyväksymään tehokkaita perheisiin, yhteisöihin, eri alojen ammattihenkilöihin ja laitoksiin kohdennettavia toimia, joilla estetään vammaisiin lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa; toteaa, että kouluilla on keskeinen rooli sosiaalisen osallisuuden edistämisessä, ja korostaa, että tarvitaan asianmukaisia mekanismeja, jotka mahdollistavat osallistumisen opetukseen tavallisissa kouluissa ja joilla voidaan varmistaa, että kasvattajat ja opettajat ovat asianmukaisesti valmistautuneita ja koulutettuja tunnistamaan vammaisiin lapsiin kohdistuvan väkivallan ja reagoimaan siihen;

| 67. | kehottaa lisäksi jäsenvaltioita varmistamaan, että tahdonvastainen hoito ja vapauden rajoittaminen eivät ole lain mukaan sallittuja, mikä vastaa uusimpia kansainvälisiä normeja; |
| --- | --- |

67.

kehottaa lisäksi jäsenvaltioita varmistamaan, että tahdonvastainen hoito ja vapauden rajoittaminen eivät ole lain mukaan sallittuja, mikä vastaa uusimpia kansainvälisiä normeja;

| 68. | kehottaa painokkaasti takaamaan liikkumisvapauden periaatteen vammaisille henkilöille unionissa poistamalla kaikki jäljellä olevat esteet tämän vapauden käyttämisen tieltä; |
| --- | --- |

68.

kehottaa painokkaasti takaamaan liikkumisvapauden periaatteen vammaisille henkilöille unionissa poistamalla kaikki jäljellä olevat esteet tämän vapauden käyttämisen tieltä;

| 69. | korostaa, että unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus on taattava vammaisille henkilöille, minkä vuoksi jäsenvaltioiden on varmistettava heidän tilanteensa ja sosiaalisten oikeuksiensa vastavuoroinen tunnustaminen (vammaisyleissopimuksen 18 artikla); |
| --- | --- |

69.

korostaa, että unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus on taattava vammaisille henkilöille, minkä vuoksi jäsenvaltioiden on varmistettava heidän tilanteensa ja sosiaalisten oikeuksiensa vastavuoroinen tunnustaminen (vammaisyleissopimuksen 18 artikla);

| 70. | pitää valitettavana, että neuvosto ei hyväksynyt vammaisuuteen liittyvien asiakirjojen sisällyttämistä asetukseen kansalaisten ja yritysten vapaan liikkuvuuden edistämisestä yksinkertaistamalla tiettyjen julkisten asiakirjojen hyväksymistä Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

70.

pitää valitettavana, että neuvosto ei hyväksynyt vammaisuuteen liittyvien asiakirjojen sisällyttämistä asetukseen kansalaisten ja yritysten vapaan liikkuvuuden edistämisestä yksinkertaistamalla tiettyjen julkisten asiakirjojen hyväksymistä Euroopan unionissa;

| 71. | on tyytyväinen eurooppalaista vammaiskorttia koskevaan pilottihankkeeseen; pitää valitettavana, että vain osa jäsenvaltioista osallistuu eurooppalaista vammaiskorttia koskevaan hankkeeseen, jolla helpotetaan käytännön toimin vammaisten henkilöiden liikkuvuutta ja heidän kansalaisoikeuksiensa tunnustamista jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

71.

on tyytyväinen eurooppalaista vammaiskorttia koskevaan pilottihankkeeseen; pitää valitettavana, että vain osa jäsenvaltioista osallistuu eurooppalaista vammaiskorttia koskevaan hankkeeseen, jolla helpotetaan käytännön toimin vammaisten henkilöiden liikkuvuutta ja heidän kansalaisoikeuksiensa tunnustamista jäsenvaltioissa;

| 72. | korostaa, että jos vammaisten henkilöiden oikeudet aiotaan turvata täysin, on välttämätöntä taata heille oikeus valita, miten he haluavat elää ja miten he haluavat maksimoida omat mahdollisuutensa, esimerkiksi hyödyntämällä enemmän hoitajapalvelujen kaltaisia järjestelyjä; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että jos vammaisten henkilöiden oikeudet aiotaan turvata täysin, on välttämätöntä taata heille oikeus valita, miten he haluavat elää ja miten he haluavat maksimoida omat mahdollisuutensa, esimerkiksi hyödyntämällä enemmän hoitajapalvelujen kaltaisia järjestelyjä;

| 73. | pitää äärimmäisen valitettavina kammottavia oloja, joissa vammaisia henkilöitä on havaittu pidettävän tietyissä jäsenvaltioissa, ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikkensa noudattaakseen Euroopan ihmisoikeussopimusta ja sen epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kieltävää 3 artiklaa; |
| --- | --- |

73.

pitää äärimmäisen valitettavina kammottavia oloja, joissa vammaisia henkilöitä on havaittu pidettävän tietyissä jäsenvaltioissa, ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikkensa noudattaakseen Euroopan ihmisoikeussopimusta ja sen epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kieltävää 3 artiklaa;

| 74. | kehottaa komissiota ja neuvostoa huolehtimaan paremmin vammaisten henkilöiden tarpeista ja ottamaan ne johdonmukaisesti huomioon, kun tarkastellaan uudelleen unionin asetuksia, kuten matkustajien oikeuksista eri liikennemuodoissa annettuja asetuksia (asetukset (EY) N:o 1107/2006 ja (EY) N:o 261/2004 lentoliikenteestä, asetus (EY) N:o 1371/2007 rautatieliikenteestä, asetus (EU) N:o 1177/2010 vesiliikenteestä ja asetus (EU) N:o 181/2011 linja-autoliikenteestä), ja kun laaditaan lainsäädäntöä esimerkiksi matkustajien oikeuksista useita liikennemuotoja yhdistävien matkojen yhteydessä; korostaa, että unioni sitoutui vuonna 2010 esteettömään Eurooppaan Euroopan vammaisstrategiassa 2010–2020; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota ja neuvostoa huolehtimaan paremmin vammaisten henkilöiden tarpeista ja ottamaan ne johdonmukaisesti huomioon, kun tarkastellaan uudelleen unionin asetuksia, kuten matkustajien oikeuksista eri liikennemuodoissa annettuja asetuksia (asetukset (EY) N:o 1107/2006 ja (EY) N:o 261/2004 lentoliikenteestä, asetus (EY) N:o 1371/2007 rautatieliikenteestä, asetus (EU) N:o 1177/2010 vesiliikenteestä ja asetus (EU) N:o 181/2011 linja-autoliikenteestä), ja kun laaditaan lainsäädäntöä esimerkiksi matkustajien oikeuksista useita liikennemuotoja yhdistävien matkojen yhteydessä; korostaa, että unioni sitoutui vuonna 2010 esteettömään Eurooppaan Euroopan vammaisstrategiassa 2010–2020;

| 75. | kehottaa unionia tehostamaan matkustajien oikeuksia koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon seurantaa ja yhdenmukaistamaan kansallisten täytäntöönpanoviranomaisten työtä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet liikenteen (linja-autoliikenteen, taksien, kaupunkien joukkoliikenteen, rautatie-, lento- ja vesiliikenteen sekä lento- ja muiden asemien ja satamien) esteettömyyttä paikallis-, alue- ja valtiotasolla liikenne- ja matkailutarkoituksissa parantavan unionin lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi ja puuttumaan esteettömän Euroopan tiellä oleviin esteisiin muun muassa vahvistamalla matkustajien oikeuksia säätelevän lainsäädännön mukaisten täytäntöönpanoviranomaisten toimivaltuuksia, jotta voidaan varmistaa koko unionissa kaikkien vammaisten matkustajien tosiasialliset ja yhtäläiset oikeudet, jotka koskevat muun muassa esteettömyyttä ja standardointia, yhdenmukaistamista, teknisiä vaatimuksia ja yrityskannustimia; |
| --- | --- |

75.

kehottaa unionia tehostamaan matkustajien oikeuksia koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon seurantaa ja yhdenmukaistamaan kansallisten täytäntöönpanoviranomaisten työtä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet liikenteen (linja-autoliikenteen, taksien, kaupunkien joukkoliikenteen, rautatie-, lento- ja vesiliikenteen sekä lento- ja muiden asemien ja satamien) esteettömyyttä paikallis-, alue- ja valtiotasolla liikenne- ja matkailutarkoituksissa parantavan unionin lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi ja puuttumaan esteettömän Euroopan tiellä oleviin esteisiin muun muassa vahvistamalla matkustajien oikeuksia säätelevän lainsäädännön mukaisten täytäntöönpanoviranomaisten toimivaltuuksia, jotta voidaan varmistaa koko unionissa kaikkien vammaisten matkustajien tosiasialliset ja yhtäläiset oikeudet, jotka koskevat muun muassa esteettömyyttä ja standardointia, yhdenmukaistamista, teknisiä vaatimuksia ja yrityskannustimia;

| 76. | kehottaa komissiota selkeyttämään huolenpitoa liikuntarajoitteisille henkilöille tarjoavien toimijoiden vastuualueita ottaen erityisesti huomioon siirtymiset eri liikennemuotojen välillä ja antamaan parlamentille tietoa vammaisjärjestöjen osallistumisesta matkustajien oikeuksia koskevien asetusten täytäntöönpanoon ja niiden roolista siinä; |
| --- | --- |

76.

kehottaa komissiota selkeyttämään huolenpitoa liikuntarajoitteisille henkilöille tarjoavien toimijoiden vastuualueita ottaen erityisesti huomioon siirtymiset eri liikennemuotojen välillä ja antamaan parlamentille tietoa vammaisjärjestöjen osallistumisesta matkustajien oikeuksia koskevien asetusten täytäntöönpanoon ja niiden roolista siinä;

| 77. | korostaa, että esteettömät mahdollisuudet käyttää liikennepalveluja, kulkuneuvoja, infrastruktuuria ja eri liikennemuotoja yhdistäviä liikenteen solmukohtia erityisesti maaseutualueilla ovat avainasemassa, kun varmistetaan, ettei liikennejärjestelmissä esiinny rakenteellista syrjintää; korostaa, että vammaisilla henkilöillä on oltava mahdollisuus käyttää palveluja ja tuotteita ja että on ryhdyttävä lisätoimiin liikenne- ja matkailupalveluiden, ajoneuvojen sekä infrastruktuurin esteettömyyden varmistamiseksi; huomauttaa, että Verkkojen Eurooppa -väline tarjoaa mahdollisuuden rahoittaa kaupunkialueita koskevia toimenpiteitä sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan esteettömyyttä eri tavoin vammaisten henkilöiden kannalta, ja toteaa, että tällä rahoituksella voidaan kattaa jopa kymmenen prosenttia mukautustöiden kustannuksista; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että esteettömät mahdollisuudet käyttää liikennepalveluja, kulkuneuvoja, infrastruktuuria ja eri liikennemuotoja yhdistäviä liikenteen solmukohtia erityisesti maaseutualueilla ovat avainasemassa, kun varmistetaan, ettei liikennejärjestelmissä esiinny rakenteellista syrjintää; korostaa, että vammaisilla henkilöillä on oltava mahdollisuus käyttää palveluja ja tuotteita ja että on ryhdyttävä lisätoimiin liikenne- ja matkailupalveluiden, ajoneuvojen sekä infrastruktuurin esteettömyyden varmistamiseksi; huomauttaa, että Verkkojen Eurooppa -väline tarjoaa mahdollisuuden rahoittaa kaupunkialueita koskevia toimenpiteitä sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan esteettömyyttä eri tavoin vammaisten henkilöiden kannalta, ja toteaa, että tällä rahoituksella voidaan kattaa jopa kymmenen prosenttia mukautustöiden kustannuksista;

| 78. | kehottaa komissiota kertomaan Euroopan laajuiselle liikenneverkolle (TEN-T) kohdennettujen varojen käyttöä koskevassa vuosikertomuksessaan edistyksestä, jota on saavutettu Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitetuilla ja muun tyyppiseen EU-rahoitukseen perustuvilla toimenpiteillä infrastruktuurin mukauttamiseksi vammaisten henkilöiden tarpeita varten, sekä ilmoittamaan tätä varten myönnetyn tuen määrän; kehottaa komissiota myös toteuttamaan toimia, joilla edistetään aiempaa laajempaa osallistumista hankkeisiin, joilla on tarkoitus mukauttaa infrastruktuuria vammaisten henkilöiden tarpeita varten esimerkiksi järjestämällä mahdollisille rakennuttajille suunnattuja tiedotustilaisuuksia; |
| --- | --- |

78.

kehottaa komissiota kertomaan Euroopan laajuiselle liikenneverkolle (TEN-T) kohdennettujen varojen käyttöä koskevassa vuosikertomuksessaan edistyksestä, jota on saavutettu Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitetuilla ja muun tyyppiseen EU-rahoitukseen perustuvilla toimenpiteillä infrastruktuurin mukauttamiseksi vammaisten henkilöiden tarpeita varten, sekä ilmoittamaan tätä varten myönnetyn tuen määrän; kehottaa komissiota myös toteuttamaan toimia, joilla edistetään aiempaa laajempaa osallistumista hankkeisiin, joilla on tarkoitus mukauttaa infrastruktuuria vammaisten henkilöiden tarpeita varten esimerkiksi järjestämällä mahdollisille rakennuttajille suunnattuja tiedotustilaisuuksia;

| 79. | korostaa, että on tärkeää rahoittaa toimenpiteitä, jotka toteutetaan kaupunkialueilla, joilla ihmisten on vaihdettava useammin eri liikennemuotojen välillä ja joilla eri tavoin liikuntarajoitteiset henkilöt kohtaavat eniten vaikeuksia; |
| --- | --- |

79.

korostaa, että on tärkeää rahoittaa toimenpiteitä, jotka toteutetaan kaupunkialueilla, joilla ihmisten on vaihdettava useammin eri liikennemuotojen välillä ja joilla eri tavoin liikuntarajoitteiset henkilöt kohtaavat eniten vaikeuksia;

| 80. | painottaa, että digitaalisia liikennemarkkinoita koskevissa toimintaohjelmissa olisi aina asetettava etusijalle esteettömien formaattien käyttö, joka edistäisi kaikkien vammaisten henkilöiden käyttömahdollisuuksia hyödyntäen eri tavoin vammaisille sopivia esteettömiä kieliä, formaatteja ja teknologioita, kuten viittomakieltä, pistekirjoitusta, puhetta tukevaa ja korvaavaa viestintää sekä muita vammaisten henkilöiden valittavissa olevia esteettömiä viestintäkeinoja, -tapoja ja -muotoja, kuten selkokielellä, kuvamerkeillä, tekstityksellä tai henkilökohtaisilla tekstiviesteillä annetut matkustustiedot, varaukset ja lipunmyynti useampaa eri aistikanavaa käyttäen; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön asianmukaisia mekanismeja liikennejärjestelmien ja -palveluiden seurantaa ja valvontaa varten, jotta varmistetaan, että kaikissa jäsenvaltioissa vammaisilla henkilöillä on mahdollisuus esteettömään liikkumiseen ja apuvälineiden käyttöön myös julkisissa liikennevälineissä; |
| --- | --- |

80.

painottaa, että digitaalisia liikennemarkkinoita koskevissa toimintaohjelmissa olisi aina asetettava etusijalle esteettömien formaattien käyttö, joka edistäisi kaikkien vammaisten henkilöiden käyttömahdollisuuksia hyödyntäen eri tavoin vammaisille sopivia esteettömiä kieliä, formaatteja ja teknologioita, kuten viittomakieltä, pistekirjoitusta, puhetta tukevaa ja korvaavaa viestintää sekä muita vammaisten henkilöiden valittavissa olevia esteettömiä viestintäkeinoja, -tapoja ja -muotoja, kuten selkokielellä, kuvamerkeillä, tekstityksellä tai henkilökohtaisilla tekstiviesteillä annetut matkustustiedot, varaukset ja lipunmyynti useampaa eri aistikanavaa käyttäen; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön asianmukaisia mekanismeja liikennejärjestelmien ja -palveluiden seurantaa ja valvontaa varten, jotta varmistetaan, että kaikissa jäsenvaltioissa vammaisilla henkilöillä on mahdollisuus esteettömään liikkumiseen ja apuvälineiden käyttöön myös julkisissa liikennevälineissä;

| 81. | korostaa, että vammaisten henkilöiden olisi voitava saada tietoa useita liikennemuotoja yhdistävistä rajat ylittävistä, ovelta ovelle -kuljetuksia tarjoavista palveluista siten, että he voivat valita kestävimmän, edullisimman tai nopeimman palvelun sekä varata palvelun ja maksaa sen verkon kautta; |
| --- | --- |

81.

korostaa, että vammaisten henkilöiden olisi voitava saada tietoa useita liikennemuotoja yhdistävistä rajat ylittävistä, ovelta ovelle -kuljetuksia tarjoavista palveluista siten, että he voivat valita kestävimmän, edullisimman tai nopeimman palvelun sekä varata palvelun ja maksaa sen verkon kautta;

| 82. | kehottaa asettamaan saataville ajantasaista matkustustietoa, jotta vammaiset henkilöt voivat ennen matkalle lähtöään saada tietoa liikennehäiriöistä tai vaihtoehtoisista matkajärjestelyistä; |
| --- | --- |

82.

kehottaa asettamaan saataville ajantasaista matkustustietoa, jotta vammaiset henkilöt voivat ennen matkalle lähtöään saada tietoa liikennehäiriöistä tai vaihtoehtoisista matkajärjestelyistä;

| 83. | korostaa, että vammaisilla henkilöillä on oltava mahdollisuus saada tietoa ja kommunikoida esteettömässä muodossa ja esteettömällä tekniikalla, joka soveltuu vammaisuuden eri muotoihin, mukaan luettuna viittomakieli, pistekirjoitus, puhetta tukeva ja korvaava viestintä ja muut esteettömät viestinnän keinot, tyypit ja muodot valinnan mukaan, myös selkokielen käyttö ja tekstitys; kehottaa siksi komissiota toteuttamaan toimet, joita tarvitaan mahdollisuutta saada tietoja ja kommunikoida koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaan; kehottaa neuvostoa hyväksymään viipymättä päätöksen julkaistujen teosten saatavuuden helpottamista sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi koskevan Marrakeshin sopimuksen tekemisestä; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita toteuttamaan tämän sopimuksen määräyksiä vastaavia johdonmukaisia ja tehokkaita toimia; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että vammaisilla henkilöillä on oltava mahdollisuus saada tietoa ja kommunikoida esteettömässä muodossa ja esteettömällä tekniikalla, joka soveltuu vammaisuuden eri muotoihin, mukaan luettuna viittomakieli, pistekirjoitus, puhetta tukeva ja korvaava viestintä ja muut esteettömät viestinnän keinot, tyypit ja muodot valinnan mukaan, myös selkokielen käyttö ja tekstitys; kehottaa siksi komissiota toteuttamaan toimet, joita tarvitaan mahdollisuutta saada tietoja ja kommunikoida koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaan; kehottaa neuvostoa hyväksymään viipymättä päätöksen julkaistujen teosten saatavuuden helpottamista sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi koskevan Marrakeshin sopimuksen tekemisestä; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita toteuttamaan tämän sopimuksen määräyksiä vastaavia johdonmukaisia ja tehokkaita toimia;

| 84. | muistuttaa, että itsenäisyys, integraatio ja mahdollisuus päästä osallistavan koulutusjärjestelmän piiriin ja osallistua yhteiskunnalliseen ja kulttuurielämään, vapaa-ajantoimintaan ja urheiluun ovat oikeuksia, jotka taataan vammaisyleissopimuksen 19, 24 ja 30 artiklassa; muistuttaa, että näitä oikeuksia suojaa unionin oikeus ja erityisesti perusoikeuskirjan 21 artikla, joka kieltää vammaisuuteen perustuvan syrjinnän, ja niiden suojaaminen perustuu myös periaatteeseen vammaisten henkilöiden täysimääräisestä ja tehokkaasta osallistumisesta, demokraattinen osallistuminen ja osallisuus yhteiskuntaan mukaan lukien (vammaisyleissopimuksen 3 artikla); kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia, joiden avulla pyritään varmistamaan, että vammaisilla henkilöillä on tosiasiallinen ja yhdenvertainen pääsy osallistavan ja korkealaatuisen koulutuksen, kulttuurin ja urheilun kaltaisille keskeisille aloille sekä mahdollisuus osallistua koulujen harrastustoimintaan, kuten teatteritoimintaan, kieliopintoihin ja taidekursseille; pyytää komissiota sisällyttämään Eurooppa 2020 -strategiaan koulutustavoitteiden saavuttamista koskevia vammaisuuteen liittyviä erityisindikaattoreita; |
| --- | --- |

84.

muistuttaa, että itsenäisyys, integraatio ja mahdollisuus päästä osallistavan koulutusjärjestelmän piiriin ja osallistua yhteiskunnalliseen ja kulttuurielämään, vapaa-ajantoimintaan ja urheiluun ovat oikeuksia, jotka taataan vammaisyleissopimuksen 19, 24 ja 30 artiklassa; muistuttaa, että näitä oikeuksia suojaa unionin oikeus ja erityisesti perusoikeuskirjan 21 artikla, joka kieltää vammaisuuteen perustuvan syrjinnän, ja niiden suojaaminen perustuu myös periaatteeseen vammaisten henkilöiden täysimääräisestä ja tehokkaasta osallistumisesta, demokraattinen osallistuminen ja osallisuus yhteiskuntaan mukaan lukien (vammaisyleissopimuksen 3 artikla); kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia, joiden avulla pyritään varmistamaan, että vammaisilla henkilöillä on tosiasiallinen ja yhdenvertainen pääsy osallistavan ja korkealaatuisen koulutuksen, kulttuurin ja urheilun kaltaisille keskeisille aloille sekä mahdollisuus osallistua koulujen harrastustoimintaan, kuten teatteritoimintaan, kieliopintoihin ja taidekursseille; pyytää komissiota sisällyttämään Eurooppa 2020 -strategiaan koulutustavoitteiden saavuttamista koskevia vammaisuuteen liittyviä erityisindikaattoreita;

| 85. | palauttaa mieliin vammaisyleissopimuksen komitean luonnoksen yleiseksi huomautukseksi oikeutta osallistavaan koulutukseen koskevasta 24 artiklasta, jossa esitetään yksityiskohtaisesti artiklan normatiivinen sisältö, valtioiden velvoitteet, artiklan suhde yleissopimuksen muihin määräyksiin ja artiklan täytäntöönpano kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

85.

palauttaa mieliin vammaisyleissopimuksen komitean luonnoksen yleiseksi huomautukseksi oikeutta osallistavaan koulutukseen koskevasta 24 artiklasta, jossa esitetään yksityiskohtaisesti artiklan normatiivinen sisältö, valtioiden velvoitteet, artiklan suhde yleissopimuksen muihin määräyksiin ja artiklan täytäntöönpano kansallisella tasolla;

| 86. | muistuttaa, että nuorille suunnatuissa ohjelmissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisiin nuoriin; |
| --- | --- |

86.

muistuttaa, että nuorille suunnatuissa ohjelmissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisiin nuoriin;

| 87. | toteaa, että vuoden 2018 jälkeisissä nuorisostrategioissa olisi otettava huomioon vammaisten nuorten tarpeet; |
| --- | --- |

87.

toteaa, että vuoden 2018 jälkeisissä nuorisostrategioissa olisi otettava huomioon vammaisten nuorten tarpeet;

| 88. | muistuttaa, että vammaiset henkilöt jäävät usein koulutuspalveluiden ulkopuolelle tai heillä ei ole todellista pääsyä niiden piiriin; toteaa, että koulutuksen yhteydessä on otettava huomioon heidän vammaisuutensa aste, jotta voidaan auttaa heitä hyödyntämään kaikkia sosiaalisia, taloudellisia ja koulutukseen liittyviä mahdollisuuksiaan; korostaa, että on toteutettava tarvittavat toimet, joilla varmistetaan, että kaikille vammaisille opiskelijoille turvataan heidän tarvitsemansa kohtuullinen mukauttaminen, jotta he voivat käyttää oikeutta osallistavaan laadukkaaseen koulutukseen; kehottaa jäsenvaltioita ja asiasta vastaavia hajautettuja alue- ja paikallishallintoja tehostamaan kaikille epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen parissa toimiville sidosryhmille suunnattuja koulutusohjelmia ja jatkuvan ammatillisen kehityksen mahdollisuuksia; kehottaa myös parantamaan niiden pääsyä tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuureihin, jotta voidaan tukea niiden vammaisten oppijoiden kanssa tekemää työtä ja torjua vammaisiin ja etenkin henkilöihin, joilla on psykososiaalinen vamma tai älyllinen kehitysvamma, kohdistuvia ennakkoluuloja; |
| --- | --- |

88.

muistuttaa, että vammaiset henkilöt jäävät usein koulutuspalveluiden ulkopuolelle tai heillä ei ole todellista pääsyä niiden piiriin; toteaa, että koulutuksen yhteydessä on otettava huomioon heidän vammaisuutensa aste, jotta voidaan auttaa heitä hyödyntämään kaikkia sosiaalisia, taloudellisia ja koulutukseen liittyviä mahdollisuuksiaan; korostaa, että on toteutettava tarvittavat toimet, joilla varmistetaan, että kaikille vammaisille opiskelijoille turvataan heidän tarvitsemansa kohtuullinen mukauttaminen, jotta he voivat käyttää oikeutta osallistavaan laadukkaaseen koulutukseen; kehottaa jäsenvaltioita ja asiasta vastaavia hajautettuja alue- ja paikallishallintoja tehostamaan kaikille epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen parissa toimiville sidosryhmille suunnattuja koulutusohjelmia ja jatkuvan ammatillisen kehityksen mahdollisuuksia; kehottaa myös parantamaan niiden pääsyä tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuureihin, jotta voidaan tukea niiden vammaisten oppijoiden kanssa tekemää työtä ja torjua vammaisiin ja etenkin henkilöihin, joilla on psykososiaalinen vamma tai älyllinen kehitysvamma, kohdistuvia ennakkoluuloja;

| 89. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään tehokkaita toimia, joilla voidaan torjua vammaisten oppilaiden erottelua ja hyljeksimistä kouluissa ja oppimisympäristöissä sekä tarjota heille kohtuullista mukauttamista ja heidän tarvitsemansa tuki, jotta oppijaa voidaan auttaa hyödyntämään koko potentiaaliaan; korostaa, että yhtäläiset mahdollisuudet voidaan saavuttaa vain, jos oikeus osallistavaan koulutukseen taataan kaikilla koulutuksen tasoilla ja kaiken tyyppisessä koulutuksessa, elinikäinen oppiminen mukaan lukien, ja taataan vammaisten henkilöiden tutkintojen tunnustaminen ja erityisesti sellaisissa tukea antavissa oppimisympäristöissä hankittujen pätevyyksien tunnustaminen, joissa vammaiset henkilöt voivat saada juuri sellaisia pätevyyksiä ja taitoja, jotka auttavat heitä voittamaan vammansa; panee merkille erityisopetusohjelmien tekniset ja taloudelliset puutteet erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin talouskriisi on vaikuttanut, ja kehottaa komissiota tutkimaan, miten tilannetta voitaisiin kohentaa; |
| --- | --- |

89.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään tehokkaita toimia, joilla voidaan torjua vammaisten oppilaiden erottelua ja hyljeksimistä kouluissa ja oppimisympäristöissä sekä tarjota heille kohtuullista mukauttamista ja heidän tarvitsemansa tuki, jotta oppijaa voidaan auttaa hyödyntämään koko potentiaaliaan; korostaa, että yhtäläiset mahdollisuudet voidaan saavuttaa vain, jos oikeus osallistavaan koulutukseen taataan kaikilla koulutuksen tasoilla ja kaiken tyyppisessä koulutuksessa, elinikäinen oppiminen mukaan lukien, ja taataan vammaisten henkilöiden tutkintojen tunnustaminen ja erityisesti sellaisissa tukea antavissa oppimisympäristöissä hankittujen pätevyyksien tunnustaminen, joissa vammaiset henkilöt voivat saada juuri sellaisia pätevyyksiä ja taitoja, jotka auttavat heitä voittamaan vammansa; panee merkille erityisopetusohjelmien tekniset ja taloudelliset puutteet erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin talouskriisi on vaikuttanut, ja kehottaa komissiota tutkimaan, miten tilannetta voitaisiin kohentaa;

| 90. | panee merkille edistymisen opiskelijavaihto-ohjelmien ja erityisesti Erasmus+ -ohjelman sääntelyssä, kun vammaisten opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuteen on myönnetty täydentävää rahoitustukea; vaatii, että erityistoimien soveltamista jatketaan ohjelman kaikkien osatekijöiden suhteen; toteaa, että käytännössä vammaisilla opiskelijoilla on vielä lukuisia esteitä (asenteet, viestintä, rakennusten suunnittelu, tiedonsaanti jne.); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan entistä enemmän vammaisten henkilöiden osallistumista unionin vaihto-ohjelmiin ja parantamaan liikkuvuusmahdollisuuksien näkyvyyttä ja avoimuutta; kehottaa lisäksi komissiota edistämään vammaisten opiskelijoiden ja opettajien vaihto-ohjelmiin pääsyä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

90.

panee merkille edistymisen opiskelijavaihto-ohjelmien ja erityisesti Erasmus+ -ohjelman sääntelyssä, kun vammaisten opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuteen on myönnetty täydentävää rahoitustukea; vaatii, että erityistoimien soveltamista jatketaan ohjelman kaikkien osatekijöiden suhteen; toteaa, että käytännössä vammaisilla opiskelijoilla on vielä lukuisia esteitä (asenteet, viestintä, rakennusten suunnittelu, tiedonsaanti jne.); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan entistä enemmän vammaisten henkilöiden osallistumista unionin vaihto-ohjelmiin ja parantamaan liikkuvuusmahdollisuuksien näkyvyyttä ja avoimuutta; kehottaa lisäksi komissiota edistämään vammaisten opiskelijoiden ja opettajien vaihto-ohjelmiin pääsyä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 91. | kehottaa koulujärjestelmiä pidättymään sellaisten ryhmittelyn ja tasokurssien kaltaisten ympäristöjen luomisesta, joissa oppilaita leimataan, koska tämä vaikuttaa kielteisesti vammaisiin opiskelijoihin ja etenkin sellaisiin opiskelijoihin, joilla on oppimisvaikeuksia; |
| --- | --- |

91.

kehottaa koulujärjestelmiä pidättymään sellaisten ryhmittelyn ja tasokurssien kaltaisten ympäristöjen luomisesta, joissa oppilaita leimataan, koska tämä vaikuttaa kielteisesti vammaisiin opiskelijoihin ja etenkin sellaisiin opiskelijoihin, joilla on oppimisvaikeuksia;

| 92. | pyytää komissiota ottamaan rajat ylittävää terveydenhuoltoa koskevan direktiivin arvioinnin yhteydessä huomioon vammaisia henkilöitä koskevat näkökohdat ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään direktiivin täytäntöönpanoa myös vammaisten henkilöiden tarpeista ja tiedonsaantioikeudesta käsin ja sen perusteella, miten he voivat muiden kanssa tasaveroisesti hyödyntää direktiivin säännöksiä ja välineitä, joita ei yleisestikään juuri tunneta; |
| --- | --- |

92.

pyytää komissiota ottamaan rajat ylittävää terveydenhuoltoa koskevan direktiivin arvioinnin yhteydessä huomioon vammaisia henkilöitä koskevat näkökohdat ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään direktiivin täytäntöönpanoa myös vammaisten henkilöiden tarpeista ja tiedonsaantioikeudesta käsin ja sen perusteella, miten he voivat muiden kanssa tasaveroisesti hyödyntää direktiivin säännöksiä ja välineitä, joita ei yleisestikään juuri tunneta;

| 93. | toteaa, että vammaisuus koskee yli 15:tä prosenttia unionin väestöstä, ja tähdentää, että vammaisuuden ja terveysongelmien välillä on voimakas yhteys ja että vammaiset henkilöt eivät saa riittävästi tai lainkaan terveydenhoitopalveluja niiden saantiin liittyvien ongelmien tai pysyvien esteiden vuoksi silloinkaan, kun vammaisuus on seurausta lääkkeen haittavaikutuksesta; toteaa, että korkealaatuisten terveydenhoitopalveluiden puutteellinen saatavuus vaikuttaa kielteisesti vammaisten henkilöiden kykyyn elää itsenäisesti, osallistuvasti ja tasavertaisina muiden rinnalla; |
| --- | --- |

93.

toteaa, että vammaisuus koskee yli 15:tä prosenttia unionin väestöstä, ja tähdentää, että vammaisuuden ja terveysongelmien välillä on voimakas yhteys ja että vammaiset henkilöt eivät saa riittävästi tai lainkaan terveydenhoitopalveluja niiden saantiin liittyvien ongelmien tai pysyvien esteiden vuoksi silloinkaan, kun vammaisuus on seurausta lääkkeen haittavaikutuksesta; toteaa, että korkealaatuisten terveydenhoitopalveluiden puutteellinen saatavuus vaikuttaa kielteisesti vammaisten henkilöiden kykyyn elää itsenäisesti, osallistuvasti ja tasavertaisina muiden rinnalla;

| 94. | panee huolestuneena merkille, että vammaiset henkilöt ilmoittavat huomattavasti muita useammin riittämättömästä hoidosta tai hoidon epäämisestä sekä pakkohoidosta ja kaltoinkohtelusta, ja pitää terveydenhoidon ammattilaisten koulutusta vammaisten henkilöiden terveydenhoitoon liittyvistä tarpeista puutteellisena; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan vammaisia henkilöitä hoitavien ja avustavien ammattilaisten koulutukseen; |
| --- | --- |

94.

panee huolestuneena merkille, että vammaiset henkilöt ilmoittavat huomattavasti muita useammin riittämättömästä hoidosta tai hoidon epäämisestä sekä pakkohoidosta ja kaltoinkohtelusta, ja pitää terveydenhoidon ammattilaisten koulutusta vammaisten henkilöiden terveydenhoitoon liittyvistä tarpeista puutteellisena; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan vammaisia henkilöitä hoitavien ja avustavien ammattilaisten koulutukseen;

| 95. | korostaa, että vammaisten henkilöiden tietoista suostumusta on pyydettävä kaikissa sitä edellyttävissä lääketieteellisissä toimenpiteissä ja että sen vuoksi on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta varmistetaan, että nämä henkilöt voivat saada ja ymmärtävät asiaa koskevat tiedot; korostaa, että suostumus on annettava henkilökohtaisesti etukäteen ja tosiasioista täysin tietoisena kaikkien sellaisten tarvittavien mekanismien avulla, joilla varmistetaan, että näitä periaatteita noudatetaan, ja että vastaavat asianmukaiset toimenpiteet on toteutettava myös psykososiaalisesti vammaisten henkilöiden tapauksessa; |
| --- | --- |

95.

korostaa, että vammaisten henkilöiden tietoista suostumusta on pyydettävä kaikissa sitä edellyttävissä lääketieteellisissä toimenpiteissä ja että sen vuoksi on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta varmistetaan, että nämä henkilöt voivat saada ja ymmärtävät asiaa koskevat tiedot; korostaa, että suostumus on annettava henkilökohtaisesti etukäteen ja tosiasioista täysin tietoisena kaikkien sellaisten tarvittavien mekanismien avulla, joilla varmistetaan, että näitä periaatteita noudatetaan, ja että vastaavat asianmukaiset toimenpiteet on toteutettava myös psykososiaalisesti vammaisten henkilöiden tapauksessa;

| 96. | kehottaa komissiota sisällyttämään vammaisuuteen liittyvät näkökohdat huomioon ottavia toimintamalleja terveysalan välineisiinsä ja politiikkatoimiinsa, jotta jäsenvaltioissa asuvien vammaisten henkilöiden terveydenhuoltotulokset paranisivat, kohentamalla fyysistä, ympäristöön liittyvää ja aistinvaraista esteettömyyttä, palvelujen laatua ja kohtuuhintaisuutta; kehottaa tällaisten välineiden ja politiikkatoimien kehittämisen yhteydessä kuulemaan vammaisia henkilöitä kattavasti; |
| --- | --- |

96.

kehottaa komissiota sisällyttämään vammaisuuteen liittyvät näkökohdat huomioon ottavia toimintamalleja terveysalan välineisiinsä ja politiikkatoimiinsa, jotta jäsenvaltioissa asuvien vammaisten henkilöiden terveydenhuoltotulokset paranisivat, kohentamalla fyysistä, ympäristöön liittyvää ja aistinvaraista esteettömyyttä, palvelujen laatua ja kohtuuhintaisuutta; kehottaa tällaisten välineiden ja politiikkatoimien kehittämisen yhteydessä kuulemaan vammaisia henkilöitä kattavasti;

| 97. | toteaa jälleen, että lisääntymisterveyttä koskevat oikeudet kuuluvat vuonna 1993 annetun Wienin julistuksen ja toimintaohjelman sekä vammaisyleissopimuksen takaamiin perusvapauksiin ja ne käsittävät oikeuden tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen sekä oikeuden solmia avioliitto ja perustaa perhe, oikeuden kattavaan lisääntymisterveydenhoitoon, mikä käsittää perhesuunnittelun ja äitiysterveyteen liittyvät palvelut, koulutuksen ja tiedottamisen, oikeuden antaa tietoinen suostumus kaikkien lääketieteellisten toimenpiteiden yhteydessä, sterilointi ja abortti mukaan lukien, sekä oikeuden vapauteen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja riistosta; |
| --- | --- |

97.

toteaa jälleen, että lisääntymisterveyttä koskevat oikeudet kuuluvat vuonna 1993 annetun Wienin julistuksen ja toimintaohjelman sekä vammaisyleissopimuksen takaamiin perusvapauksiin ja ne käsittävät oikeuden tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen sekä oikeuden solmia avioliitto ja perustaa perhe, oikeuden kattavaan lisääntymisterveydenhoitoon, mikä käsittää perhesuunnittelun ja äitiysterveyteen liittyvät palvelut, koulutuksen ja tiedottamisen, oikeuden antaa tietoinen suostumus kaikkien lääketieteellisten toimenpiteiden yhteydessä, sterilointi ja abortti mukaan lukien, sekä oikeuden vapauteen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja riistosta;

| 98. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään toimia sen varmistamiseksi, että kaikki vammaisille naisille tarjottavat terveydenhoitopalvelut, lisääntymisterveydenhoito ja mielenterveyshoito sekä niihin liittyvät palvelut mukaan lukien, ovat esteettömiä ja perustuvat asianomaisen henkilön vapaaseen ja tietoiseen suostumukseen; |
| --- | --- |

98.

kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään toimia sen varmistamiseksi, että kaikki vammaisille naisille tarjottavat terveydenhoitopalvelut, lisääntymisterveydenhoito ja mielenterveyshoito sekä niihin liittyvät palvelut mukaan lukien, ovat esteettömiä ja perustuvat asianomaisen henkilön vapaaseen ja tietoiseen suostumukseen;

| 99. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään suuntaviivoja sen varmistamiseksi, että kaikki seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvä koulutus, tiedotus, terveydenhoito ja palvelut ovat vammaisten naisten ja tyttöjen saatavilla esteettömässä ja iän mukaan sovitetussa muodossa, mikä käsittää myös viittomakielen, pistekirjoituksen, kosketukseen perustuvan viestinnän, suurikokoisen tekstin ja viestinnän muiden vaihtoehtoisten tapojen, keinojen ja muotojen käytön; |
| --- | --- |

99.

kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään suuntaviivoja sen varmistamiseksi, että kaikki seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvä koulutus, tiedotus, terveydenhoito ja palvelut ovat vammaisten naisten ja tyttöjen saatavilla esteettömässä ja iän mukaan sovitetussa muodossa, mikä käsittää myös viittomakielen, pistekirjoituksen, kosketukseen perustuvan viestinnän, suurikokoisen tekstin ja viestinnän muiden vaihtoehtoisten tapojen, keinojen ja muotojen käytön;

| 100. | toistaa jälleen kantansa, jonka mukaan vammaisille naisille ja miehille ja heidän perheilleen on annettava erityistukea, lastenhoidossa avustaminen mukaan lukien, jotta he voivat nauttia äitiydestä ja isyydestä täysimääräisesti; |
| --- | --- |

100.

toistaa jälleen kantansa, jonka mukaan vammaisille naisille ja miehille ja heidän perheilleen on annettava erityistukea, lastenhoidossa avustaminen mukaan lukien, jotta he voivat nauttia äitiydestä ja isyydestä täysimääräisesti;

| 101. | korostaa, että sairausvakuutusjärjestelmissä ei saa syrjiä vammaisia henkilöitä; |
| --- | --- |

101.

korostaa, että sairausvakuutusjärjestelmissä ei saa syrjiä vammaisia henkilöitä;

| 102. | kehottaa komissiota kehittämään kansallisille yhteyspisteille unionin laajuiset ohjeet muiden jäsenvaltioiden hoitopalveluja koskevien esteettömästi saatavilla olevien tietojen tarjoamisesta kaikille potilaille ja ottamaan tässä huomioon potilasjärjestöjen erityisen merkityksen; |
| --- | --- |

102.

kehottaa komissiota kehittämään kansallisille yhteyspisteille unionin laajuiset ohjeet muiden jäsenvaltioiden hoitopalveluja koskevien esteettömästi saatavilla olevien tietojen tarjoamisesta kaikille potilaille ja ottamaan tässä huomioon potilasjärjestöjen erityisen merkityksen;

| 103. | kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita ja eurooppalaisten osaamisverkostojen jäseniä laajentamaan verkoston resursseja ja asiantuntemusta sellaisiin vammaisuuden muotoihin, jotka eivät välttämättä ole harvinaisia mutta edellyttävät silti monialaisten terveydenhoitoryhmien antamaa hyvin erikoistunutta hoitoa sekä tiedon ja resurssien keskittämistä tämän kehyksen avulla; |
| --- | --- |

103.

kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita ja eurooppalaisten osaamisverkostojen jäseniä laajentamaan verkoston resursseja ja asiantuntemusta sellaisiin vammaisuuden muotoihin, jotka eivät välttämättä ole harvinaisia mutta edellyttävät silti monialaisten terveydenhoitoryhmien antamaa hyvin erikoistunutta hoitoa sekä tiedon ja resurssien keskittämistä tämän kehyksen avulla;

| 104. | katsoo, että tuotteista ja palveluista on tehtävä entistä esteettömämpiä vammaisten henkilöiden kannalta; toteaa, että esteettömyyden kehittämistä ja toteuttamista haittaavat taloudelliset ja kustannushyötyyn liittyvät esteet; katsoo, että vammaisten henkilöiden laajempi osallistuminen terveystuotteiden ja -palveluiden kehittämiseen parantaa turvallisuutta ja esteettömyyttä; |
| --- | --- |

104.

katsoo, että tuotteista ja palveluista on tehtävä entistä esteettömämpiä vammaisten henkilöiden kannalta; toteaa, että esteettömyyden kehittämistä ja toteuttamista haittaavat taloudelliset ja kustannushyötyyn liittyvät esteet; katsoo, että vammaisten henkilöiden laajempi osallistuminen terveystuotteiden ja -palveluiden kehittämiseen parantaa turvallisuutta ja esteettömyyttä;

| 105. | painottaa, että fyysisesti vammaisilla henkilöillä on ongelmia myös digitalisoiduilla mobiilimarkkinoilla, ja kehottaa edistämään kaikkien vammaisten henkilöiden tiedonsaantia hyödyntäen erilaisille vammoille sopivia esteettömiä kieliä, muotoja ja teknologioita, kuten viittomakieltä, pistekirjoitusta, puhetta tukevia ja korvaavia viestintäjärjestelmiä sekä muita vammaisten henkilöiden valitsemia esteettömiä viestintäkeinoja, -tapoja ja -muotoja, kuten selkokieltä, tekstitystä ja henkilökohtaisia tekstiviestejä etenkin terveystietojen yhteydessä, niin että käytetään useampaa eri aistikanavaa; |
| --- | --- |

105.

painottaa, että fyysisesti vammaisilla henkilöillä on ongelmia myös digitalisoiduilla mobiilimarkkinoilla, ja kehottaa edistämään kaikkien vammaisten henkilöiden tiedonsaantia hyödyntäen erilaisille vammoille sopivia esteettömiä kieliä, muotoja ja teknologioita, kuten viittomakieltä, pistekirjoitusta, puhetta tukevia ja korvaavia viestintäjärjestelmiä sekä muita vammaisten henkilöiden valitsemia esteettömiä viestintäkeinoja, -tapoja ja -muotoja, kuten selkokieltä, tekstitystä ja henkilökohtaisia tekstiviestejä etenkin terveystietojen yhteydessä, niin että käytetään useampaa eri aistikanavaa;

| 106. | kehottaa komissiota toteuttamaan pitkän aikavälin toimia terveysalan ennaltaehkäisyn ja terveyden edistämisen tehostamiseksi, jotta voidaan käsitellä terveyteen ja sen saatavuuteen liittyvää vakavaa eriarvoisuutta, joka vaikuttaa kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin vammaisiin henkilöihin; |
| --- | --- |

106.

kehottaa komissiota toteuttamaan pitkän aikavälin toimia terveysalan ennaltaehkäisyn ja terveyden edistämisen tehostamiseksi, jotta voidaan käsitellä terveyteen ja sen saatavuuteen liittyvää vakavaa eriarvoisuutta, joka vaikuttaa kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin vammaisiin henkilöihin;

| 107. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään invalidisoivien muistisairauksien luokittelemista vammaksi; |
| --- | --- |

107.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään invalidisoivien muistisairauksien luokittelemista vammaksi;

| 108. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan asianmukaisen tunnustuksen omaishoitajien keskeiselle tehtävälle ja varmistamaan, että heilläkin on asianmukainen pääsy terveyspalveluiden piiriin, kun otetaan huomioon vammaisten henkilöiden hoitamisen vaikutus hoitajien omaan fyysiseen terveyteen, mielenterveyteen ja hyvinvointiin; |
| --- | --- |

108.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan asianmukaisen tunnustuksen omaishoitajien keskeiselle tehtävälle ja varmistamaan, että heilläkin on asianmukainen pääsy terveyspalveluiden piiriin, kun otetaan huomioon vammaisten henkilöiden hoitamisen vaikutus hoitajien omaan fyysiseen terveyteen, mielenterveyteen ja hyvinvointiin;

| 109. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että työhön liittyvät oikeudet ja palvelut, myös kohtuullinen mukauttaminen työsyrjintädirektiivin yhteydessä, ovat siirrettäviä ja niissä kunnioitetaan vammaisten henkilöiden vapaata liikkuvuutta perussopimusten mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kannustimia työnantajille ja aktiivisia työmarkkinatoimia vammaisten henkilöiden työllistymisen tukemiseksi; ottaa huomioon sekä yhteisötalouden että kehittymässä olevan digitaalisen talouden tarjoaman potentiaalin vammaisten henkilöiden työllistymisessä; |
| --- | --- |

109.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että työhön liittyvät oikeudet ja palvelut, myös kohtuullinen mukauttaminen työsyrjintädirektiivin yhteydessä, ovat siirrettäviä ja niissä kunnioitetaan vammaisten henkilöiden vapaata liikkuvuutta perussopimusten mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kannustimia työnantajille ja aktiivisia työmarkkinatoimia vammaisten henkilöiden työllistymisen tukemiseksi; ottaa huomioon sekä yhteisötalouden että kehittymässä olevan digitaalisen talouden tarjoaman potentiaalin vammaisten henkilöiden työllistymisessä;

| 110. | on huolestunut vammaisten henkilöiden ja erityisesti vammaisten naisten korkeasta työttömyysasteesta verrattuna muihin unionin väestöryhmiin; kehottaa jäsenvaltioita edistämään vammaisten naisten – myös niiden, joilla on piilevä vamma, krooninen sairaus tai oppimisvaikeuksia – työmarkkinoille osallistumista koskevaa toimintapolitiikkaansa ja varmistamaan niiden olemassaolon; |
| --- | --- |

110.

on huolestunut vammaisten henkilöiden ja erityisesti vammaisten naisten korkeasta työttömyysasteesta verrattuna muihin unionin väestöryhmiin; kehottaa jäsenvaltioita edistämään vammaisten naisten – myös niiden, joilla on piilevä vamma, krooninen sairaus tai oppimisvaikeuksia – työmarkkinoille osallistumista koskevaa toimintapolitiikkaansa ja varmistamaan niiden olemassaolon;

| 111. | on huolestunut siitä, että työsyrjintädirektiivissä ei yksiselitteisesti katsota vammaisia henkilöitä koskevan kohtuullisen mukauttamisen laiminlyöntiä yhdeksi syrjinnän muodoksi; pyytää komissiota tekemään selkoa vastaanotettujen valitusten lajista ja tarkastelemaan siinä yhteydessä, onko direktiiviä tarkistettava; |
| --- | --- |

111.

on huolestunut siitä, että työsyrjintädirektiivissä ei yksiselitteisesti katsota vammaisia henkilöitä koskevan kohtuullisen mukauttamisen laiminlyöntiä yhdeksi syrjinnän muodoksi; pyytää komissiota tekemään selkoa vastaanotettujen valitusten lajista ja tarkastelemaan siinä yhteydessä, onko direktiiviä tarkistettava;

| 112. | korostaa etuja, jotka koituvat siitä, että vammaisten henkilöiden työnteko ei rajoitu suojatyökeskuksiin, vaan heille tarjotaan työnteon edellytyksiä, joiden avulla he pääsevät avoimille työmarkkinoille; korostaa, että on tärkeää vaihtaa hyviä käytänteitä viranomaisten, vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen, tukipalvelujen tarjoajien, kokeneiden työnantajien ja muiden sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

112.

korostaa etuja, jotka koituvat siitä, että vammaisten henkilöiden työnteko ei rajoitu suojatyökeskuksiin, vaan heille tarjotaan työnteon edellytyksiä, joiden avulla he pääsevät avoimille työmarkkinoille; korostaa, että on tärkeää vaihtaa hyviä käytänteitä viranomaisten, vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen, tukipalvelujen tarjoajien, kokeneiden työnantajien ja muiden sidosryhmien välillä;

| 113. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vammaisten henkilöiden työllistymistä sosiaalisen ja solidaarisuuteen perustuvan talouden yritysten avulla ja auttamaan siten vammaisia henkilöitä pääsemään työmarkkinoille; kehottaa tässä yhteydessä komissiota edistämään muotoutumassa olevia sosiaalisia investointimarkkinoita välineillä, jotka on otettu käyttöön osana sosiaalisen yrittäjyyden aloitetta, ja tiedottamaan parlamentille väliarvioinnin tuloksista; |
| --- | --- |

113.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vammaisten henkilöiden työllistymistä sosiaalisen ja solidaarisuuteen perustuvan talouden yritysten avulla ja auttamaan siten vammaisia henkilöitä pääsemään työmarkkinoille; kehottaa tässä yhteydessä komissiota edistämään muotoutumassa olevia sosiaalisia investointimarkkinoita välineillä, jotka on otettu käyttöön osana sosiaalisen yrittäjyyden aloitetta, ja tiedottamaan parlamentille väliarvioinnin tuloksista;

| 114. | korostaa, että vammaisten henkilöiden irtisanomisten ehkäisemiseksi on tärkeää, että he voivat hoitaa työtään erityislainsäädännön mukaisesti; suosittaa lisäksi, että työkeskusten ja yritysten kanssa tehtävän yhteistyön lisäksi harjoitetaan asianmukaista valvontaa, jotta voidaan estää vammaisten henkilöiden syrjäytyminen työmarkkinoilta ja hyödyntää heidän koko potentiaaliaan; |
| --- | --- |

114.

korostaa, että vammaisten henkilöiden irtisanomisten ehkäisemiseksi on tärkeää, että he voivat hoitaa työtään erityislainsäädännön mukaisesti; suosittaa lisäksi, että työkeskusten ja yritysten kanssa tehtävän yhteistyön lisäksi harjoitetaan asianmukaista valvontaa, jotta voidaan estää vammaisten henkilöiden syrjäytyminen työmarkkinoilta ja hyödyntää heidän koko potentiaaliaan;

| 115. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään harjoittelun laatupuitteet ja edistämään ja kehittämään vammaisille henkilöille tarkoitettuja oppisopimuskoulutus- ja koulutusmahdollisuuksia ja varmistamaan kohtuullisen mukauttamisen ja esteettömyyden, jotta voidaan taata sosiaalinen suojelu ja edistää vammaisten henkilöiden integroitumista työmarkkinoille; |
| --- | --- |

115.

kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään harjoittelun laatupuitteet ja edistämään ja kehittämään vammaisille henkilöille tarkoitettuja oppisopimuskoulutus- ja koulutusmahdollisuuksia ja varmistamaan kohtuullisen mukauttamisen ja esteettömyyden, jotta voidaan taata sosiaalinen suojelu ja edistää vammaisten henkilöiden integroitumista työmarkkinoille;

| 116. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan pikaisesti toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja kompensoidaan haittavaikutuksia, joita säästötoimenpiteistä on aiheutunut vammaisten henkilöiden sosiaaliturvalle; |
| --- | --- |

116.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan pikaisesti toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja kompensoidaan haittavaikutuksia, joita säästötoimenpiteistä on aiheutunut vammaisten henkilöiden sosiaaliturvalle;

| 117. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yhteydessä täytäntöön toimivia mekanismeja, joilla ehkäistään tai lievitetään vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä köyhyyttä, haavoittuvuutta ja sosiaalista syrjäytymistä ottaen erityisesti huomioon vammaiset lapset ja ikääntyneet henkilöt; |
| --- | --- |

117.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yhteydessä täytäntöön toimivia mekanismeja, joilla ehkäistään tai lievitetään vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä köyhyyttä, haavoittuvuutta ja sosiaalista syrjäytymistä ottaen erityisesti huomioon vammaiset lapset ja ikääntyneet henkilöt;

| 118. | kehottaa jäsenvaltioita pidättymään vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa heikentävästä vammaisuuteen liittyvien tukien, yhteisöpohjaisten palvelujen, terveyspalvelujen, koulutuksen ja opetusohjelmien leikkaamisesta, joka lisäisi entisestään köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

118.

kehottaa jäsenvaltioita pidättymään vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa heikentävästä vammaisuuteen liittyvien tukien, yhteisöpohjaisten palvelujen, terveyspalvelujen, koulutuksen ja opetusohjelmien leikkaamisesta, joka lisäisi entisestään köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä;

| 119. | kehottaa jälleen kerran vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään yhteisten sääntöjen pohjalta toimenpiteitä, joilla torjutaan muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden perheiden usein kokemaa köyhyyttä, ja käyttämään selkeitä indikaattoreita, joihin tarvittava hoito perustuu; |
| --- | --- |

119.

kehottaa jälleen kerran vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään yhteisten sääntöjen pohjalta toimenpiteitä, joilla torjutaan muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden perheiden usein kokemaa köyhyyttä, ja käyttämään selkeitä indikaattoreita, joihin tarvittava hoito perustuu;

| 120. | painottaa, että yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 1303/2013 7 artiklassa ja 96 artiklan 7 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat, että tasa-arvoa, syrjimättömyyttä ja vammaisten henkilöiden ottamista mukaan edistetään ja ne otetaan huomioon Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yleensä ja erityisesti niiden toimintaohjelmien täytäntöönpanossa; kehottaa tarkastelemaan vammaisten henkilöiden erityistarpeita yhteisen lähestymistavan avulla; kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti syrjimättömyyttä ja vammaisuutta koskevien yleisten ennakkovaatimusten soveltamista; korostaa, että niiden arvioinnissa olisi tarkasteltava, riittävätkö suunnitellut toimet edistämään naisten ja miesten tasa-arvoa ja vammaisten henkilöiden integroitumista erityisesti rahoituksen saatavuuden osalta; |
| --- | --- |

120.

painottaa, että yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 1303/2013 7 artiklassa ja 96 artiklan 7 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat, että tasa-arvoa, syrjimättömyyttä ja vammaisten henkilöiden ottamista mukaan edistetään ja ne otetaan huomioon Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yleensä ja erityisesti niiden toimintaohjelmien täytäntöönpanossa; kehottaa tarkastelemaan vammaisten henkilöiden erityistarpeita yhteisen lähestymistavan avulla; kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti syrjimättömyyttä ja vammaisuutta koskevien yleisten ennakkovaatimusten soveltamista; korostaa, että niiden arvioinnissa olisi tarkasteltava, riittävätkö suunnitellut toimet edistämään naisten ja miesten tasa-arvoa ja vammaisten henkilöiden integroitumista erityisesti rahoituksen saatavuuden osalta;

| 121. | pyytää paikallisen, alueellisen, kansallisen ja unionin tason päätöksentekijöitä varmistamaan, että syrjimättömyyttä sekä vammaisten henkilöiden kaikkien palvelujen ja myös internetin käytön yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä yhtäläisiin ja riittäviin paikallisyhteisöjen asumisjärjestelyihin kaikilla alueilla (maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla sekä kaupunkialueilla) ja myös vammaisista henkilöistä huolehtivien laitosten ylläpitoon tarkoitettujen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen saatavuutta ja käyttöä koskevien säädösten täytäntöönpanoa seurataan tehokkaasti; toteaa kuitenkin, että sosiaalipoliittiset toimet ja niiden rahoitus kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

121.

pyytää paikallisen, alueellisen, kansallisen ja unionin tason päätöksentekijöitä varmistamaan, että syrjimättömyyttä sekä vammaisten henkilöiden kaikkien palvelujen ja myös internetin käytön yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä yhtäläisiin ja riittäviin paikallisyhteisöjen asumisjärjestelyihin kaikilla alueilla (maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla sekä kaupunkialueilla) ja myös vammaisista henkilöistä huolehtivien laitosten ylläpitoon tarkoitettujen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen saatavuutta ja käyttöä koskevien säädösten täytäntöönpanoa seurataan tehokkaasti; toteaa kuitenkin, että sosiaalipoliittiset toimet ja niiden rahoitus kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioille;

| 122. | kehottaa komissiota seuraamaan tarkoin, noudatetaanko syrjimättömyyden periaatetta ja siihen liittyvää lainsäädäntöä Euroopan rakenne- ja investointirahaston varojen käytön yhteydessä; painottaa, että sosiaalista osallisuutta ja syrjimättömyyttä edistävien elinten ja myös vammaisjärjestöjen on oltava mukana kumppanuudessa toimintaohjelmien suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheissa, jotta voidaan varmistaa, että vammaisten henkilöiden edut ja huolenaiheet otetaan todellakin huomioon; kehottaa käyttämään Euroopan rakenne- ja investointirahastoja vammaisten henkilöiden esteettömyyttä, liikkuvuutta ja asumista koskevien vähimmäisnormien noudattamiseksi ja toteaa, että kyseessä on merkittävä ja haastava tehtävä erityisesti paikallis- ja alueviranomaisille; |
| --- | --- |

122.

kehottaa komissiota seuraamaan tarkoin, noudatetaanko syrjimättömyyden periaatetta ja siihen liittyvää lainsäädäntöä Euroopan rakenne- ja investointirahaston varojen käytön yhteydessä; painottaa, että sosiaalista osallisuutta ja syrjimättömyyttä edistävien elinten ja myös vammaisjärjestöjen on oltava mukana kumppanuudessa toimintaohjelmien suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheissa, jotta voidaan varmistaa, että vammaisten henkilöiden edut ja huolenaiheet otetaan todellakin huomioon; kehottaa käyttämään Euroopan rakenne- ja investointirahastoja vammaisten henkilöiden esteettömyyttä, liikkuvuutta ja asumista koskevien vähimmäisnormien noudattamiseksi ja toteaa, että kyseessä on merkittävä ja haastava tehtävä erityisesti paikallis- ja alueviranomaisille;

| 123. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään paremmin rakennerahastoja, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa ja Luova Eurooppa -ohjelmaa, ja ottamaan mukaan mahdollisimman paljon kansallisia, alueellisia ja paikallisia vammaisjärjestöjä; korostaa lisäksi, että on tärkeää varmistaa, että Erasmus + -ohjelman, nuorisotakuun ja Eures-aloitteen kaltaiset unionin ohjelmat ovat täysin esteettömästi vammaisten henkilöiden käytettävissä; |
| --- | --- |

123.

kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään paremmin rakennerahastoja, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa ja Luova Eurooppa -ohjelmaa, ja ottamaan mukaan mahdollisimman paljon kansallisia, alueellisia ja paikallisia vammaisjärjestöjä; korostaa lisäksi, että on tärkeää varmistaa, että Erasmus + -ohjelman, nuorisotakuun ja Eures-aloitteen kaltaiset unionin ohjelmat ovat täysin esteettömästi vammaisten henkilöiden käytettävissä;

| 124. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan laajemmin periaatetta, jonka mukaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyviä sopimuksia tekevät viranomaiset voivat sulkea hakijoita sopimuksenteon ulkopuolelle, jos nämä eivät sitoudu vammaisia henkilöitä koskevaan esteettömyyteen; |
| --- | --- |

124.

kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan laajemmin periaatetta, jonka mukaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyviä sopimuksia tekevät viranomaiset voivat sulkea hakijoita sopimuksenteon ulkopuolelle, jos nämä eivät sitoudu vammaisia henkilöitä koskevaan esteettömyyteen;

| 125. | pitää myönteisenä, että yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa asetetaan sosiaalista osallisuutta koskevia ennakkoehtoja ja etusijalle asetetaan investoinnit, jotka koskevat siirtymistä ”laitoshoidosta avohuollon palveluihin”; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään rahastoja laitoshoidosta luopumiseen ja vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

125.

pitää myönteisenä, että yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa asetetaan sosiaalista osallisuutta koskevia ennakkoehtoja ja etusijalle asetetaan investoinnit, jotka koskevat siirtymistä ”laitoshoidosta avohuollon palveluihin”; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään rahastoja laitoshoidosta luopumiseen ja vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoon;

| 126. | on huolissaan siitä, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käytetään väärin laitoshuollon edistämiseen, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään niiden valvontaa vammaisyleissopimuksen mukaisesti ja vammaisia henkilöitä edustavia järjestöjä kuullen; katsoo, että avoimuusperiaatteita olisi sovellettava koko menettelyyn aina varojen kohdentamisesta niiden varsinaiseen käyttöön; |
| --- | --- |

126.

on huolissaan siitä, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käytetään väärin laitoshuollon edistämiseen, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään niiden valvontaa vammaisyleissopimuksen mukaisesti ja vammaisia henkilöitä edustavia järjestöjä kuullen; katsoo, että avoimuusperiaatteita olisi sovellettava koko menettelyyn aina varojen kohdentamisesta niiden varsinaiseen käyttöön;

| 127. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, mukaan lukien Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja muiden asiaa koskevien unionin rahastojen käyttö, jotta paikallisyhteisöissä voidaan kehittää laadukkaita ja kohtuuhintaisia tukipalveluja vammaisille pojille ja tytöille ja heidän perheilleen, myös vaativaa tukea tarvitseville henkilöille, edistää laitoshoidosta luopumista ja ehkäistä laitoshoitoon palaamista sekä edistää osallistavia yhteisöjä ja vammaisten poikien ja tyttöjen pääsemistä osallistavaan ja laadukkaaseen koulutukseen; |
| --- | --- |

127.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, mukaan lukien Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja muiden asiaa koskevien unionin rahastojen käyttö, jotta paikallisyhteisöissä voidaan kehittää laadukkaita ja kohtuuhintaisia tukipalveluja vammaisille pojille ja tytöille ja heidän perheilleen, myös vaativaa tukea tarvitseville henkilöille, edistää laitoshoidosta luopumista ja ehkäistä laitoshoitoon palaamista sekä edistää osallistavia yhteisöjä ja vammaisten poikien ja tyttöjen pääsemistä osallistavaan ja laadukkaaseen koulutukseen;

| 128. | katsoo, että unionin toimielinten olisi harkittava tulevien ja nykyisten rahoitusvirtojen avaamista järjestöille, jotka aktiivisesti edustavat vammaisia henkilöitä; |
| --- | --- |

128.

katsoo, että unionin toimielinten olisi harkittava tulevien ja nykyisten rahoitusvirtojen avaamista järjestöille, jotka aktiivisesti edustavat vammaisia henkilöitä;

| 129. | kehottaa komissiota jatkamaan vammaisten henkilöiden osallisuuden edistämistä myöntämällä rahoitustukea erilaisille ruohonjuuritason hankkeille ja järjestöille; |
| --- | --- |

129.

kehottaa komissiota jatkamaan vammaisten henkilöiden osallisuuden edistämistä myöntämällä rahoitustukea erilaisille ruohonjuuritason hankkeille ja järjestöille;

| 130. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan vammaiset henkilöt aktiivisesti mukaan päätöksentekoon muun muassa vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen kautta vammaisyleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti; kehottaa myös ottamaan asianmukaisesti huomioon vammaisten henkilöiden päätöksentekoprosessien yhteydessä esittämät näkemykset; |
| --- | --- |

130.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan vammaiset henkilöt aktiivisesti mukaan päätöksentekoon muun muassa vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen kautta vammaisyleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti; kehottaa myös ottamaan asianmukaisesti huomioon vammaisten henkilöiden päätöksentekoprosessien yhteydessä esittämät näkemykset;

| 131. | toistaa pitävänsä tärkeänä, että tekijänoikeuksia ja niihin liittyviä oikeuksia koskevia poikkeuksia ja rajoituksia voidaan soveltaa vammaisiin henkilöihin; ottaa huomioon Marrakeshin sopimuksen, jolla pyritään helpottamaan julkaistujen teosten saatavuutta sokeille tai heikkonäköisille, ja toistaa olevansa sitä mieltä, että unioni on toimivaltainen tekemään tämän sopimuksen ilman, että unionin oikeuskehyksen tarkistaminen tai unionin tuomioistuimen tuomion ajankohta asetetaan ratifioinnin edellytykseksi; korostaa tässä yhteydessä myös sitä, että parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden on tehtävä yhdessä työtä Marrakeshin sopimuksen nopean ratifioinnin varmistamiseksi; |
| --- | --- |

131.

toistaa pitävänsä tärkeänä, että tekijänoikeuksia ja niihin liittyviä oikeuksia koskevia poikkeuksia ja rajoituksia voidaan soveltaa vammaisiin henkilöihin; ottaa huomioon Marrakeshin sopimuksen, jolla pyritään helpottamaan julkaistujen teosten saatavuutta sokeille tai heikkonäköisille, ja toistaa olevansa sitä mieltä, että unioni on toimivaltainen tekemään tämän sopimuksen ilman, että unionin oikeuskehyksen tarkistaminen tai unionin tuomioistuimen tuomion ajankohta asetetaan ratifioinnin edellytykseksi; korostaa tässä yhteydessä myös sitä, että parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden on tehtävä yhdessä työtä Marrakeshin sopimuksen nopean ratifioinnin varmistamiseksi;

| 132. | korostaa, että tekijänoikeuksien ja niihin liittyvien oikeuksien alalla mahdollisesti tehtävillä lainsäädännöllisillä muutoksilla olisi annettava vammaisille henkilöille mahdollisuus käyttää näillä oikeuksilla suojattuja teoksia ja palveluja kaikissa muodoissa; palauttaa mieliin, että komission on määrä tehdä lainsäädäntöehdotuksia, jotka koskevat tekijänoikeuksiin ja niihin liittyviin oikeuksiin sovellettavia poikkeuksia ja rajoituksia, jotta varmistetaan, että eri tavalla vammaisilla henkilöillä on mahdollisuus käyttää näillä oikeuksilla suojattuja teoksia ja palveluja; |
| --- | --- |

132.

korostaa, että tekijänoikeuksien ja niihin liittyvien oikeuksien alalla mahdollisesti tehtävillä lainsäädännöllisillä muutoksilla olisi annettava vammaisille henkilöille mahdollisuus käyttää näillä oikeuksilla suojattuja teoksia ja palveluja kaikissa muodoissa; palauttaa mieliin, että komission on määrä tehdä lainsäädäntöehdotuksia, jotka koskevat tekijänoikeuksiin ja niihin liittyviin oikeuksiin sovellettavia poikkeuksia ja rajoituksia, jotta varmistetaan, että eri tavalla vammaisilla henkilöillä on mahdollisuus käyttää näillä oikeuksilla suojattuja teoksia ja palveluja;

| 133. | pitää digitaalisia järjestelmiä tärkeinä vammaisten henkilöiden kannalta, sillä ne ovat väline, joka mahdollistaa heidän osallistumisensa yhteiskunnan kaikilla aloilla, ja suosittelee tutkimaan edelleen tietotekniikka-avusteisen tekniikan käyttöä opetuksessa; panee merkille, että suhteettoman suuri osa vammaisista henkilöistä ei tällä hetkellä käytä internetiä ja jää siksi digitaalisen kehityksen ulkopuolelle ja samalla paitsi tiedoista, mahdollisuuksista, uusien taitojen oppimisesta ja tärkeistä palveluista; kehottaa siksi kansallisia ja unionin lainsäätäjiä ottamaan esteettömyyttä koskevat säännökset huomioon pannessaan täytäntöön digitaalisia sisämarkkinoita koskevaa lainsäädäntöä, ottamaan digitaalisen sisällön esteettömyyden huomioon kaikissa asiaan liittyvissä unionin toimissa ja panemaan yhteisöissä alulle digitaalialan huippuosaajien (”digital champions”) ohjelmia, joiden avulla entistä useammat vammaiset henkilöt saataisiin käyttämään internetiä, ja kehottaa toteuttamaan tarvittavia toimia verkkorikollisuuden ja verkossa tapahtuvan kiusaamisen torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että teollis- ja tekijänoikeudet eivät aiheuta vammaisille henkilöille kohtuutonta tai syrjivää estettä kulttuurimateriaalin saannissa; kehottaa harkitsemaan pakollista poikkeusta tekijänoikeuteen sellaisissa vammaisia henkilöitä hyödyttävissä käyttötarkoituksissa, jotka liittyvät suoraan vammaan ja ovat luonteeltaan ei-kaupallisia, siinä määrin kuin kyseessä oleva vamma sitä edellyttää; kehottaa soveltamaan kaikessa unionin toiminnassa monialaista lähestymistapaa vammaisten henkilöiden ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

133.

pitää digitaalisia järjestelmiä tärkeinä vammaisten henkilöiden kannalta, sillä ne ovat väline, joka mahdollistaa heidän osallistumisensa yhteiskunnan kaikilla aloilla, ja suosittelee tutkimaan edelleen tietotekniikka-avusteisen tekniikan käyttöä opetuksessa; panee merkille, että suhteettoman suuri osa vammaisista henkilöistä ei tällä hetkellä käytä internetiä ja jää siksi digitaalisen kehityksen ulkopuolelle ja samalla paitsi tiedoista, mahdollisuuksista, uusien taitojen oppimisesta ja tärkeistä palveluista; kehottaa siksi kansallisia ja unionin lainsäätäjiä ottamaan esteettömyyttä koskevat säännökset huomioon pannessaan täytäntöön digitaalisia sisämarkkinoita koskevaa lainsäädäntöä, ottamaan digitaalisen sisällön esteettömyyden huomioon kaikissa asiaan liittyvissä unionin toimissa ja panemaan yhteisöissä alulle digitaalialan huippuosaajien (”digital champions”) ohjelmia, joiden avulla entistä useammat vammaiset henkilöt saataisiin käyttämään internetiä, ja kehottaa toteuttamaan tarvittavia toimia verkkorikollisuuden ja verkossa tapahtuvan kiusaamisen torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että teollis- ja tekijänoikeudet eivät aiheuta vammaisille henkilöille kohtuutonta tai syrjivää estettä kulttuurimateriaalin saannissa; kehottaa harkitsemaan pakollista poikkeusta tekijänoikeuteen sellaisissa vammaisia henkilöitä hyödyttävissä käyttötarkoituksissa, jotka liittyvät suoraan vammaan ja ovat luonteeltaan ei-kaupallisia, siinä määrin kuin kyseessä oleva vamma sitä edellyttää; kehottaa soveltamaan kaikessa unionin toiminnassa monialaista lähestymistapaa vammaisten henkilöiden ihmisoikeuksiin;

| 134. | muistuttaa, että urheilu on erinomainen väline sosiaalisen osallisuuden kannalta, sillä se tarjoaa mahdollisuuksia yhdessäoloon ja sosiaalisten taitojen kehittämiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään vammaisyleissopimuksen 30 artiklan mukaisesti erityisiä ohjelmia, joilla urheilutoiminnasta ja urheilutapahtumista pyritään tekemään esteettömämpiä vammaisten henkilöiden kannalta; toteaa, että oikeus kulttuuriesitysten ja vapaa-ajan toiminnan täyteen esteettömyyteen ovat perusoikeuksia, ja kehottaa siksi komissiota parantamaan tällaisten tapahtumien ja tapahtumapaikkojen, tavaroiden ja palvelujen esteettömyyttä audiovisuaalinen ala mukaan lukien; pitää myönteisinä aloitteita, joilla audiovisuaalista ja muuta materiaalia tuotetaan vammaisille henkilöille sopivalla tavalla tekstitettynä tai selostettuna; |
| --- | --- |

134.

muistuttaa, että urheilu on erinomainen väline sosiaalisen osallisuuden kannalta, sillä se tarjoaa mahdollisuuksia yhdessäoloon ja sosiaalisten taitojen kehittämiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään vammaisyleissopimuksen 30 artiklan mukaisesti erityisiä ohjelmia, joilla urheilutoiminnasta ja urheilutapahtumista pyritään tekemään esteettömämpiä vammaisten henkilöiden kannalta; toteaa, että oikeus kulttuuriesitysten ja vapaa-ajan toiminnan täyteen esteettömyyteen ovat perusoikeuksia, ja kehottaa siksi komissiota parantamaan tällaisten tapahtumien ja tapahtumapaikkojen, tavaroiden ja palvelujen esteettömyyttä audiovisuaalinen ala mukaan lukien; pitää myönteisinä aloitteita, joilla audiovisuaalista ja muuta materiaalia tuotetaan vammaisille henkilöille sopivalla tavalla tekstitettynä tai selostettuna;

| 135. | katsoo, että vammaisille henkilöille tarkoitettuja digitaalisia laitteita olisi kehitettävä auttamaan vammaisten urheilijoiden integroitumista; toteaa, että samoin olisi kehitettävä alustoja etätyötä, hot desk -työskentelyä ja yhteistyöskentelyä varten; katsoo lisäksi, että kouluissa olisi mukautettava korkealuokkaista opetus- ja urheiluinfrastruktuuria vammaisten lasten tarpeisiin sopivaksi ja että jokaisessa jäsenvaltiossa olisi oltava kansallinen ja alueellinen strateginen toimintakehys elinikäiselle oppimiselle, mihin sisältyisi konkreettisia toimia vammaisten henkilöiden taitojen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

135.

katsoo, että vammaisille henkilöille tarkoitettuja digitaalisia laitteita olisi kehitettävä auttamaan vammaisten urheilijoiden integroitumista; toteaa, että samoin olisi kehitettävä alustoja etätyötä, hot desk -työskentelyä ja yhteistyöskentelyä varten; katsoo lisäksi, että kouluissa olisi mukautettava korkealuokkaista opetus- ja urheiluinfrastruktuuria vammaisten lasten tarpeisiin sopivaksi ja että jokaisessa jäsenvaltiossa olisi oltava kansallinen ja alueellinen strateginen toimintakehys elinikäiselle oppimiselle, mihin sisältyisi konkreettisia toimia vammaisten henkilöiden taitojen kehittämiseksi;

| 136. | muistuttaa, että Luova Eurooppa -ohjelmaan kuuluvassa MEDIA-ohjelmassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisuuteen liittyviin hankkeisiin ja että elokuvien ja festivaalien opetusvaikutusta tässä suhteessa olisi korostettava; |
| --- | --- |

136.

muistuttaa, että Luova Eurooppa -ohjelmaan kuuluvassa MEDIA-ohjelmassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisuuteen liittyviin hankkeisiin ja että elokuvien ja festivaalien opetusvaikutusta tässä suhteessa olisi korostettava;

| 137. | korostaa, että esteettömyys on olennainen vaatimus, jotta vammaiset henkilöt voivat kaikin puolin hyödyntää Euroopan matkailutarjontaa; |
| --- | --- |

137.

korostaa, että esteettömyys on olennainen vaatimus, jotta vammaiset henkilöt voivat kaikin puolin hyödyntää Euroopan matkailutarjontaa;

| 138. | korostaa, että matkailupalveluissa on otettava huomioon vammaisten henkilöiden erityistarpeet, kuten tiedon ja viestinnän helppokäyttöisyys sekä esteetön kulku huoneisiin, kylpyhuoneisiin, käymälöihin ja muihin sisätiloihin; |
| --- | --- |

138.

korostaa, että matkailupalveluissa on otettava huomioon vammaisten henkilöiden erityistarpeet, kuten tiedon ja viestinnän helppokäyttöisyys sekä esteetön kulku huoneisiin, kylpyhuoneisiin, käymälöihin ja muihin sisätiloihin;

| 139. | katsoo, että kaikkia palvelevan matkailun periaatteen olisi oltava kaiken matkailuun liittyvän toiminnan lähtökohtana niin kansallisella, alueellisella ja paikallisella kuin unioninkin tasolla; huomauttaa, että matkailualan palveluntuottajien olisi otettava vammaisten henkilöiden tarpeet huomioon edistämällä palveluidensa mukauttamista ja henkilöstönsä koulutusta; |
| --- | --- |

139.

katsoo, että kaikkia palvelevan matkailun periaatteen olisi oltava kaiken matkailuun liittyvän toiminnan lähtökohtana niin kansallisella, alueellisella ja paikallisella kuin unioninkin tasolla; huomauttaa, että matkailualan palveluntuottajien olisi otettava vammaisten henkilöiden tarpeet huomioon edistämällä palveluidensa mukauttamista ja henkilöstönsä koulutusta;

Erityisvelvoitteet

| 140. | kehottaa kehittämään ihmisoikeuksiin perustuvia indikaattoreita ja kehottaa jäsenvaltioita tuottamaan kaikesta toiminnasta unionissa määrällisesti ja laadullisesti vertailtavissa olevia tietoja, jotka on eritelty eri tekijöiden, kuten sukupuolen, iän, työmarkkina-aseman ja vamman, perusteella; kehottaa komissiota rahoittamaan tutkimusta ja keräämään tietoja, jotka koskevat esimerkiksi matkailu- ja terveydenhuoltopalvelujen esteettömyyttä, väkivaltaa ja kaikkiin eri tavoin vammaisiin henkilöihin kohdistuvaa kaltoinkohtelua ja hyväksikäyttöä sekä avohoidossa että laitoksissa; |
| --- | --- |

140.

kehottaa kehittämään ihmisoikeuksiin perustuvia indikaattoreita ja kehottaa jäsenvaltioita tuottamaan kaikesta toiminnasta unionissa määrällisesti ja laadullisesti vertailtavissa olevia tietoja, jotka on eritelty eri tekijöiden, kuten sukupuolen, iän, työmarkkina-aseman ja vamman, perusteella; kehottaa komissiota rahoittamaan tutkimusta ja keräämään tietoja, jotka koskevat esimerkiksi matkailu- ja terveydenhuoltopalvelujen esteettömyyttä, väkivaltaa ja kaikkiin eri tavoin vammaisiin henkilöihin kohdistuvaa kaltoinkohtelua ja hyväksikäyttöä sekä avohoidossa että laitoksissa;

| 141. | kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan unionin sosiaalisten tutkimusten avulla tehtävän vammaisuutta koskevien tietojen keräämisen vammaisyleissopimuksen 31 artiklan vaatimusten mukaiseksi, jotta alalla tapahtuvat edistysaskeleet voidaan havaita ja niistä voidaan tiedottaa; korostaa, että tässä tietojen keruussa on käytettävä menetelmiä, joissa otetaan huomioon kaikki vammaiset henkilöt, vaikeavammaiset ja laitoksissa asuvat henkilöt mukaan lukien; katsoo, että kaikkeen kerättyyn tietoon on sovellettava ihmisoikeus- ja tietosuoja-aloitteiden vaatimuksia, mukaan lukien esimerkiksi Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja tietosuojadirektiivin määräykset; vaatii, että tutkimusten on oltava mahdollisimman tarkkoja ja kohdennettuja ja että niihin on liitettävä asiaankuuluvia tutkimuksia ja seminaareja, joiden tuloksena saadaan tarkoituksenmukaisia ja tehokkaita toimintamalleja; |
| --- | --- |

141.

kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan unionin sosiaalisten tutkimusten avulla tehtävän vammaisuutta koskevien tietojen keräämisen vammaisyleissopimuksen 31 artiklan vaatimusten mukaiseksi, jotta alalla tapahtuvat edistysaskeleet voidaan havaita ja niistä voidaan tiedottaa; korostaa, että tässä tietojen keruussa on käytettävä menetelmiä, joissa otetaan huomioon kaikki vammaiset henkilöt, vaikeavammaiset ja laitoksissa asuvat henkilöt mukaan lukien; katsoo, että kaikkeen kerättyyn tietoon on sovellettava ihmisoikeus- ja tietosuoja-aloitteiden vaatimuksia, mukaan lukien esimerkiksi Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja tietosuojadirektiivin määräykset; vaatii, että tutkimusten on oltava mahdollisimman tarkkoja ja kohdennettuja ja että niihin on liitettävä asiaankuuluvia tutkimuksia ja seminaareja, joiden tuloksena saadaan tarkoituksenmukaisia ja tehokkaita toimintamalleja;

| 142. | kehottaa komissiota sisällyttämään järjestelmällisesti vammaisten henkilöiden oikeudet kaikkiin unionin kansainvälisiin yhteistyötoimiin ja -ohjelmiin; |
| --- | --- |

142.

kehottaa komissiota sisällyttämään järjestelmällisesti vammaisten henkilöiden oikeudet kaikkiin unionin kansainvälisiin yhteistyötoimiin ja -ohjelmiin;

| 143. | korostaa, että on tärkeää saavuttaa kaikki vammaisuuteen liittyvät kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoite 4, joka koskee osallistavan, tasapuolisen ja laadukkaan koulutuksen takaamista kaikille, ja että on lisättävä oppilaitoksia, joissa on vammaisille opiskelijoille soveltuva infrastruktuuri ja materiaalivalikoima, ja investoitava osallistavaa opettamista koskeviin opettajien valmiuksiin sekä lasten kouluun ja yhteisöön osallistumiseen; |
| --- | --- |

143.

korostaa, että on tärkeää saavuttaa kaikki vammaisuuteen liittyvät kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoite 4, joka koskee osallistavan, tasapuolisen ja laadukkaan koulutuksen takaamista kaikille, ja että on lisättävä oppilaitoksia, joissa on vammaisille opiskelijoille soveltuva infrastruktuuri ja materiaalivalikoima, ja investoitava osallistavaa opettamista koskeviin opettajien valmiuksiin sekä lasten kouluun ja yhteisöön osallistumiseen;

| 144. | painottaa sitoutumista siihen, että ketään ei jätetä ilman apua ja että kestävän kehityksen tavoitteisiin sisällytetään vammaisuuteen liittyviä viittauksia erityisesti koulutuksen, kasvun ja työllisyyden, eriarvoisuuden ja asuinalueiden esteettömyyden aloilla sekä kestävän kehityksen tavoitteita koskevaan tiedonkeruuseen ja seurantaan liittyen ja suosittaa, että unioni toimisi edelläkävijänä vammaisuuden huomioivien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa; korostaa myös viittauksia katastrofiriskin vähentämistä koskevaan Sendain kehykseen; |
| --- | --- |

144.

painottaa sitoutumista siihen, että ketään ei jätetä ilman apua ja että kestävän kehityksen tavoitteisiin sisällytetään vammaisuuteen liittyviä viittauksia erityisesti koulutuksen, kasvun ja työllisyyden, eriarvoisuuden ja asuinalueiden esteettömyyden aloilla sekä kestävän kehityksen tavoitteita koskevaan tiedonkeruuseen ja seurantaan liittyen ja suosittaa, että unioni toimisi edelläkävijänä vammaisuuden huomioivien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa; korostaa myös viittauksia katastrofiriskin vähentämistä koskevaan Sendain kehykseen;

| 145. | suosittaa, että unioni toimii edelläkävijänä vuoden 2030 kestävän kehityksen ohjelman vammaisuuden huomioivassa täytäntöönpanossa ja laatii toimintasuunnitelman ja sen väliarvioinnin, jotta voidaan taata seuranta- ja arviointimekanismi ja varmistaa unionin vastuuvelvollisuus; |
| --- | --- |

145.

suosittaa, että unioni toimii edelläkävijänä vuoden 2030 kestävän kehityksen ohjelman vammaisuuden huomioivassa täytäntöönpanossa ja laatii toimintasuunnitelman ja sen väliarvioinnin, jotta voidaan taata seuranta- ja arviointimekanismi ja varmistaa unionin vastuuvelvollisuus;

| 146. | kehottaa komissiota laatimaan kestävän kehityksen tavoitteita ja katastrofiriskin vähentämistä koskevan täytäntöönpanosuunnitelman vammaisyleissopimuksen mukaisesti; toteaa, että suunnitelman olisi edistettävä huomattavasti vammaisuuteen ja sosioekonomiseen osallisuuteen liittyvien indikaattoreiden määrittelyä; korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreiden määrittelyssä on kiinnitettävä erityistä huomiota köyhyyteen, sosiaaliseen suojeluun, kattavaan terveydenhuoltoon, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan, seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin, vesihuollon ja viemäröinnin sekä energian saatavuuteen, selviytymis- ja palautumiskykyyn katastrofitilanteissa sekä syntymien rekisteröintiin; |
| --- | --- |

146.

kehottaa komissiota laatimaan kestävän kehityksen tavoitteita ja katastrofiriskin vähentämistä koskevan täytäntöönpanosuunnitelman vammaisyleissopimuksen mukaisesti; toteaa, että suunnitelman olisi edistettävä huomattavasti vammaisuuteen ja sosioekonomiseen osallisuuteen liittyvien indikaattoreiden määrittelyä; korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreiden määrittelyssä on kiinnitettävä erityistä huomiota köyhyyteen, sosiaaliseen suojeluun, kattavaan terveydenhuoltoon, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan, seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin, vesihuollon ja viemäröinnin sekä energian saatavuuteen, selviytymis- ja palautumiskykyyn katastrofitilanteissa sekä syntymien rekisteröintiin;

| 147. | korostaa, että kaikkien unionin sekä sisäisten että ulkoisten toimintapolitiikkojen ja ohjelmien on oltava vammaisyleissopimuksen mukaisia ja niissä on toteutettava erityistoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vammaisten henkilöiden oikeudet valtavirtaistetaan kaikilla aloilla, myös humanitaarisella alalla ja kehityspolitiikassa ja niihin liittyvissä ohjelmissa; kehottaa unionia tätä silmällä pitäen hyväksymään yhdenmukaisen toimintalinjan vammaisuuden huomioivasta kehitysyhteistyöstä ja laatimaan järjestelmällisen ja vakiintuneen toimintamallin vammaisten henkilöiden oikeuksien sisällyttämiseksi kaikkiin unionin kansainvälisiin yhteistyötoimiin ja -ohjelmiin; |
| --- | --- |

147.

korostaa, että kaikkien unionin sekä sisäisten että ulkoisten toimintapolitiikkojen ja ohjelmien on oltava vammaisyleissopimuksen mukaisia ja niissä on toteutettava erityistoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vammaisten henkilöiden oikeudet valtavirtaistetaan kaikilla aloilla, myös humanitaarisella alalla ja kehityspolitiikassa ja niihin liittyvissä ohjelmissa; kehottaa unionia tätä silmällä pitäen hyväksymään yhdenmukaisen toimintalinjan vammaisuuden huomioivasta kehitysyhteistyöstä ja laatimaan järjestelmällisen ja vakiintuneen toimintamallin vammaisten henkilöiden oikeuksien sisällyttämiseksi kaikkiin unionin kansainvälisiin yhteistyötoimiin ja -ohjelmiin;

| 148. | suosittaa, että unionin edustustoilla ja virastoilla on oltava riittävästi tietoa unionin vammaisstrategioista ja että ne toimivat osallistavalla ja esteettömyyden varmistavalla tavalla; ehdottaa, että Euroopan ulkosuhdehallintoon (EUH) perustetaan vammaisyleissopimusta varten yhteyspiste; edellyttää, että vammaisuuden näkökulma sisällytetään pikaisesti kaikkeen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden yhteydessä järjestettävään ihmisoikeuskoulutukseen; |
| --- | --- |

148.

suosittaa, että unionin edustustoilla ja virastoilla on oltava riittävästi tietoa unionin vammaisstrategioista ja että ne toimivat osallistavalla ja esteettömyyden varmistavalla tavalla; ehdottaa, että Euroopan ulkosuhdehallintoon (EUH) perustetaan vammaisyleissopimusta varten yhteyspiste; edellyttää, että vammaisuuden näkökulma sisällytetään pikaisesti kaikkeen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden yhteydessä järjestettävään ihmisoikeuskoulutukseen;

| 149. | kehottaa EU:ta myös






  — | toteuttamaan lisää kehityshankkeita, joissa keskitytään erityisesti vammaisiin henkilöihin |
| --- | --- | --- |

149.

kehottaa EU:ta myös

—

toteuttamaan lisää kehityshankkeita, joissa keskitytään erityisesti vammaisiin henkilöihin

| — | laatimaan mekanismin, jolla kehitetään valmiuksia ja vaihdetaan hyviä käytänteitä unionin eri toimielinten välillä ja unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä vammaisuuden huomioivasta ja esteettömästä humanitaarisesta avusta |
| --- | --- |

—

laatimaan mekanismin, jolla kehitetään valmiuksia ja vaihdetaan hyviä käytänteitä unionin eri toimielinten välillä ja unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä vammaisuuden huomioivasta ja esteettömästä humanitaarisesta avusta

| — | perustamaan unionin edustustoihin vammaisasioita käsitteleviä yhteyspisteitä ja nimittämään niihin koulutettuja yhteyshenkilöitä, jotka voivat tarjota asiantuntemuksensa ja oman ammatillisen osaamisensa vammaisten henkilöiden käyttöön |
| --- | --- |

—

perustamaan unionin edustustoihin vammaisasioita käsitteleviä yhteyspisteitä ja nimittämään niihin koulutettuja yhteyshenkilöitä, jotka voivat tarjota asiantuntemuksensa ja oman ammatillisen osaamisensa vammaisten henkilöiden käyttöön

| — | käsittelemään vammaiskysymyksiä vuoropuheluissa kumppanimaiden kanssa sekä toimimaan strategisessa yhteistyössä kumppanimaan vammaisten hyväksi toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa ja tukemaan niitä |
| --- | --- |

—

käsittelemään vammaiskysymyksiä vuoropuheluissa kumppanimaiden kanssa sekä toimimaan strategisessa yhteistyössä kumppanimaan vammaisten hyväksi toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa ja tukemaan niitä

| — | tarkastelemaan monivuotista rahoituskehystä ja Euroopan kehitysrahastoa (EKR) vammaisyleissopimuksen näkökulmasta |
| --- | --- |

—

tarkastelemaan monivuotista rahoituskehystä ja Euroopan kehitysrahastoa (EKR) vammaisyleissopimuksen näkökulmasta

| — | lisäämään viittauksen vammaisuuskysymysten valtavirtaistamiseen unionin toimintapolitiikkoihin mahdollisessa uudessa kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa |
| --- | --- |

—

lisäämään viittauksen vammaisuuskysymysten valtavirtaistamiseen unionin toimintapolitiikkoihin mahdollisessa uudessa kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa

| — | harkitsemaan varojen korvamerkitsemistä vammaisille henkilöille tarkoitettuihin kansallisiin ohjelmiin kaikissa unionin kansainvälisissä yhteistyötoimissa ja -ohjelmissa |
| --- | --- |

—

harkitsemaan varojen korvamerkitsemistä vammaisille henkilöille tarkoitettuihin kansallisiin ohjelmiin kaikissa unionin kansainvälisissä yhteistyötoimissa ja -ohjelmissa

| — | tarjoamaan ripeää, asianmukaista ja täysipainoista hoitoa lapsille, joilla on todennäköinen riski vammautua, sillä puuttuminen varhaisessa vaiheessa on tärkeää; |
| --- | --- |

—

tarjoamaan ripeää, asianmukaista ja täysipainoista hoitoa lapsille, joilla on todennäköinen riski vammautua, sillä puuttuminen varhaisessa vaiheessa on tärkeää;

| 150. | pitää myönteisenä uutta tavoitetta 12, joka sisältyy ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevaan unionin toimintasuunnitelmaan vuosiksi 2015–2019; kehottaa komissiota varmistamaan, että vammaisyleissopimuksen täytäntöönpano otetaan järjestelmällisesti esille kolmansien maiden kanssa käytävässä ihmisoikeusvuoropuhelussa; kehottaa ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa johtamaan ja seuraamaan edistymistä kyseisellä alalla ja kiinnittämään erityistä huomiota esteettömyyteen liittyvään standardointiin; |
| --- | --- |

150.

pitää myönteisenä uutta tavoitetta 12, joka sisältyy ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevaan unionin toimintasuunnitelmaan vuosiksi 2015–2019; kehottaa komissiota varmistamaan, että vammaisyleissopimuksen täytäntöönpano otetaan järjestelmällisesti esille kolmansien maiden kanssa käytävässä ihmisoikeusvuoropuhelussa; kehottaa ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa johtamaan ja seuraamaan edistymistä kyseisellä alalla ja kiinnittämään erityistä huomiota esteettömyyteen liittyvään standardointiin;

| 151. | kannattaa vammaisten henkilöiden tehokasta integrointia yhteiskuntaan eli paikallisyhteisöihin ja itsenäisesti asuvien vammaisten henkilöiden palvelujen rahoittamista ulkoisten toimien rahoitusvälineisiin kuuluvista ohjelmista; kehottaa unionin rakennerahastojen järkiperäisempään käyttöön; edellyttää ulkoisten rahoitusvälineiden väliarviointia, jotta voidaan tarkastella, miten niiden avulla on edistetty vammaisten henkilöiden integroimista yhteiskuntaan, poistettu esteitä ja tuettu esteettömyyttä; vaatii lisäksi, että unionin ohjelmista lakkautetaan kaikki menoerät, jotka edistävät laitostumista tai pitävät yllä vammaisten henkilöiden erottamista muista; vaatii menojen lisäämistä ja seurantaa siten, että vammaisjärjestöjä kuullaan asiasta; |
| --- | --- |

151.

kannattaa vammaisten henkilöiden tehokasta integrointia yhteiskuntaan eli paikallisyhteisöihin ja itsenäisesti asuvien vammaisten henkilöiden palvelujen rahoittamista ulkoisten toimien rahoitusvälineisiin kuuluvista ohjelmista; kehottaa unionin rakennerahastojen järkiperäisempään käyttöön; edellyttää ulkoisten rahoitusvälineiden väliarviointia, jotta voidaan tarkastella, miten niiden avulla on edistetty vammaisten henkilöiden integroimista yhteiskuntaan, poistettu esteitä ja tuettu esteettömyyttä; vaatii lisäksi, että unionin ohjelmista lakkautetaan kaikki menoerät, jotka edistävät laitostumista tai pitävät yllä vammaisten henkilöiden erottamista muista; vaatii menojen lisäämistä ja seurantaa siten, että vammaisjärjestöjä kuullaan asiasta;

| 152. | ehdottaa, että kaikkien unionin ulkorajojen valvonnassa ja turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksissa työskentelevien henkilöiden olisi suoritettava vammaisten henkilöiden tarpeita koskeva erityiskoulutus, jotta varmistetaan, että näiden tarpeet otetaan huomioon; |
| --- | --- |

152.

ehdottaa, että kaikkien unionin ulkorajojen valvonnassa ja turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksissa työskentelevien henkilöiden olisi suoritettava vammaisten henkilöiden tarpeita koskeva erityiskoulutus, jotta varmistetaan, että näiden tarpeet otetaan huomioon;

| 153. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio vetäytyi riippumattomasta valvontakehyksestä (EU-kehys); on sitoutunut löytämään EU-kehykselle soveltuvimman rakenteen, jotta se on täysin vammaisyleissopimuksen ja Pariisin periaatteiden mukainen, ja kehottaa tarkastelemaan uudelleen vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä sisäisiä järjestelyjä ja Euroopan unionin edustusta koskevia neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission käytännesääntöjä ja muuttamaan niitä siten, että myös Euroopan parlamentti otetaan mukaan; |
| --- | --- |

153.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio vetäytyi riippumattomasta valvontakehyksestä (EU-kehys); on sitoutunut löytämään EU-kehykselle soveltuvimman rakenteen, jotta se on täysin vammaisyleissopimuksen ja Pariisin periaatteiden mukainen, ja kehottaa tarkastelemaan uudelleen vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä sisäisiä järjestelyjä ja Euroopan unionin edustusta koskevia neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission käytännesääntöjä ja muuttamaan niitä siten, että myös Euroopan parlamentti otetaan mukaan;

| 154. | korostaa, että kehyksen puitteissa tarvitaan tehostettua poliittista yhteistyötä, mukaan lukien varoja ja henkilöstöä, jotta varmistetaan, että unioni voi täyttää velvoitteensa ja panna täytäntöön vammaisyleissopimuksen suositukset; |
| --- | --- |

154.

korostaa, että kehyksen puitteissa tarvitaan tehostettua poliittista yhteistyötä, mukaan lukien varoja ja henkilöstöä, jotta varmistetaan, että unioni voi täyttää velvoitteensa ja panna täytäntöön vammaisyleissopimuksen suositukset;

| 155. | pitää erittäin tärkeänä vammaisyleissopimuksen 33 artiklaa (Kansallinen täytäntöönpano ja seuranta) sekä vammaisyleissopimuksen komitean päätelmiä 76 ja 77 ja panee sen vuoksi tyytyväisenä merkille, että komitea hyväksyy parlamentin osallistumisen EU-kehykseen; |
| --- | --- |

155.

pitää erittäin tärkeänä vammaisyleissopimuksen 33 artiklaa (Kansallinen täytäntöönpano ja seuranta) sekä vammaisyleissopimuksen komitean päätelmiä 76 ja 77 ja panee sen vuoksi tyytyväisenä merkille, että komitea hyväksyy parlamentin osallistumisen EU-kehykseen;

| 156. | kehottaa budjettivallan käyttäjiä osoittamaan riittävästi varoja, jotta EU-kehys voi suoriutua tehtävistään itsenäisesti; |
| --- | --- |

156.

kehottaa budjettivallan käyttäjiä osoittamaan riittävästi varoja, jotta EU-kehys voi suoriutua tehtävistään itsenäisesti;

| 157. | palauttaa mieliin, että vetoomusvaliokunta tarjoaa unionin kansalaisille (luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille) SEUT-sopimuksen 227 artiklan nojalla aktiivisesti suojelua, jotta he voivat tehdä kantelun, jos unionin toimielimet tai kansalliset tai paikallistason viranomaiset ovat loukanneet heidän oikeuksiaan, mukaan lukien sellaisten unionin toimintapolitiikkojen toteuttamisesta johtuvat oikeudet, joiden tarkoituksena on vammaisyleissopimuksen täytäntöönpano, perussopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn toimivallan jakoa koskevan julistuksen puitteissa; |
| --- | --- |

157.

palauttaa mieliin, että vetoomusvaliokunta tarjoaa unionin kansalaisille (luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille) SEUT-sopimuksen 227 artiklan nojalla aktiivisesti suojelua, jotta he voivat tehdä kantelun, jos unionin toimielimet tai kansalliset tai paikallistason viranomaiset ovat loukanneet heidän oikeuksiaan, mukaan lukien sellaisten unionin toimintapolitiikkojen toteuttamisesta johtuvat oikeudet, joiden tarkoituksena on vammaisyleissopimuksen täytäntöönpano, perussopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn toimivallan jakoa koskevan julistuksen puitteissa;

| 158. | toteaa, että vetoomusvaliokunta on (hallinnollisia epäkohtia koskevissa tapauksissa kansalaisia puolustavan Euroopan oikeusasiamiehen ohella) yksi unionin institutionaalisista välineistä, joiden avulla suojelutehtävää voidaan hoitaa EU-kehyksen puitteissa vuonna 1993 YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 48/134 hyväksyttyjen ihmisoikeuksien suojelemista ja edistämistä käsittelevien kansallisten instituutioiden asemaa ja toimivuutta koskevien periaatteiden (Pariisin periaatteet) mukaisesti; |
| --- | --- |

158.

toteaa, että vetoomusvaliokunta on (hallinnollisia epäkohtia koskevissa tapauksissa kansalaisia puolustavan Euroopan oikeusasiamiehen ohella) yksi unionin institutionaalisista välineistä, joiden avulla suojelutehtävää voidaan hoitaa EU-kehyksen puitteissa vuonna 1993 YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 48/134 hyväksyttyjen ihmisoikeuksien suojelemista ja edistämistä käsittelevien kansallisten instituutioiden asemaa ja toimivuutta koskevien periaatteiden (Pariisin periaatteet) mukaisesti;

| 159. | muistuttaa, että suojelutehtävän hoitamiseksi vetoomusvaliokunnan on palveltava riippumatonta valvontajärjestelmää esitutkintatoimillaan, jotka koskevat vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanossa tapahtunutta unionin lainsäädännön rikkomista; toteaa, että vetoomuksia välitetään muille valiokunnille tutkintaa tai asianmukaisten toimenpiteiden käynnistämistä varten ja että paikan päälle tehtyjen vierailujen yhteydessä kerätään tietoja ja pidetään yhteyttä kansallisiin viranomaisiin; |
| --- | --- |

159.

muistuttaa, että suojelutehtävän hoitamiseksi vetoomusvaliokunnan on palveltava riippumatonta valvontajärjestelmää esitutkintatoimillaan, jotka koskevat vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanossa tapahtunutta unionin lainsäädännön rikkomista; toteaa, että vetoomuksia välitetään muille valiokunnille tutkintaa tai asianmukaisten toimenpiteiden käynnistämistä varten ja että paikan päälle tehtyjen vierailujen yhteydessä kerätään tietoja ja pidetään yhteyttä kansallisiin viranomaisiin;

| 160. | palauttaa mieliin, että vetoomusvaliokunta vastaanottaa vammaisilta henkilöiltä joka vuosi huomattavan määrän vetoomuksia, joista käy ilmi, että tosiasiassa miljoonat ihmiset kaikkialla Euroopassa kohtaavat päivittäin vaikeuksia työhön pääsyssä ja työllistymisessä, koulutuksessa ja liikenteessä tai osallistumisessa poliittiseen ja julkiseen elämään ja kulttuurielämään; korostaa vammaisyleissopimuksen 29 artiklaa, joka koskee vammaisten henkilöiden osallistumista ilman syrjintää poliittiseen ja julkiseen elämään; |
| --- | --- |

160.

palauttaa mieliin, että vetoomusvaliokunta vastaanottaa vammaisilta henkilöiltä joka vuosi huomattavan määrän vetoomuksia, joista käy ilmi, että tosiasiassa miljoonat ihmiset kaikkialla Euroopassa kohtaavat päivittäin vaikeuksia työhön pääsyssä ja työllistymisessä, koulutuksessa ja liikenteessä tai osallistumisessa poliittiseen ja julkiseen elämään ja kulttuurielämään; korostaa vammaisyleissopimuksen 29 artiklaa, joka koskee vammaisten henkilöiden osallistumista ilman syrjintää poliittiseen ja julkiseen elämään;

| 161. | muistuttaa, että suurinta huomiota osakseen saaneita vetoomuksia ovat usein tukeneet vammaisia henkilöitä edustavat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, joten on tarpeen edistää ja tuoda esille näiden oikeuksien loukkaamiseen perustuvien vetoomusten suojelevaa roolia ja tehokkuutta; arvostaa suuresti näiden järjestöjen roolia vammaisten henkilöiden sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja elämänlaadun parantamisessa; |
| --- | --- |

161.

muistuttaa, että suurinta huomiota osakseen saaneita vetoomuksia ovat usein tukeneet vammaisia henkilöitä edustavat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, joten on tarpeen edistää ja tuoda esille näiden oikeuksien loukkaamiseen perustuvien vetoomusten suojelevaa roolia ja tehokkuutta; arvostaa suuresti näiden järjestöjen roolia vammaisten henkilöiden sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja elämänlaadun parantamisessa;

| 162. | panee merkille vetoomukset sääntöjenvastaisuuksista joissakin jäsenvaltioissa tapauksissa, joissa on kyse vammaisten henkilöiden toimeentulon varmistamisesta ja jotka eivät koske ainoastaan lakisääteisten avustusten maksamatta jättämistä vaan myös vetoomuksen 1062/2014 kaltaisia tapauksia, joissa viranomaisten väitetään tehneen mielivaltaisia hallinnollisia päätöksiä voidakseen alentaa aikaisemmin myönnettyjä korvauksia sellaisten kyseenalaisten lääketieteellisten arvioiden perusteella, jotka käytännössä lieventävät vammaisuuden astetta; kehottaa asianomaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia ottamaan paremmin huomioon tällaisten toimien vaikutukset asianomaisten henkilöiden ja heidän perheidensä elämään ja pyytää komissiota seuraamaan huolellisesti vammaisia henkilöitä koskevia eri toimintapolitiikkoja ja niihin liittyviä toimenpiteitä, joita pannaan täytäntöön eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

162.

panee merkille vetoomukset sääntöjenvastaisuuksista joissakin jäsenvaltioissa tapauksissa, joissa on kyse vammaisten henkilöiden toimeentulon varmistamisesta ja jotka eivät koske ainoastaan lakisääteisten avustusten maksamatta jättämistä vaan myös vetoomuksen 1062/2014 kaltaisia tapauksia, joissa viranomaisten väitetään tehneen mielivaltaisia hallinnollisia päätöksiä voidakseen alentaa aikaisemmin myönnettyjä korvauksia sellaisten kyseenalaisten lääketieteellisten arvioiden perusteella, jotka käytännössä lieventävät vammaisuuden astetta; kehottaa asianomaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia ottamaan paremmin huomioon tällaisten toimien vaikutukset asianomaisten henkilöiden ja heidän perheidensä elämään ja pyytää komissiota seuraamaan huolellisesti vammaisia henkilöitä koskevia eri toimintapolitiikkoja ja niihin liittyviä toimenpiteitä, joita pannaan täytäntöön eri jäsenvaltioissa;

| 163. | panee merkille, että joidenkin vammaisyleissopimuksen ratifioineiden jäsenvaltioiden on vielä perustettava tai nimettävät elimet, jotka panevat yleissopimuksen täytäntöön ja seuraavat täytäntöönpanoa 33 artiklan mukaisesti; panee merkille, että jo perustettujen elinten ja erityisesti 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustettujen seurantajärjestelmien toimintaa haittaavat varojen ja henkilöstön sekä niiden nimeämistä koskevan vankan oikeusperustan puute; |
| --- | --- |

163.

panee merkille, että joidenkin vammaisyleissopimuksen ratifioineiden jäsenvaltioiden on vielä perustettava tai nimettävät elimet, jotka panevat yleissopimuksen täytäntöön ja seuraavat täytäntöönpanoa 33 artiklan mukaisesti; panee merkille, että jo perustettujen elinten ja erityisesti 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustettujen seurantajärjestelmien toimintaa haittaavat varojen ja henkilöstön sekä niiden nimeämistä koskevan vankan oikeusperustan puute;

| 164. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita myöntämään 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustetuille seurantajärjestelmille riittävät ja vakaat taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi myös taattava seurantajärjestelmien riippumattomuus varmistamalla, että niiden kokoonpanossa ja toiminnassa otetaan huomioon kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden toimintaa koskevat Pariisin periaatteet 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja tätä tuettaisiin vahvistamalla virallinen oikeusperusta, jossa määriteltäisiin selvästi järjestelmien rooli ja soveltamisala; kehottaa niitä jäsenvaltioita, joiden on vielä nimettävä 33 artiklan mukaiset elimet, tekemään niin mahdollisimman pian ja myöntämään niille resurssit ja valtuudet, joiden avulla ne voivat tehokkaasti panna täytäntöön vammaisyleissopimuksen mukaiset velvoitteensa ja seurata niiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

164.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita myöntämään 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustetuille seurantajärjestelmille riittävät ja vakaat taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi myös taattava seurantajärjestelmien riippumattomuus varmistamalla, että niiden kokoonpanossa ja toiminnassa otetaan huomioon kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden toimintaa koskevat Pariisin periaatteet 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja tätä tuettaisiin vahvistamalla virallinen oikeusperusta, jossa määriteltäisiin selvästi järjestelmien rooli ja soveltamisala; kehottaa niitä jäsenvaltioita, joiden on vielä nimettävä 33 artiklan mukaiset elimet, tekemään niin mahdollisimman pian ja myöntämään niille resurssit ja valtuudet, joiden avulla ne voivat tehokkaasti panna täytäntöön vammaisyleissopimuksen mukaiset velvoitteensa ja seurata niiden täytäntöönpanoa;

| 165. | korostaa, että vammaisyleissopimusverkostoa on lujitettava, jotta sopimuksen täytäntöönpanoa voidaan koordinoida asianmukaisesti sekä sisäisesti että toimielinten välillä, samalla kun vammaiset henkilöt ja heitä edustavat järjestöt otetaan aktiivisesti mukaan verkoston toimintaan ja kokouksiin ja näitä tahoja kuullaan tiiviisti; |
| --- | --- |

165.

korostaa, että vammaisyleissopimusverkostoa on lujitettava, jotta sopimuksen täytäntöönpanoa voidaan koordinoida asianmukaisesti sekä sisäisesti että toimielinten välillä, samalla kun vammaiset henkilöt ja heitä edustavat järjestöt otetaan aktiivisesti mukaan verkoston toimintaan ja kokouksiin ja näitä tahoja kuullaan tiiviisti;

| 166. | kehottaa unionin toimielimiä, virastoja ja elimiä perustamaan yhteyspisteitä ja korostaa, että tarvitaan toimielinten horisontaalinen koordinointimekanismi pääosastojen ja toimielinten välillä; kehottaa toteuttamaan tarvittavat järjestelyt, jotka muodostavat osan vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanostrategiasta; |
| --- | --- |

166.

kehottaa unionin toimielimiä, virastoja ja elimiä perustamaan yhteyspisteitä ja korostaa, että tarvitaan toimielinten horisontaalinen koordinointimekanismi pääosastojen ja toimielinten välillä; kehottaa toteuttamaan tarvittavat järjestelyt, jotka muodostavat osan vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanostrategiasta;

| 167. | edellyttää toimielinten välisen koordinoinnin tehostamista unionin eri toimielinten täytäntöönpanomekanismien välillä; |
| --- | --- |

167.

edellyttää toimielinten välisen koordinoinnin tehostamista unionin eri toimielinten täytäntöönpanomekanismien välillä;

Yleissopimuksen noudattaminen unionin toimielimissä (kun niitä tarkastellaan julkishallintona)

| 168. | pitää tärkeänä, että vetoomusvaliokunta järjestää kohdennettuja tapahtumia, joissa keskitytään vammaisuutta koskeviin vetoomuksiin, ja korostaa, että on tärkeää käydä vuoropuhelua, johon antavat panoksensa useat sidosryhmät, mukaan lukien Euroopan parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat, vammaisyleissopimukseen liittyvään EU-kehyksen jäsenet, vammaisia henkilöitä edustavat kansalaisjärjestöt ja tutkijat; |
| --- | --- |

168.

pitää tärkeänä, että vetoomusvaliokunta järjestää kohdennettuja tapahtumia, joissa keskitytään vammaisuutta koskeviin vetoomuksiin, ja korostaa, että on tärkeää käydä vuoropuhelua, johon antavat panoksensa useat sidosryhmät, mukaan lukien Euroopan parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat, vammaisyleissopimukseen liittyvään EU-kehyksen jäsenet, vammaisia henkilöitä edustavat kansalaisjärjestöt ja tutkijat;

| 169. | toteaa ilahtuneena, että vetoomusvaliokunnan 15. lokakuuta 2015 järjestämä julkinen kuulemistilaisuus ”Vammaisten henkilöiden oikeuksien suojeleminen vastaanotettujen vetoomusten perusteella” täytti korkeatasoiset esteettömyysvaatimukset, ja suosittelee, että kaikista valiokuntien kokouksista tehdään tulevaisuudessa vammaisille henkilöille esteettömiä; |
| --- | --- |

169.

toteaa ilahtuneena, että vetoomusvaliokunnan 15. lokakuuta 2015 järjestämä julkinen kuulemistilaisuus ”Vammaisten henkilöiden oikeuksien suojeleminen vastaanotettujen vetoomusten perusteella” täytti korkeatasoiset esteettömyysvaatimukset, ja suosittelee, että kaikista valiokuntien kokouksista tehdään tulevaisuudessa vammaisille henkilöille esteettömiä;

| 170. | suhtautuu myönteisesti pistekirjoituksen käyttöön yhteydenpidossa vetoomusten esittäjien kanssa ja kehottaa kaikkia unionin toimielimiä käyttämään viittomakieltä, selkokielisiä muotoja ja pistekirjoitusta yhteydenpidossaan kansalaisten kanssa, jotta voidaan jatkaa ja tehostaa toimia, joilla kansalaiset saadaan osallistumaan toimielinten työhön ja Eurooppa-hankkeeseen; |
| --- | --- |

170.

suhtautuu myönteisesti pistekirjoituksen käyttöön yhteydenpidossa vetoomusten esittäjien kanssa ja kehottaa kaikkia unionin toimielimiä käyttämään viittomakieltä, selkokielisiä muotoja ja pistekirjoitusta yhteydenpidossaan kansalaisten kanssa, jotta voidaan jatkaa ja tehostaa toimia, joilla kansalaiset saadaan osallistumaan toimielinten työhön ja Eurooppa-hankkeeseen;

| 171. | kehottaa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä varmistamaan, että mahdollisuudesta osallistua kuulemismenettelyihin tiedotetaan tehokkaasti ja laajasti käyttäen esteetöntä viestintää vammaisille henkilöille, jotka käyttävät pistekirjoituksen tai selkokielisten tekstien kaltaisia viestintämuotoja; |
| --- | --- |

171.

kehottaa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä varmistamaan, että mahdollisuudesta osallistua kuulemismenettelyihin tiedotetaan tehokkaasti ja laajasti käyttäen esteetöntä viestintää vammaisille henkilöille, jotka käyttävät pistekirjoituksen tai selkokielisten tekstien kaltaisia viestintämuotoja;

| 172. | kehottaa unionin jäsenvaltioita ja toimielimiä varmistamaan, että mahdollisuudesta osallistua kuulemisprosesseihin tiedotetaan selkeästi ja laajasti käyttäen esteetöntä viestintää, että aineisto voidaan tarjota myös muissa muodoissa, kuten pistekirjoituksella tai selkokielisenä tekstinä, ja että vammaisilla henkilöillä, myös henkilöillä, joilla on älyllinen kehitysvammaisuus tai oppimishäiriö, on esteetön pääsy ehdotettua lainsäädäntöä ja politiikkaa koskeviin julkisiin kuulemisiin ja kokouksiin; |
| --- | --- |

172.

kehottaa unionin jäsenvaltioita ja toimielimiä varmistamaan, että mahdollisuudesta osallistua kuulemisprosesseihin tiedotetaan selkeästi ja laajasti käyttäen esteetöntä viestintää, että aineisto voidaan tarjota myös muissa muodoissa, kuten pistekirjoituksella tai selkokielisenä tekstinä, ja että vammaisilla henkilöillä, myös henkilöillä, joilla on älyllinen kehitysvammaisuus tai oppimishäiriö, on esteetön pääsy ehdotettua lainsäädäntöä ja politiikkaa koskeviin julkisiin kuulemisiin ja kokouksiin;

| 173. | korostaa tarvetta helpottaa vammaisten henkilöiden tehokasta osallistumista ja ilmaisunvapautta toimielinten isännöimissä tai niiden tiloissa järjestettävissä julkisissa tilaisuuksissa ja kokouksissa huolehtimalla tekstityksestä ja viittomakielitulkkauksesta, pistekirjoituksella laadituista asiakirjoista ja asiakirjoista selkokielisessä muodossa; |
| --- | --- |

173.

korostaa tarvetta helpottaa vammaisten henkilöiden tehokasta osallistumista ja ilmaisunvapautta toimielinten isännöimissä tai niiden tiloissa järjestettävissä julkisissa tilaisuuksissa ja kokouksissa huolehtimalla tekstityksestä ja viittomakielitulkkauksesta, pistekirjoituksella laadituista asiakirjoista ja asiakirjoista selkokielisessä muodossa;

| 174. | kehottaa Eurooppa-koulujen johtokuntia sekä komissiota varmistamaan osallistavan laadukkaan koulutuksen Eurooppa-kouluissa vammaisyleissopimuksen vaatimusten mukaisesti, mitä tulee monitieteellisiin arviointeihin, vammaisten lasten osallistamiseen ja kohtuullisen mukauttamisen tarjoamiseen siten, että taataan samalla vammaisten vanhempien osallistuminen; |
| --- | --- |

174.

kehottaa Eurooppa-koulujen johtokuntia sekä komissiota varmistamaan osallistavan laadukkaan koulutuksen Eurooppa-kouluissa vammaisyleissopimuksen vaatimusten mukaisesti, mitä tulee monitieteellisiin arviointeihin, vammaisten lasten osallistamiseen ja kohtuullisen mukauttamisen tarjoamiseen siten, että taataan samalla vammaisten vanhempien osallistuminen;

| 175. | kehottaa toimielimiä tukemaan ja edistämään Euroopan erityisopetuksen kehittämiskeskuksen työtä; |
| --- | --- |

175.

kehottaa toimielimiä tukemaan ja edistämään Euroopan erityisopetuksen kehittämiskeskuksen työtä;

| 176. | kehottaa unionia tarkistamaan yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän (JSIS) sääntöjä, eläkejärjestelmää ja vammaisuuteen liittyviä sosiaaliturvatoimia ja sosiaalista suojelua, jotta voidaan varmistaa vammaisten henkilöiden syrjimättömyys muun muassa ottamalla huomioon, että vammaisuuteen liittyvät terveystarpeet ovat erilaisia kuin sairauteen liittyvät; kehottaa edistämään itsenäistä asumista ja työskentelyä korvaamalla kokonaisuudessaan tarvittavista välineistä tai palveluista (esimerkiksi pistekirjoitustulostin, kuulolaitteet, viittomakielen tulkki, tekstityspalvelu jne.) aiheutuvat lisäkustannukset; |
| --- | --- |

176.

kehottaa unionia tarkistamaan yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän (JSIS) sääntöjä, eläkejärjestelmää ja vammaisuuteen liittyviä sosiaaliturvatoimia ja sosiaalista suojelua, jotta voidaan varmistaa vammaisten henkilöiden syrjimättömyys muun muassa ottamalla huomioon, että vammaisuuteen liittyvät terveystarpeet ovat erilaisia kuin sairauteen liittyvät; kehottaa edistämään itsenäistä asumista ja työskentelyä korvaamalla kokonaisuudessaan tarvittavista välineistä tai palveluista (esimerkiksi pistekirjoitustulostin, kuulolaitteet, viittomakielen tulkki, tekstityspalvelu jne.) aiheutuvat lisäkustannukset;

| 177. | kehottaa toimielimiä, elimiä ja laitoksia varmistamaan osana avointa ja vammaisuuden huomioivaa prosessia, että voimassa olevat henkilöstösäännöt pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön vammaisyleissopimusta noudattaen ja että sisäisiä sääntöjä ja täytäntöönpanomääräyksiä kehitetään täysin vammaisyleissopimuksen mukaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon päätelmät; |
| --- | --- |

177.

kehottaa toimielimiä, elimiä ja laitoksia varmistamaan osana avointa ja vammaisuuden huomioivaa prosessia, että voimassa olevat henkilöstösäännöt pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön vammaisyleissopimusta noudattaen ja että sisäisiä sääntöjä ja täytäntöönpanomääräyksiä kehitetään täysin vammaisyleissopimuksen mukaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon päätelmät;

| 178. | kehottaa järjestämään asianmukaista tarveperustaista ja vammaisyleissopimuksen mukaista kohtuullista mukauttamista vammaisille (tai vammaisia huollettavia perheenjäseniä omaaville), jotka ovat unionin toimielinten palveluksessa, ja ottamaan erityisesti huomioon vammaisten vanhempien tarpeet; |
| --- | --- |

178.

kehottaa järjestämään asianmukaista tarveperustaista ja vammaisyleissopimuksen mukaista kohtuullista mukauttamista vammaisille (tai vammaisia huollettavia perheenjäseniä omaaville), jotka ovat unionin toimielinten palveluksessa, ja ottamaan erityisesti huomioon vammaisten vanhempien tarpeet;

| 179. | kehottaa toimielimiä hyväksymään kattavat toimenpiteet rekrytointia, alalla pitämistä ja ylennyksiä varten, väliaikaiset positiiviset erityistoimet mukaan lukien, ja lisäämään aktiivisesti ja huomattavasti vammaisten henkilöstön jäsenten ja harjoittelijoiden määrää, heikentynyt psykososiaalinen toimintakyky ja kehitysvammaisuus mukaan lukien, direktiivin 2000/78/EY 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

179.

kehottaa toimielimiä hyväksymään kattavat toimenpiteet rekrytointia, alalla pitämistä ja ylennyksiä varten, väliaikaiset positiiviset erityistoimet mukaan lukien, ja lisäämään aktiivisesti ja huomattavasti vammaisten henkilöstön jäsenten ja harjoittelijoiden määrää, heikentynyt psykososiaalinen toimintakyky ja kehitysvammaisuus mukaan lukien, direktiivin 2000/78/EY 5 artiklan mukaisesti;

| 180. | suosittelee, että laaditaan yhteistyössä vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen kanssa kattavia vammaisyleissopimusta koskevia koulutusmoduuleja henkilöstölle keskittyen asian kanssa eniten tekemisiin joutuvaan henkilöstöön, johtotehtävissä toimiviin henkilöihin sekä julkisia hankintoja toteuttavaan henkilöstöön; |
| --- | --- |

180.

suosittelee, että laaditaan yhteistyössä vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen kanssa kattavia vammaisyleissopimusta koskevia koulutusmoduuleja henkilöstölle keskittyen asian kanssa eniten tekemisiin joutuvaan henkilöstöön, johtotehtävissä toimiviin henkilöihin sekä julkisia hankintoja toteuttavaan henkilöstöön;

| 181. | kehottaa unionin toimielimiä laatimaan internetsisältönsä ja sovelluksensa, intranet, kaikki asiakirjat ja audiovisuaalinen sisältö mukaan lukien, siten että se on esteetöntä, samalla kun varmistetaan fyysisesti esteetön pääsy rakennuksiin; |
| --- | --- |

181.

kehottaa unionin toimielimiä laatimaan internetsisältönsä ja sovelluksensa, intranet, kaikki asiakirjat ja audiovisuaalinen sisältö mukaan lukien, siten että se on esteetöntä, samalla kun varmistetaan fyysisesti esteetön pääsy rakennuksiin;

| 182. | kehottaa komissiota työskentelemään tiiviisti muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten sekä jäsenvaltioiden kanssa ja koordinoimaan toimivaa ja järjestelmällistä päätelmien seurantaa mahdollisesti vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa koskevan strategian avulla; |
| --- | --- |

182.

kehottaa komissiota työskentelemään tiiviisti muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten sekä jäsenvaltioiden kanssa ja koordinoimaan toimivaa ja järjestelmällistä päätelmien seurantaa mahdollisesti vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa koskevan strategian avulla;

| 183. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita varmistamaan vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen kuulemisen ja niiden järjestelmällisen ja jäsennellyn osallistumisen omien loppupäätelmiensä täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

183.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita varmistamaan vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen kuulemisen ja niiden järjestelmällisen ja jäsennellyn osallistumisen omien loppupäätelmiensä täytäntöönpanoon;

| 184. | ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksen 35 artiklassa velvoitetaan yleissopimuksen allekirjoittaneet jäsenvaltiot antamaan yleissopimuksen täytäntöönpanosta ensimmäinen raportti ja myöhempiä raportteja; katsoo, että tällaiset raportit olisi annettava neljän vuoden välein ja ne olisi laadittava vammaisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

184.

ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksen 35 artiklassa velvoitetaan yleissopimuksen allekirjoittaneet jäsenvaltiot antamaan yleissopimuksen täytäntöönpanosta ensimmäinen raportti ja myöhempiä raportteja; katsoo, että tällaiset raportit olisi annettava neljän vuoden välein ja ne olisi laadittava vammaisjärjestöjen kanssa;

o

o o

| 185. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

185.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  CRPD/C/EU/Q/1.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  A/RES/64/142.

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(6)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0059.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0321.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0320.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0286.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0261.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0208.

(13)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 130.

(14)  EUVL C 131 E, 8.5.2013, s. 9.

(15)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(16)  Euroopan unionin tuomioistuin, yhteiset asiat C-335/11 ja C-337/11, HK Danmark, 11. huhtikuuta 2013, 29–30 kohta; Euroopan unionin tuomioistuin, asia C-363/12 Z, 18. maaliskuuta 2014, 73 kohta; Euroopan unionin tuomioistuin, asia C-356/12, Glatzel, 22. toukokuuta 2014, 68 kohta;

(17)  Perusoikeusviraston selonteko, joka koskee vammaisiin lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa sekä unionin lainsäädäntöä, politiikkoja ja ohjelmia (Violence against children with disabilities: legislation, policies and programmes in the EU), http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2015-violence-against-children-with-disabilities_en.pdf

(18)  Perusoikeusviraston selonteko, joka koskee EU:n kattavaa tutkimusta naisiin kohdistuvasta väkivallasta (Violence against women: an EU-wide survey), http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2014-vaw-survey-main-results-apr14_en.pdf

(19)  Van Straaten et al (2015). Self-reported care needs of Dutch homeless people with and without a suspected intellectual disability: a 1.5-year follow-up study. Health Soc Care Community, 1. lokakuuta 2015. Sähköinen versio 1. lokakuuta 2015.

(20)  EU-SILC 2012.

(21)  EUVL C 56 E, 26.2.2013, s. 41.

(22)  COM(2015)0615.

(23)  EUVL C 45 E, 23.2.2010, s. 71.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/163 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/163

---

P8_TA(2016)0319

Delegoidun säädöksen vastustaminen: elintarvikkeita koskevat sallitut terveysväitteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta komission asetukseksi muiden kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevien sallittujen terveysväitteiden luettelosta annetun asetuksen (EU) N:o 432/2012 muuttamisesta (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

(2018/C 101/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi (D44599/02), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi (D44599/02),

| — | ottaa huomioon elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon edellä mainitun asetuksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean 12. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon edellä mainitun asetuksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean 12. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan (2),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 4 kohdan c alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 4 kohdan c alakohdan,

| A. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 4 artiklassa komissiota vaaditaan vahvistamaan viimeistään 19. tammikuuta 2009 ravintosisältöprofiilit, joita elintarvikkeiden tai eräiden elintarvikeryhmien on vastattava, jotta niiden yhteydessä voidaan esittää ravitsemus- tai terveysväitteitä, sekä elintarvikkeita tai elintarvikeryhmiä koskevien, ravintosisältöprofiileihin perustuvien ravitsemus- ja terveysväitteiden käytön edellytykset; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 4 artiklassa komissiota vaaditaan vahvistamaan viimeistään 19. tammikuuta 2009 ravintosisältöprofiilit, joita elintarvikkeiden tai eräiden elintarvikeryhmien on vastattava, jotta niiden yhteydessä voidaan esittää ravitsemus- tai terveysväitteitä, sekä elintarvikkeita tai elintarvikeryhmiä koskevien, ravintosisältöprofiileihin perustuvien ravitsemus- ja terveysväitteiden käytön edellytykset;

| B. | toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 2 artiklan 5 kohdan mukaan ”terveysväitteellä” tarkoitetaan väitettä, jossa todetaan, esitetään tai annetaan ymmärtää, että elintarvikeryhmän, elintarvikkeen tai sen ainesosan ja terveyden välillä on yhteys; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 2 artiklan 5 kohdan mukaan ”terveysväitteellä” tarkoitetaan väitettä, jossa todetaan, esitetään tai annetaan ymmärtää, että elintarvikeryhmän, elintarvikkeen tai sen ainesosan ja terveyden välillä on yhteys;

| C. | ottaa huomioon perustellun huolen siitä, että väitteet, joiden mukaan kofeiini lisää valppautta ja auttaa parantamaan keskittymistä, eivät osoita kahvinkulutuksen ja ”terveyden” välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon perustellun huolen siitä, että väitteet, joiden mukaan kofeiini lisää valppautta ja auttaa parantamaan keskittymistä, eivät osoita kahvinkulutuksen ja ”terveyden” välistä yhteyttä;

| D. | ottaa huomioon, että komissio ei ole vielä vahvistanut näitä ravintosisältöprofiileja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komissio ei ole vielä vahvistanut näitä ravintosisältöprofiileja;

| E. | ottaa huomioon, että 250 millilitraa energiajuomaa voi sisältää jopa 27 grammaa sokeria ja 80 milligrammaa kofeiinia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 250 millilitraa energiajuomaa voi sisältää jopa 27 grammaa sokeria ja 80 milligrammaa kofeiinia;

| F. | panee merkille Maailman terveysjärjestön suosituksen, jonka mukaan enintään 10 prosenttia aikuisten ja lasten päivittäisestä energiansaannista saisi tulla vapaista sokereista ja että osuuden vähentämisellä edelleen alle viiteen prosenttiin päivässä (noin 25 grammaan) saataisiin lisää terveyshyötyjä (3); |
| --- | --- |

F.

panee merkille Maailman terveysjärjestön suosituksen, jonka mukaan enintään 10 prosenttia aikuisten ja lasten päivittäisestä energiansaannista saisi tulla vapaista sokereista ja että osuuden vähentämisellä edelleen alle viiteen prosenttiin päivässä (noin 25 grammaan) saataisiin lisää terveyshyötyjä (3);

| G. | toteaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen havainneen, että runsas sokerien saanti sokerilla makeutettujen juomien muodossa voi edistää painonnousua; |
| --- | --- |

G.

toteaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen havainneen, että runsas sokerien saanti sokerilla makeutettujen juomien muodossa voi edistää painonnousua;

| H. | toteaa, että esitettyjen terveysväitteiden käyttö todennäköisesti lisää energiajuomien kulutusta, ja sen seurauksena sokerin ja kofeiinin päiväsaannin voidaan perustellusti odottaa ylittävän suositellun päiväsaannin ylärajan; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että esitettyjen terveysväitteiden käyttö todennäköisesti lisää energiajuomien kulutusta, ja sen seurauksena sokerin ja kofeiinin päiväsaannin voidaan perustellusti odottaa ylittävän suositellun päiväsaannin ylärajan;

| I. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 3 artiklan toisen kohdan c alakohdassa kielletään elintarvikkeen liialliseen kulutukseen rohkaisevien terveysväitteiden käyttö; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 3 artiklan toisen kohdan c alakohdassa kielletään elintarvikkeen liialliseen kulutukseen rohkaisevien terveysväitteiden käyttö;

| J. | ottaa huomioon, että ehdotuksen komission asetukseksi mukaisesti väitteitä siitä, että kofeiini lisää valppautta ja auttaa parantamaan keskittymistä, ei saa käyttää lapsille ja nuorille tarkoitetuissa elintarvikkeissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ehdotuksen komission asetukseksi mukaisesti väitteitä siitä, että kofeiini lisää valppautta ja auttaa parantamaan keskittymistä, ei saa käyttää lapsille ja nuorille tarkoitetuissa elintarvikkeissa;

| K. | ottaa huomioon, että nuoret ovat suurin energiajuomia kuluttava ryhmä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että nuoret ovat suurin energiajuomia kuluttava ryhmä;

| L. | ottaa huomioon, että 68 prosenttia nuorista ja 18 prosenttia lapsista kuluttaa säännöllisesti energiajuomia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 68 prosenttia nuorista ja 18 prosenttia lapsista kuluttaa säännöllisesti energiajuomia;

| M. | ottaa huomioon, että energiajuomateollisuuden vapaaehtoisissa markkinointia ja merkitsemistä koskevissa käytännesäännöissä sitoudutaan ainoastaan olemaan markkinoimatta energiajuomia alle 12-vuotiaille lapsille (4); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että energiajuomateollisuuden vapaaehtoisissa markkinointia ja merkitsemistä koskevissa käytännesäännöissä sitoudutaan ainoastaan olemaan markkinoimatta energiajuomia alle 12-vuotiaille lapsille (4);

| N. | toteaa, että käytännössä on vaikeaa valvoa, ettei esitettyjä väitteitä sisältäviä energiajuomia myydä lapsille riippumatta siitä, onko ne suunnattu lapsille tai nuorille, mikä tekee esitettyihin väitteisiin liitetyistä käytön ehdoista tehottomia; toteaa, että joka tapauksessa mikään ei estä tällaisten juomien markkinointia nuorille; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että käytännössä on vaikeaa valvoa, ettei esitettyjä väitteitä sisältäviä energiajuomia myydä lapsille riippumatta siitä, onko ne suunnattu lapsille tai nuorille, mikä tekee esitettyihin väitteisiin liitetyistä käytön ehdoista tehottomia; toteaa, että joka tapauksessa mikään ei estä tällaisten juomien markkinointia nuorille;

| O. | toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 3 artiklan toisen kohdan a alakohdan mukaan ravitsemus- ja terveysväitteet eivät saa olla moniselitteisiä tai harhaanjohtavia; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 3 artiklan toisen kohdan a alakohdan mukaan ravitsemus- ja terveysväitteet eivät saa olla moniselitteisiä tai harhaanjohtavia;

| P. | toteaa, että ehto tai rajoitus, jonka mukaan esitettyjä väitteitä ei saisi käyttää lapsille tai nuorille suunnatuissa elintarvikkeissa, tekisi niistä moniselitteisiä suhteessa tällaisten elintarvikkeiden ihmisten terveydelle mahdollisesti aiheuttamiin kielteisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että ehto tai rajoitus, jonka mukaan esitettyjä väitteitä ei saisi käyttää lapsille tai nuorille suunnatuissa elintarvikkeissa, tekisi niistä moniselitteisiä suhteessa tällaisten elintarvikkeiden ihmisten terveydelle mahdollisesti aiheuttamiin kielteisiin vaikutuksiin;

| Q. | toteaa, että komissio on aiemmin (minkä yleisen tuomioistuimen dekstroosia koskenut tuomio vahvisti) kieltäytynyt hyväksymästä terveysväitteitä, jotka antoivat kuluttajille ristiriitaisen ja moniselitteisen viestin, vaikka väitteet olisikin pitänyt hyväksyä tietyin käyttöä koskevin ehdoin ja/tai niihin oli liitetty muita viestejä tai varoituksia (5); |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että komissio on aiemmin (minkä yleisen tuomioistuimen dekstroosia koskenut tuomio vahvisti) kieltäytynyt hyväksymästä terveysväitteitä, jotka antoivat kuluttajille ristiriitaisen ja moniselitteisen viestin, vaikka väitteet olisikin pitänyt hyväksyä tietyin käyttöä koskevin ehdoin ja/tai niihin oli liitetty muita viestejä tai varoituksia (5);

| R. | ottaa huomioon, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi tieteellisessä lausunnossaan, että käytettävissä ei ole riittäviä tietoja, joihin voisi perustaa lasten turvallisen kofeiinialtistumisen, mutta 3 milligrammaa elopainokiloa kohti vuorokaudessa ei todennäköisesti vielä aiheuta turvallisuusriskiä lapsille ja nuorille (6); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi tieteellisessä lausunnossaan, että käytettävissä ei ole riittäviä tietoja, joihin voisi perustaa lasten turvallisen kofeiinialtistumisen, mutta 3 milligrammaa elopainokiloa kohti vuorokaudessa ei todennäköisesti vielä aiheuta turvallisuusriskiä lapsille ja nuorille (6);

| S. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 3 artiklan c kohdassa todetaan, että ”ravitsemus- ja terveysväitteet eivät saa [...] rohkaista elintarvikkeen liialliseen kulutukseen tai suvaita sitä”; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1924/2006 3 artiklan c kohdassa todetaan, että ”ravitsemus- ja terveysväitteet eivät saa [...] rohkaista elintarvikkeen liialliseen kulutukseen tai suvaita sitä”;

| T. | ottaa huomioon, että 25 prosenttia nuorista energiajuomien kuluttajista juo kolme tölkkiä tai enemmän yhdellä kertaa ja esitetyt väitteet voivat kannustaa nauttimaan vielä suurempia määriä tällaisia energiajuomia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että 25 prosenttia nuorista energiajuomien kuluttajista juo kolme tölkkiä tai enemmän yhdellä kertaa ja esitetyt väitteet voivat kannustaa nauttimaan vielä suurempia määriä tällaisia energiajuomia;

| U. | toteaa, ettei esitetty varoitusmerkintä (käyttöä koskevat ehdot) varoita millään tavoin yhdellä kertaa nautittavasta enimmäismäärästä, vaan siinä viitataan vain päivittäiseen enimmäismäärään; |
| --- | --- |

U.

toteaa, ettei esitetty varoitusmerkintä (käyttöä koskevat ehdot) varoita millään tavoin yhdellä kertaa nautittavasta enimmäismäärästä, vaan siinä viitataan vain päivittäiseen enimmäismäärään;

| V. | ottaa huomioon, että energiajuomat on liitetty niitä säännöllisesti kuluttavien lasten ja nuorten päänsärkyihin, uniongelmiin ja käytösongelmiin; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että energiajuomat on liitetty niitä säännöllisesti kuluttavien lasten ja nuorten päänsärkyihin, uniongelmiin ja käytösongelmiin;

| 1. | vastustaa ehdotuksen komission asetukseksi hyväksymistä; |
| --- | --- |

1.

vastustaa ehdotuksen komission asetukseksi hyväksymistä;

| 2. | katsoo, että ehdotus komission asetukseksi on ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 1924/2006 tavoitteen ja sisällön kanssa; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että ehdotus komission asetukseksi on ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 1924/2006 tavoitteen ja sisällön kanssa;

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen asetukseksi; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen asetukseksi;

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan paljon kofeiinia sisältävien juomien tai lisättyä kofeiinia sisältävien elintarvikkeiden markkinointia lapsille ja nuorille koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan paljon kofeiinia sisältävien juomien tai lisättyä kofeiinia sisältävien elintarvikkeiden markkinointia lapsille ja nuorille koskevia sääntöjä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

(2)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/149782/1/9789241549028_eng.pdf?ua=1

(4)  http://www.energydrinkseurope.org/wp-content/uploads/2015/01/FINAL_EDE-Code-of-Practice_clean_250914.pdf

(5)  Katso Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 16.3.2016, Dextro Energy v. komissio, T-100/15, ECLI:EU:T:2016:150, 74 kohta.

(6)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/consultation/150115.pdf

---

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Torstai 7. heinäkuuta 2016

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/166 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/166

---

P8_TA(2016)0317

Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 71. istunto

Euroopan parlamentin suositus neuvostolle 7. heinäkuuta 2016 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 71. istunnosta (2016/2020(INI))

(2018/C 101/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Andrey Kovatchevin PPE-ryhmän puolesta esittämän ehdotuksen suositukseksi neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokouksen 71. istunnosta (B8-1374/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Andrey Kovatchevin PPE-ryhmän puolesta esittämän ehdotuksen suositukseksi neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokouksen 71. istunnosta (B8-1374/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 21, 34 ja 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 21, 34 ja 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 70. istunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 70. istunnon,

| — | ottaa huomioon neuvoston 22. kesäkuuta 2015 antamat päätelmät EU:n painopisteistä YK:n 70. yleiskokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 22. kesäkuuta 2015 antamat päätelmät EU:n painopisteistä YK:n 70. yleiskokouksessa,

| — | ottaa huomioon YK:n peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n peruskirjan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niihin liitetyt valinnaiset pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niihin liitetyt valinnaiset pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Euroopan unionin osallistumisesta YK:n työhön (1), jossa EU:lle myönnetään oikeus käyttää puheenvuoroja yleiskokouksessa, esittää suullisesti ehdotuksia ja muutoksia, joista äänestetään jäsenvaltion pyynnöstä, sekä vastata puheenvuoroon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Euroopan unionin osallistumisesta YK:n työhön (1), jossa EU:lle myönnetään oikeus käyttää puheenvuoroja yleiskokouksessa, esittää suullisesti ehdotuksia ja muutoksia, joista äänestetään jäsenvaltion pyynnöstä, sekä vastata puheenvuoroon,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvoston naisia, rauhaa ja turvallisuutta käsittelevän päätöslauselman 1325 (2000) kymmenvuotispäivästä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvoston naisia, rauhaa ja turvallisuutta käsittelevän päätöslauselman 1325 (2000) kymmenvuotispäivästä (2),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2013 neuvostolle antamansa suosituksen YK:n suojeluvastuun periaatteesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2013 neuvostolle antamansa suosituksen YK:n suojeluvastuun periaatteesta (3),

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2014 neuvostolle antamansa suosituksen YK:n yleiskokouksen 69. istunnosta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2014 neuvostolle antamansa suosituksen YK:n yleiskokouksen 69. istunnosta (4),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”EU:n rooli YK:ssa – Miten EU:n ulkopolitiikan tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin?” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”EU:n rooli YK:ssa – Miten EU:n ulkopolitiikan tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin?” (5),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvoston vuoden 2016 istuntoa varten (6) ja 17. heinäkuuta 2014 antamansa päätöslauselman hyökkäysrikoksesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvoston vuoden 2016 istuntoa varten (6) ja 17. heinäkuuta 2014 antamansa päätöslauselman hyökkäysrikoksesta (7),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman niin kutsutun Isisin/Da’eshin järjestelmällisesti toteuttamasta uskonnollisten vähemmistöjen joukkomurhasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman niin kutsutun Isisin/Da’eshin järjestelmällisesti toteuttamasta uskonnollisten vähemmistöjen joukkomurhasta (8),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (9),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2012 julkaistun asiakirjan ”Toimintasuunnitelma EU:n YK:n rauhanturvaoperaatioille antaman YTPP-alan tuen tehostamisesta” (10) ja 23. maaliskuuta 2015 julkaistun asiakirjan ”Kriisinhallintaa ja rauhanturvaamista koskevan EU:n ja YK:n strategisen kumppanuuden vahvistaminen: painopistealat vuosiksi 2015–2018” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2012 julkaistun asiakirjan ”Toimintasuunnitelma EU:n YK:n rauhanturvaoperaatioille antaman YTPP-alan tuen tehostamisesta” (10) ja 23. maaliskuuta 2015 julkaistun asiakirjan ”Kriisinhallintaa ja rauhanturvaamista koskevan EU:n ja YK:n strategisen kumppanuuden vahvistaminen: painopistealat vuosiksi 2015–2018” (11),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2007 esitetyt Oslon suuntaviivat ulkomaisten sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä katastrofiavussa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2007 esitetyt Oslon suuntaviivat ulkomaisten sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä katastrofiavussa,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) ja äskettäin annetun turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2242 (2015), joka koskee naisia, rauhaa ja turvallisuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) ja äskettäin annetun turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2242 (2015), joka koskee naisia, rauhaa ja turvallisuutta,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2015 annetun YK:n arviointiraportin valvontatoimista ja kuntoutusavusta, jotka liittyvät YK:n rauhanturvaajien ja rauhanturvaoperaatioiden muun henkilöstön harjoittamaan seksuaaliseen riistoon ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2015 annetun YK:n arviointiraportin valvontatoimista ja kuntoutusavusta, jotka liittyvät YK:n rauhanturvaajien ja rauhanturvaoperaatioiden muun henkilöstön harjoittamaan seksuaaliseen riistoon ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön,

| — | ottaa huomioon WHO:n huhtikuussa 2014 laatiman ensimmäisen antibioottiresistenssiä käsittelevän YK:n selonteon, jossa mikrobilääkeresistenssi luokitellaan ”vakavaksi uhaksi” koko maailman kansanterveydelle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n huhtikuussa 2014 laatiman ensimmäisen antibioottiresistenssiä käsittelevän YK:n selonteon, jossa mikrobilääkeresistenssi luokitellaan ”vakavaksi uhaksi” koko maailman kansanterveydelle,

| — | ottaa huomioon äskettäiset paljastukset, jotka koskevat Panamaan sijoittautuneen lakiyhtiön Mossack Fonsecan toimintaa, ja niihin liittyvät aloitteet, jotka koskevat kansainvälisen yhteistyön tiivistämistä verovilpin torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon äskettäiset paljastukset, jotka koskevat Panamaan sijoittautuneen lakiyhtiön Mossack Fonsecan toimintaa, ja niihin liittyvät aloitteet, jotka koskevat kansainvälisen yhteistyön tiivistämistä verovilpin torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 134 artiklan 3 kohdan ja 113 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 134 artiklan 3 kohdan ja 113 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0146/2016),

| A. | ottaa huomioon, että EU:n sitoutuminen tehokkaaseen monenvälisyyteen ja maailmanlaajuiseen hyvään hallintoon, jonka ytimessä on YK, on olennainen osa sen ulkopolitiikkaa ja perustuu varmuuteen siitä, että yleismaailmallisiin normeihin ja arvoihin ja niiden kunnioittamiseen ja turvaamiseen perustuvan monenvälisen järjestelmän avulla voidaan parhaiten käsitellä maailmanlaajuisia kriisejä, haasteita ja uhkia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n sitoutuminen tehokkaaseen monenvälisyyteen ja maailmanlaajuiseen hyvään hallintoon, jonka ytimessä on YK, on olennainen osa sen ulkopolitiikkaa ja perustuu varmuuteen siitä, että yleismaailmallisiin normeihin ja arvoihin ja niiden kunnioittamiseen ja turvaamiseen perustuvan monenvälisen järjestelmän avulla voidaan parhaiten käsitellä maailmanlaajuisia kriisejä, haasteita ja uhkia;

| B. | katsoo, että EU:n olisi oltava ennakoivasti mukana rakentamassa YK:ta, joka voisi tehokkaasti myötävaikuttaa kansainväliseen järjestykseen, joka perustuu maailmanlaajuisiin ratkaisuihin, rauhaan ja turvallisuuteen, kehitykseen, ihmisoikeuksiin, demokratiaan sekä oikeusvaltioon; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n olisi oltava ennakoivasti mukana rakentamassa YK:ta, joka voisi tehokkaasti myötävaikuttaa kansainväliseen järjestykseen, joka perustuu maailmanlaajuisiin ratkaisuihin, rauhaan ja turvallisuuteen, kehitykseen, ihmisoikeuksiin, demokratiaan sekä oikeusvaltioon;

| C. | toteaa, että EU:n jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa koordinoidakseen toimintaansa YK:n järjestelmään kuuluvissa virastoissa ja elimissä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EU:n jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa koordinoidakseen toimintaansa YK:n järjestelmään kuuluvissa virastoissa ja elimissä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| D. | toteaa, että maailmanlaajuinen ja alueellinen turvallisuusympäristö heikkenee nopeasti ja käy yhä monimutkaisemmaksi ja että sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden välinen raja hämärtyy; toteaa, että YK:lla on edelleen keskeinen rooli maailmanlaajuisen turvallisuuden ja vakauden varmistamisessa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että maailmanlaajuinen ja alueellinen turvallisuusympäristö heikkenee nopeasti ja käy yhä monimutkaisemmaksi ja että sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden välinen raja hämärtyy; toteaa, että YK:lla on edelleen keskeinen rooli maailmanlaajuisen turvallisuuden ja vakauden varmistamisessa;

| E. | toteaa, että tehokkaan monenvälisyyden välineitä on tarkasteltava huolellisesti uudelleen YK-järjestelmän puitteissa, koska maailmanlaajuiset valtarakenteet ja vallan jakautuminen muuttuvat; toteaa, että kaikkien sidosryhmien, niin valtiollisten kuin muidenkin, on voitava osallistua näihin välineisiin, mukaan lukien konfliktien ehkäisyn ja kriisinhallinnan prosesseissa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että tehokkaan monenvälisyyden välineitä on tarkasteltava huolellisesti uudelleen YK-järjestelmän puitteissa, koska maailmanlaajuiset valtarakenteet ja vallan jakautuminen muuttuvat; toteaa, että kaikkien sidosryhmien, niin valtiollisten kuin muidenkin, on voitava osallistua näihin välineisiin, mukaan lukien konfliktien ehkäisyn ja kriisinhallinnan prosesseissa;

| F. | toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot yhdessä ovat suurin yksittäinen YK-järjestelmän rahoittaja ja että niiden osuus on noin kolmannes YK:n sääntömääräisestä talousarviosta ja lähes kaksi viidesosaa YK:n rauhanturvamäärärahoista ja noin puolet kaikista YK:n rahastoihin ja ohjelmiin maksetuista rahoitusosuuksista; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot yhdessä ovat suurin yksittäinen YK-järjestelmän rahoittaja ja että niiden osuus on noin kolmannes YK:n sääntömääräisestä talousarviosta ja lähes kaksi viidesosaa YK:n rauhanturvamäärärahoista ja noin puolet kaikista YK:n rahastoihin ja ohjelmiin maksetuista rahoitusosuuksista;

| G. | toteaa, että EU pyrkii parantamaan ympäristön kestävyyttä ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjumista edistämällä kansainvälisiä toimia, joiden tavoitteena on säilyttää ympäristön laatu ja parantaa sitä sekä edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EU pyrkii parantamaan ympäristön kestävyyttä ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjumista edistämällä kansainvälisiä toimia, joiden tavoitteena on säilyttää ympäristön laatu ja parantaa sitä sekä edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä;

| H. | toteaa, että EU kuuluu niihin toimijoihin, jotka ovat erityisen voimakkaasti sitoutuneet puolustamaan ja edistämään ihmisoikeuksia, perusvapauksia, kulttuuriarvoja, monimuotoisuutta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU kuuluu niihin toimijoihin, jotka ovat erityisen voimakkaasti sitoutuneet puolustamaan ja edistämään ihmisoikeuksia, perusvapauksia, kulttuuriarvoja, monimuotoisuutta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta;

| I. | katsoo, että EU:n turvallisuusympäristö on yhä epävakaampi ja häilyvämpi useiden pitkäaikaisten tai hiljattain ilmenneiden uusien ongelmien vuoksi; toteaa, että näitä ongelmia ovat muun muassa väkivaltaiset konfliktit, terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus, ennennäkemättömät muuttovirrat ja ilmastonmuutos ja että näitä ongelmia on mahdotonta ratkaista kansallisella tasolla, sillä ne edellyttävät alueellisia ja maailmanlaajuisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU:n turvallisuusympäristö on yhä epävakaampi ja häilyvämpi useiden pitkäaikaisten tai hiljattain ilmenneiden uusien ongelmien vuoksi; toteaa, että näitä ongelmia ovat muun muassa väkivaltaiset konfliktit, terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus, ennennäkemättömät muuttovirrat ja ilmastonmuutos ja että näitä ongelmia on mahdotonta ratkaista kansallisella tasolla, sillä ne edellyttävät alueellisia ja maailmanlaajuisia ratkaisuja;

| J. | katsoo, että uudet haasteet, kuten hybridi- ja informaatiosodankäynti, kyberuhat, biotekniikka, tappavat autonomiset asejärjestelmät, nanoteknologia, aseiden miniatyrisointi ja kaksikäyttöteknologian leviäminen, edellyttävät monenvälisten sopimusten laatimista, johon YK-järjestelmä soveltuu luontevimmin; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että uudet haasteet, kuten hybridi- ja informaatiosodankäynti, kyberuhat, biotekniikka, tappavat autonomiset asejärjestelmät, nanoteknologia, aseiden miniatyrisointi ja kaksikäyttöteknologian leviäminen, edellyttävät monenvälisten sopimusten laatimista, johon YK-järjestelmä soveltuu luontevimmin;

| K. | toteaa, että joukkotuhoaseiden ja niiden kuljetusalustojen leviämistä koskevat viimeaikaiset kehityssuunnat tekevät asevalvonnasta ja aseistariisunnasta yhä hankalampaa ja heikentävät turvallisuutta ja vakautta maailmanlaajuisesti; toteaa, että YK muodostaa soveltuvan järjestelmän asevalvontaa ja aseistariisuntaa koskevien uuden sukupolven toimenpiteiden edistämiseen samanhenkisten kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että joukkotuhoaseiden ja niiden kuljetusalustojen leviämistä koskevat viimeaikaiset kehityssuunnat tekevät asevalvonnasta ja aseistariisunnasta yhä hankalampaa ja heikentävät turvallisuutta ja vakautta maailmanlaajuisesti; toteaa, että YK muodostaa soveltuvan järjestelmän asevalvontaa ja aseistariisuntaa koskevien uuden sukupolven toimenpiteiden edistämiseen samanhenkisten kumppaneiden kanssa;

| 1. | suosittaa neuvostolle, että |
| --- | --- |

1.

suosittaa neuvostolle, että

Rauha ja turvallisuus

| a) | pyritään aktiivisesti varmistamaan, että kaikki aseellisiin konflikteihin suoraan tai välillisesti osallistuvat osapuolet tai niiden organisaatiot noudattavat täydellisesti kansainvälisiä velvoitteitaan ja kansainvälisen oikeuden mukaisia normeja ja pyrkivät löytämään erilaisia rauhanomaisia ja diplomaattisia ratkaisuja näihin konflikteihin; vaaditaan, että tämä pätee myös velvollisuuteen huolehtia, että hädänalaisille voidaan toimittaa humanitaarista apua; |
| --- | --- |

a)

pyritään aktiivisesti varmistamaan, että kaikki aseellisiin konflikteihin suoraan tai välillisesti osallistuvat osapuolet tai niiden organisaatiot noudattavat täydellisesti kansainvälisiä velvoitteitaan ja kansainvälisen oikeuden mukaisia normeja ja pyrkivät löytämään erilaisia rauhanomaisia ja diplomaattisia ratkaisuja näihin konflikteihin; vaaditaan, että tämä pätee myös velvollisuuteen huolehtia, että hädänalaisille voidaan toimittaa humanitaarista apua;

| b) | tuetaan edelleen monenvälisiä pyrkimyksiä löytää kestäviä poliittisia ja rauhanomaisia ratkaisuja meneillään oleviin konflikteihin Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa; tuetaan edelleen YK:n pääsihteerin Syyrian erityislähettilään, YK:n pääsihteerin Libyan erityisedustajan ja YK:n Libyan tukioperaation johtajan, YK:n pääsihteerin Jemenin erityislähettilään, YK:n Lähi-idän rauhanprosessista vastaavan erityiskoordinaattorin sekä YK:n pääsihteerin Länsi-Saharan erityisedustajan työtä; kehotetaan kansainvälistä yhteisöä antamaan edelleen humanitaarista, taloudellista ja poliittista tukea, jotta voidaan vastata humanitaarisiin hätätilanteisiin ja pyrkiä väkivallan välittömään lopettamiseen; tuomitaan yksipuolinen ja koordinoimaton toiminta millä tahansa kriisialueella; |
| --- | --- |

b)

tuetaan edelleen monenvälisiä pyrkimyksiä löytää kestäviä poliittisia ja rauhanomaisia ratkaisuja meneillään oleviin konflikteihin Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa; tuetaan edelleen YK:n pääsihteerin Syyrian erityislähettilään, YK:n pääsihteerin Libyan erityisedustajan ja YK:n Libyan tukioperaation johtajan, YK:n pääsihteerin Jemenin erityislähettilään, YK:n Lähi-idän rauhanprosessista vastaavan erityiskoordinaattorin sekä YK:n pääsihteerin Länsi-Saharan erityisedustajan työtä; kehotetaan kansainvälistä yhteisöä antamaan edelleen humanitaarista, taloudellista ja poliittista tukea, jotta voidaan vastata humanitaarisiin hätätilanteisiin ja pyrkiä väkivallan välittömään lopettamiseen; tuomitaan yksipuolinen ja koordinoimaton toiminta millä tahansa kriisialueella;

| c) | tuetaan Syyrian sisäisiä neuvotteluja, joiden ohjenuorana käytetään YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 2254 (2015); tuetaan niiden kansainvälisen Syyrian tukiryhmän perustamien joukkojen työtä, jotka valvovat kipeästi kaivatun humanitaarisen avun toimittamista tuhansille syyrialaisille piiritetyillä ja muilla vaikeapääsyisillä alueilla, sekä vihamielisyyksien lakkauttamista YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2268 (2016) mukaisesti; tuomitaan jyrkästi laajamittaiset ihmisoikeusloukkaukset ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkaukset Syyriassa ja tuetaan kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen toimintaa niiden dokumentoidessa näyttöä sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja muista ihmisoikeusloukkauksista; painotetaan, että on löydettävä poliittinen ratkaisu konfliktiin ja varmistettava naisten osallistaminen rauhanneuvotteluihin; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita saattamaan kaikki tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit käyttöön paikallisväestön ja pakolaisten avustamiseksi; |
| --- | --- |

c)

tuetaan Syyrian sisäisiä neuvotteluja, joiden ohjenuorana käytetään YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 2254 (2015); tuetaan niiden kansainvälisen Syyrian tukiryhmän perustamien joukkojen työtä, jotka valvovat kipeästi kaivatun humanitaarisen avun toimittamista tuhansille syyrialaisille piiritetyillä ja muilla vaikeapääsyisillä alueilla, sekä vihamielisyyksien lakkauttamista YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2268 (2016) mukaisesti; tuomitaan jyrkästi laajamittaiset ihmisoikeusloukkaukset ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkaukset Syyriassa ja tuetaan kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen toimintaa niiden dokumentoidessa näyttöä sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja muista ihmisoikeusloukkauksista; painotetaan, että on löydettävä poliittinen ratkaisu konfliktiin ja varmistettava naisten osallistaminen rauhanneuvotteluihin; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita saattamaan kaikki tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit käyttöön paikallisväestön ja pakolaisten avustamiseksi;

| d) | varmistetaan, että YK:n yleiskokouksessa huolehditaan yhteistyössä EU:n ja Yhdysvaltojen kanssa kaikista välineistä, joilla varmistetaan kestävä ja todellinen kahden valtion ratkaisu, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina, sekä käsittää turvallisten ja tunnustettujen rajojen mukaisen turvallisen Israelin valtion ja itsenäisen, demokraattisen, yhtenäisen ja elinkelpoisen Palestiinan valtion, ja että nämä valtiot elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden ilmapiirissä; toimitaan Lähi-idän rauhanprosessista 18. tammikuuta 2016 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti, joissa pidetään edelleen tapahtuvaa siirtokuntien laajentamista jatkuvana esteenä rauhalle; |
| --- | --- |

d)

varmistetaan, että YK:n yleiskokouksessa huolehditaan yhteistyössä EU:n ja Yhdysvaltojen kanssa kaikista välineistä, joilla varmistetaan kestävä ja todellinen kahden valtion ratkaisu, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina, sekä käsittää turvallisten ja tunnustettujen rajojen mukaisen turvallisen Israelin valtion ja itsenäisen, demokraattisen, yhtenäisen ja elinkelpoisen Palestiinan valtion, ja että nämä valtiot elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden ilmapiirissä; toimitaan Lähi-idän rauhanprosessista 18. tammikuuta 2016 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti, joissa pidetään edelleen tapahtuvaa siirtokuntien laajentamista jatkuvana esteenä rauhalle;

| e) | painotetaan, että Jemenissä tarvitaan koordinoitua, YK:n johdolla annettavaa humanitaarista apua; kehotetaan kaikkia osapuolia sallimaan kiireellisesti tarvittavien elintarvikkeiden, lääkkeiden, polttoaineen ja muun välttämättömän avun tuomisen maahan ja toimittamisen perille YK:n ja kansainvälisten humanitaaristen kanavien kautta, jotta voidaan vastata kriisin uhreiksi joutuneiden siviilien kiireellisiin tarpeisiin puolueettomuuden, tasapuolisuuden ja riippumattomuuden periaatteiden mukaisesti; vaaditaan humanitaarista taukoa, jotta elintärkeää apua voitaisiin toimittaa Jemenin kansalle pikaisesti; kehotetaan toteuttamaan puolueeton ja riippumaton tutkinta kaikista väitetyistä kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksista, mukaan luettuina humanitaarisen avun infrastruktuuriin ja henkilöstöön kohdistetut viimeisimmät iskut; kehotetaan kaikkia osapuolia kunnioittamaan kaikkien jemeniläisten ihmisoikeuksia ja vapauksia ja pidetään tärkeänä kaikkien siellä rauhantyöhön ja humanitaariseen työhön osallistuvien henkilöiden turvallisuuden parantamista, avustustyöntekijät, lääkärit ja toimittajat mukaan luettuina; kannustetaan Saudi-Arabiaa ja Irania keskinäiseen lähentymiseen, jotta voidaan lievittää alueellisia jännitteitä ja pohjustaa Jemenin ja muiden alueiden konfliktien ratkaisemista; |
| --- | --- |

e)

painotetaan, että Jemenissä tarvitaan koordinoitua, YK:n johdolla annettavaa humanitaarista apua; kehotetaan kaikkia osapuolia sallimaan kiireellisesti tarvittavien elintarvikkeiden, lääkkeiden, polttoaineen ja muun välttämättömän avun tuomisen maahan ja toimittamisen perille YK:n ja kansainvälisten humanitaaristen kanavien kautta, jotta voidaan vastata kriisin uhreiksi joutuneiden siviilien kiireellisiin tarpeisiin puolueettomuuden, tasapuolisuuden ja riippumattomuuden periaatteiden mukaisesti; vaaditaan humanitaarista taukoa, jotta elintärkeää apua voitaisiin toimittaa Jemenin kansalle pikaisesti; kehotetaan toteuttamaan puolueeton ja riippumaton tutkinta kaikista väitetyistä kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksista, mukaan luettuina humanitaarisen avun infrastruktuuriin ja henkilöstöön kohdistetut viimeisimmät iskut; kehotetaan kaikkia osapuolia kunnioittamaan kaikkien jemeniläisten ihmisoikeuksia ja vapauksia ja pidetään tärkeänä kaikkien siellä rauhantyöhön ja humanitaariseen työhön osallistuvien henkilöiden turvallisuuden parantamista, avustustyöntekijät, lääkärit ja toimittajat mukaan luettuina; kannustetaan Saudi-Arabiaa ja Irania keskinäiseen lähentymiseen, jotta voidaan lievittää alueellisia jännitteitä ja pohjustaa Jemenin ja muiden alueiden konfliktien ratkaisemista;

| f) | vaaditaan edelleen, että kunnioitetaan täysin Itä-Euroopan ja Etelä-Kaukasian maiden, mukaan lukien Georgian, Moldovan ja Ukrainan, kansainvälisesti tunnustettuja rajoja ja alueellista koskemattomuutta – ottaen huomioon kansainvälisen oikeuden rikkomukset tässä asiassa – sekä niiden oikeutta päättää vapaasti ja suvereenisti jatkaa kohti lähempiä suhteita EU:hun; tuetaan ja tehostetaan diplomaattisia toimia näiden meneillään olevien ja jäätyneiden konfliktien rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi; kehotetaan kansainvälistä yhteisöä noudattamaan järkähtämättä linjausta, jonka mukaan Krimin laitonta Venäjään liittämistä ei tunnusteta; lisätään aktiivisesti painetta YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä toimivaa Venäjää kohtaan, jotta voidaan ratkaista Ukrainan kriisi; |
| --- | --- |

f)

vaaditaan edelleen, että kunnioitetaan täysin Itä-Euroopan ja Etelä-Kaukasian maiden, mukaan lukien Georgian, Moldovan ja Ukrainan, kansainvälisesti tunnustettuja rajoja ja alueellista koskemattomuutta – ottaen huomioon kansainvälisen oikeuden rikkomukset tässä asiassa – sekä niiden oikeutta päättää vapaasti ja suvereenisti jatkaa kohti lähempiä suhteita EU:hun; tuetaan ja tehostetaan diplomaattisia toimia näiden meneillään olevien ja jäätyneiden konfliktien rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi; kehotetaan kansainvälistä yhteisöä noudattamaan järkähtämättä linjausta, jonka mukaan Krimin laitonta Venäjään liittämistä ei tunnusteta; lisätään aktiivisesti painetta YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä toimivaa Venäjää kohtaan, jotta voidaan ratkaista Ukrainan kriisi;

| g) | kehotetaan lisäämään tukea kansainvälisen yhteisön ja alueellisten järjestöjen pyrkimyksille hallinnoida turvallisuuskriisejä Afrikan mantereella, erityisesti Somaliassa, Sudanissa, Etelä-Sudanissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Malissa, Nigeriassa, Burundissa ja yleensäkin Afrikan suurten järvien alueella; kannustetaan YK:n jäsenvaltioita tehostamaan tukeaan Afrikan unionin kasvavalle roolille ja sen omille valmiuksille sovittelun ja kriisinhallinnan aloilla, samalla kun pyritään täydentämään YK:n rauhanrakentamisen tukitoimiston toimia; tuetaan Afrikan unionin, Itä-Afrikan yhteisön ja YK:n toimia pyrittäessä estämään Burundin kriisin kärjistyminen ja pyritään pikaisesti edistämään Burundin hallituksen ja opposition osallistavaa ja aitoa maan sisäistä vuoropuhelua; kannatetaan toteutettua riippumatonta kansainvälistä selvitystä, jossa on tutkittu kaikkia väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia ja autettu saattamaan niihin syyllistyneet edesvastuuseen ja oikeuteen; |
| --- | --- |

g)

kehotetaan lisäämään tukea kansainvälisen yhteisön ja alueellisten järjestöjen pyrkimyksille hallinnoida turvallisuuskriisejä Afrikan mantereella, erityisesti Somaliassa, Sudanissa, Etelä-Sudanissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Malissa, Nigeriassa, Burundissa ja yleensäkin Afrikan suurten järvien alueella; kannustetaan YK:n jäsenvaltioita tehostamaan tukeaan Afrikan unionin kasvavalle roolille ja sen omille valmiuksille sovittelun ja kriisinhallinnan aloilla, samalla kun pyritään täydentämään YK:n rauhanrakentamisen tukitoimiston toimia; tuetaan Afrikan unionin, Itä-Afrikan yhteisön ja YK:n toimia pyrittäessä estämään Burundin kriisin kärjistyminen ja pyritään pikaisesti edistämään Burundin hallituksen ja opposition osallistavaa ja aitoa maan sisäistä vuoropuhelua; kannatetaan toteutettua riippumatonta kansainvälistä selvitystä, jossa on tutkittu kaikkia väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia ja autettu saattamaan niihin syyllistyneet edesvastuuseen ja oikeuteen;

| h) | tuetaan parhaillaan toteutettavia kattavia toimia, joilla pyritään YK:n rauhanoperaatioiden ja konfliktien ratkaisua koskevien valmiuksien vahvistamiseen; tutkitaan uusia mahdollisuuksia tehostaa EU:n ja YK:n strategisten turvallisuusvisioiden tarkistamista koskevaa yhteistyötä yhtäältä EU:n uuden kokonaisvaltaisen ulko- ja turvallisuuspoliittisen strategian ja toisaalta YK:n rauhanoperaatioiden, rauhanturva-arkkitehtuurin sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan toimintaohjelman (turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325 (2000)) tarkistamisen sekä niiden välisen synergian avulla; varmistetaan, että YK:n rauhanturva-arkkitehtuurin arviointiprosessin avulla edistetään suojeluvastuun periaatteen toteutumista ja naisten osallistumista rauhan rakentamiseen; |
| --- | --- |

h)

tuetaan parhaillaan toteutettavia kattavia toimia, joilla pyritään YK:n rauhanoperaatioiden ja konfliktien ratkaisua koskevien valmiuksien vahvistamiseen; tutkitaan uusia mahdollisuuksia tehostaa EU:n ja YK:n strategisten turvallisuusvisioiden tarkistamista koskevaa yhteistyötä yhtäältä EU:n uuden kokonaisvaltaisen ulko- ja turvallisuuspoliittisen strategian ja toisaalta YK:n rauhanoperaatioiden, rauhanturva-arkkitehtuurin sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan toimintaohjelman (turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325 (2000)) tarkistamisen sekä niiden välisen synergian avulla; varmistetaan, että YK:n rauhanturva-arkkitehtuurin arviointiprosessin avulla edistetään suojeluvastuun periaatteen toteutumista ja naisten osallistumista rauhan rakentamiseen;

| i) | pidetään myönteisenä äskettäin annettua naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 2242 (2015), jossa naiset asetetaan keskeiseen asemaan kaikissa toimissa, joilla pyritään ratkaisemaan globaaleja haasteita, ja tuetaan sen täytäntöönpanoa sekä kehotetaan toteuttamaan lisätoimia, joilla naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva ohjelma sisällytetään kaikkiin eri rauhanturvaamisen ulottuvuuksiin; korostetaan, että naisten on tärkeää osallistua tasavertaisesti, täysimääräisesti ja aktiivisesti konfliktien estämiseen ja ratkaisemiseen sekä rauhanneuvotteluihin ja rauhanrakentamiseen; varmistetaan, että sodassa raiskatuille naisille tarjotaan kaikki tarvittava ja turvallinen lääketieteellinen apu; |
| --- | --- |

i)

pidetään myönteisenä äskettäin annettua naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 2242 (2015), jossa naiset asetetaan keskeiseen asemaan kaikissa toimissa, joilla pyritään ratkaisemaan globaaleja haasteita, ja tuetaan sen täytäntöönpanoa sekä kehotetaan toteuttamaan lisätoimia, joilla naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva ohjelma sisällytetään kaikkiin eri rauhanturvaamisen ulottuvuuksiin; korostetaan, että naisten on tärkeää osallistua tasavertaisesti, täysimääräisesti ja aktiivisesti konfliktien estämiseen ja ratkaisemiseen sekä rauhanneuvotteluihin ja rauhanrakentamiseen; varmistetaan, että sodassa raiskatuille naisille tarjotaan kaikki tarvittava ja turvallinen lääketieteellinen apu;

| j) | edistetään ennaltaehkäisyn kulttuuria YK-järjestelmässä, jotta sillä olisi paremmat valmiudet reagoida puhkeaviin kriiseihin sekä rauhaan ja turvallisuuteen kohdistuviin potentiaalisiin uhkiin entistä nopeammin, erityisesti tehokkaamman ennaltaehkäisevän diplomatian, luottamuksen rakentamisen ja sovittelutoiminnan avulla; pyritään edistämään varhaisvaroitusjärjestelmien käyttöä ja varhaista tiedonvälitystä sekä kehittämään YK:n ja EU:n sekä muiden alueellisten ja aluetasoa alempien organisaatioiden, joilla on yhä tärkeämpi rooli kansainvälisissä rauhaa ja turvallisuutta koskevissa kysymyksissä, välisiä kriisineuvotteluja koskevia menetelmiä, jotta voidaan tehostaa niiden kriisinhallinnan koordinointia ja välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä; tehdään YK:n kanssa yhteistyötä, jonka tavoitteena on vahvistaa alueellisten ja aluetasoa alempien organisaatioiden roolia ja valmiuksia rauhanturvaamisessa, konfliktien ehkäisemisessä, siviili- ja sotilaskriisinhallinnassa ja konfliktien ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

j)

edistetään ennaltaehkäisyn kulttuuria YK-järjestelmässä, jotta sillä olisi paremmat valmiudet reagoida puhkeaviin kriiseihin sekä rauhaan ja turvallisuuteen kohdistuviin potentiaalisiin uhkiin entistä nopeammin, erityisesti tehokkaamman ennaltaehkäisevän diplomatian, luottamuksen rakentamisen ja sovittelutoiminnan avulla; pyritään edistämään varhaisvaroitusjärjestelmien käyttöä ja varhaista tiedonvälitystä sekä kehittämään YK:n ja EU:n sekä muiden alueellisten ja aluetasoa alempien organisaatioiden, joilla on yhä tärkeämpi rooli kansainvälisissä rauhaa ja turvallisuutta koskevissa kysymyksissä, välisiä kriisineuvotteluja koskevia menetelmiä, jotta voidaan tehostaa niiden kriisinhallinnan koordinointia ja välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä; tehdään YK:n kanssa yhteistyötä, jonka tavoitteena on vahvistaa alueellisten ja aluetasoa alempien organisaatioiden roolia ja valmiuksia rauhanturvaamisessa, konfliktien ehkäisemisessä, siviili- ja sotilaskriisinhallinnassa ja konfliktien ratkaisemisessa;

| k) | lisätään jäsenvaltioiden tukea sellaisille YK:n rauhanturva- ja rauhanrakennusoperaatioille, joihin sisältyy ihmisoikeustyötä ja selkeitä vetäytymisstrategioita, erityisesti tarjoamalla henkilöstöä ja välineistöä, ja vahvistetaan tähän liittyvää EU:n välittäjän roolia; kehitetään edelleen EU:n yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevia menettelyitä YK:n toimien tukemiseksi, myös EU:n taisteluosastojen tai valmiuksien kehittämistä ja turvallisuusalan uudistamista koskevien aloitteiden avulla, samalla kun otetaan riittävässä määrin huomioon ihmisoikeuksiin, kestävään kehitykseen ja laajan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin liittyvät kysymykset; |
| --- | --- |

k)

lisätään jäsenvaltioiden tukea sellaisille YK:n rauhanturva- ja rauhanrakennusoperaatioille, joihin sisältyy ihmisoikeustyötä ja selkeitä vetäytymisstrategioita, erityisesti tarjoamalla henkilöstöä ja välineistöä, ja vahvistetaan tähän liittyvää EU:n välittäjän roolia; kehitetään edelleen EU:n yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevia menettelyitä YK:n toimien tukemiseksi, myös EU:n taisteluosastojen tai valmiuksien kehittämistä ja turvallisuusalan uudistamista koskevien aloitteiden avulla, samalla kun otetaan riittävässä määrin huomioon ihmisoikeuksiin, kestävään kehitykseen ja laajan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin liittyvät kysymykset;

| l) | edistetään ihmisten turvallisuutta koskevaa laveaa määritelmää tuomalla se lähemmäksi sukupuolten tasa-arvoa ja ihmisoikeuksia sekä suojeluvastuun periaatetta, ja tuetaan edelleen pyrkimyksiä, joilla edistetään suojeluvastuun toteuttamista käytännössä; tuetaan YK:ta sen erittäin tärkeässä tehtävässä avustaa edelleen maita suojeluvastuun täytäntöönpanossa, jotta voidaan pitää yllä oikeusvaltioperiaatetta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta; edistetään käytännesääntöjä, jotka koskevat turvallisuusneuvoston toteuttamia joukkotuhonnan, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten sekä sotarikosten vastaisia toimia ja joiden mukaisesti YK:n jäsenet ovat sitoutuneet tukemaan turvallisuusneuvoston toimia, joilla pyritään kyseisten rikosten ehkäisemiseen tai lopettamiseen, ja pidättäytymään äänestämästä asiaa koskevia turvallisuusneuvoston päätöslauselmaesityksiä vastaan; |
| --- | --- |

l)

edistetään ihmisten turvallisuutta koskevaa laveaa määritelmää tuomalla se lähemmäksi sukupuolten tasa-arvoa ja ihmisoikeuksia sekä suojeluvastuun periaatetta, ja tuetaan edelleen pyrkimyksiä, joilla edistetään suojeluvastuun toteuttamista käytännössä; tuetaan YK:ta sen erittäin tärkeässä tehtävässä avustaa edelleen maita suojeluvastuun täytäntöönpanossa, jotta voidaan pitää yllä oikeusvaltioperiaatetta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta; edistetään käytännesääntöjä, jotka koskevat turvallisuusneuvoston toteuttamia joukkotuhonnan, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten sekä sotarikosten vastaisia toimia ja joiden mukaisesti YK:n jäsenet ovat sitoutuneet tukemaan turvallisuusneuvoston toimia, joilla pyritään kyseisten rikosten ehkäisemiseen tai lopettamiseen, ja pidättäytymään äänestämästä asiaa koskevia turvallisuusneuvoston päätöslauselmaesityksiä vastaan;

Terrorismin vastainen toiminta

| m) | tuomitaan terrorismi yksiselitteisesti ja annetaan täysi tuki toimille, joiden tavoitteena on terrorijärjestöjen, erityisesti niin kutsutun Isisin/Da’eshin voittaminen ja hävittäminen, koska se on selkeä uhka alueelliselle ja kansainväliselle turvallisuudelle, samalla kun muistutetaan, että näiden toimien olisi aina oltava täysin kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisia; tuetaan terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden muodostaman uhkan torjumista koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2178 (2014) sekä tällaisista taistelijoista muodostuvan virran patoamista koskevien Madridin ohjaavien periaatteiden kaikkia näkökohtia; |
| --- | --- |

m)

tuomitaan terrorismi yksiselitteisesti ja annetaan täysi tuki toimille, joiden tavoitteena on terrorijärjestöjen, erityisesti niin kutsutun Isisin/Da’eshin voittaminen ja hävittäminen, koska se on selkeä uhka alueelliselle ja kansainväliselle turvallisuudelle, samalla kun muistutetaan, että näiden toimien olisi aina oltava täysin kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisia; tuetaan terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden muodostaman uhkan torjumista koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2178 (2014) sekä tällaisista taistelijoista muodostuvan virran patoamista koskevien Madridin ohjaavien periaatteiden kaikkia näkökohtia;

| n) | tehostetaan pyrkimyksiä tiukentaa rekrytoinnin valvontaa ja torjua terroristien propagandaa, jota levitetään sosiaalisen median eri foorumeilla mutta myös radikalisoituneiden ja vihaa lietsovien saarnaajien verkostoissa; tuetaan radikalisoitumisen torjuntaa ja radikalismista luopumista koskevia toimia väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemistä koskevan YK:n toimintaohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

n)

tehostetaan pyrkimyksiä tiukentaa rekrytoinnin valvontaa ja torjua terroristien propagandaa, jota levitetään sosiaalisen median eri foorumeilla mutta myös radikalisoituneiden ja vihaa lietsovien saarnaajien verkostoissa; tuetaan radikalisoitumisen torjuntaa ja radikalismista luopumista koskevia toimia väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemistä koskevan YK:n toimintaohjelman mukaisesti;

| o) | työskennellään edelleen yhdessä YK:n kanssa terrorismin rahoituksen torjumiseksi ja sellaisten nykyisten mekanismien käyttämiseksi, joiden avulla voidaan nimetä terroristeja ja terroristijärjestöjä ja vahvistaa varojen jäädyttämistä koskevia mekanismeja maailmanlaajuisesti, samalla kun noudatetaan oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia kansainvälisiä normeja ja oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

o)

työskennellään edelleen yhdessä YK:n kanssa terrorismin rahoituksen torjumiseksi ja sellaisten nykyisten mekanismien käyttämiseksi, joiden avulla voidaan nimetä terroristeja ja terroristijärjestöjä ja vahvistaa varojen jäädyttämistä koskevia mekanismeja maailmanlaajuisesti, samalla kun noudatetaan oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia kansainvälisiä normeja ja oikeusvaltioperiaatetta;

| p) | tarjotaan tukea terrorismin torjunnan täytäntöönpanoa käsittelevälle YK:n työryhmälle, jotta voidaan varmistaa YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian täytäntöönpanon koordinointi ja johdonmukaisuus käyttämällä YK-järjestelmän 25 yksikön ja Interpolin resursseja ja asiantuntemusta, samalla kun pidetään mielessä, että terrorismin torjuntaa ei saa käyttää verukkeena sisäisen toisinajattelun tukahduttamiselle ja kansalaisten oikeuksien loukkaamiselle; |
| --- | --- |

p)

tarjotaan tukea terrorismin torjunnan täytäntöönpanoa käsittelevälle YK:n työryhmälle, jotta voidaan varmistaa YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian täytäntöönpanon koordinointi ja johdonmukaisuus käyttämällä YK-järjestelmän 25 yksikön ja Interpolin resursseja ja asiantuntemusta, samalla kun pidetään mielessä, että terrorismin torjuntaa ei saa käyttää verukkeena sisäisen toisinajattelun tukahduttamiselle ja kansalaisten oikeuksien loukkaamiselle;

| q) | edistetään koordinoituja kansainvälisiä toimia, joilla torjutaan omatekoisten räjähteiden voimistuvaa uhkaa, erityisesti pyrkimällä yhteisymmärrykseen omatekoisten räjähteiden ja terrorismin torjunnan välisten yhteyksien luomisesta, jossa käytetään YK:n ja Interpolin yksiköiden resursseja ja asiantuntemusta lainvalvontayhteistyön ja sotilaallisen yhteistyön lisäämiseen; |
| --- | --- |

q)

edistetään koordinoituja kansainvälisiä toimia, joilla torjutaan omatekoisten räjähteiden voimistuvaa uhkaa, erityisesti pyrkimällä yhteisymmärrykseen omatekoisten räjähteiden ja terrorismin torjunnan välisten yhteyksien luomisesta, jossa käytetään YK:n ja Interpolin yksiköiden resursseja ja asiantuntemusta lainvalvontayhteistyön ja sotilaallisen yhteistyön lisäämiseen;

| r) | muistutetaan tässä yhteydessä, että tarvitaan asianmukaista turvallisuuden, lainvalvonnan, ihmisoikeuksien ja sosiaalis-taloudellisten välineiden yhdistelmää, joka tarjoaa parempia vaihtoehtoja reagoitaessa terrorismin sekä väkivaltaisten ääriliikkeiden, kuten Da'eshin, al-Qaidan, al-Shabaabin, Boko Haramin jne., muuttuvaan luonteeseen; |
| --- | --- |

r)

muistutetaan tässä yhteydessä, että tarvitaan asianmukaista turvallisuuden, lainvalvonnan, ihmisoikeuksien ja sosiaalis-taloudellisten välineiden yhdistelmää, joka tarjoaa parempia vaihtoehtoja reagoitaessa terrorismin sekä väkivaltaisten ääriliikkeiden, kuten Da'eshin, al-Qaidan, al-Shabaabin, Boko Haramin jne., muuttuvaan luonteeseen;

| s) | tuetaan EU:n laajempaa osallistumista valmiuksien kehittämistä koskeviin YK:n aloitteisiin, jotka koskevat terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjumista; |
| --- | --- |

s)

tuetaan EU:n laajempaa osallistumista valmiuksien kehittämistä koskeviin YK:n aloitteisiin, jotka koskevat terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjumista;

Aseiden leviämisen estäminen ja aseistariisunta

| t) | tuetaan YK:n pyrkimyksiä estää ei-valtiollisia toimijoita ja terroristiryhmiä kehittämästä, valmistamasta, hankkimasta tai siirtämästä joukkotuhoaseita ja niiden kantolaitteita sekä edistää vuonna 2016 annetun turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) kattavaa tarkistamista; vaaditaan ydinsulkusopimuksen, kemiallisten aseiden kieltosopimuksen ja biologisten aseiden kieltosopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ja täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen ratifioinnin päätökseen saattamista; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtämisen kieltämistä ja niiden hävittämistä koskeva yleissopimus; pidetään myönteisenä, että YK:n yleiskokouksen avuksi on perustettu avoin työryhmä, jonka tehtävänä on edistää ydinaseiden riisuntaa koskevia monenvälisiä neuvotteluja, ja kehotetaan kaikkia EU:n jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti sen menettelyihin; pyydetään YK:n jäsenvaltioita toteuttamaan aktiivisesti toimia maailmanlaajuisen aseistariisunnan toteuttamiseksi siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon ydinaseiden turvallisuusnäkökohdat ja humanitaariset näkökohdat; |
| --- | --- |

t)

tuetaan YK:n pyrkimyksiä estää ei-valtiollisia toimijoita ja terroristiryhmiä kehittämästä, valmistamasta, hankkimasta tai siirtämästä joukkotuhoaseita ja niiden kantolaitteita sekä edistää vuonna 2016 annetun turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) kattavaa tarkistamista; vaaditaan ydinsulkusopimuksen, kemiallisten aseiden kieltosopimuksen ja biologisten aseiden kieltosopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ja täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen ratifioinnin päätökseen saattamista; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtämisen kieltämistä ja niiden hävittämistä koskeva yleissopimus; pidetään myönteisenä, että YK:n yleiskokouksen avuksi on perustettu avoin työryhmä, jonka tehtävänä on edistää ydinaseiden riisuntaa koskevia monenvälisiä neuvotteluja, ja kehotetaan kaikkia EU:n jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti sen menettelyihin; pyydetään YK:n jäsenvaltioita toteuttamaan aktiivisesti toimia maailmanlaajuisen aseistariisunnan toteuttamiseksi siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon ydinaseiden turvallisuusnäkökohdat ja humanitaariset näkökohdat;

| u) | kehotetaan jäsenvaltioita tukemaan YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa köyhdytettyä uraania sisältävien aseiden vaikutuksista 71. istunnossa ja laatimaan EU:n yhteisen kannan, joka vastaa paremmin parlamentin toistuvasti esittämiä kehotuksia niiden käytön lopettamiseksi koko maailmassa varovaisuusperiaatteen mukaisesti, ja kehittämään maailmanlaajuista yhteisymmärrystä siviilien terveydelle mahdollisesti aiheutuvista riskeistä, konfliktien jälkeisen radioaktiivisen jätteen hallinnon monimutkaisesta taakasta sekä tällaisten aseiden käyttöön liittyvistä kustannuksista; sisällytetään köyhdytetyn uraanin arviointi ja miinanraivaushankkeet miinoja koskevaan EU:n toimintapolitiikkaan liittyviin rahoitusvälineisiin; |
| --- | --- |

u)

kehotetaan jäsenvaltioita tukemaan YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa köyhdytettyä uraania sisältävien aseiden vaikutuksista 71. istunnossa ja laatimaan EU:n yhteisen kannan, joka vastaa paremmin parlamentin toistuvasti esittämiä kehotuksia niiden käytön lopettamiseksi koko maailmassa varovaisuusperiaatteen mukaisesti, ja kehittämään maailmanlaajuista yhteisymmärrystä siviilien terveydelle mahdollisesti aiheutuvista riskeistä, konfliktien jälkeisen radioaktiivisen jätteen hallinnon monimutkaisesta taakasta sekä tällaisten aseiden käyttöön liittyvistä kustannuksista; sisällytetään köyhdytetyn uraanin arviointi ja miinanraivaushankkeet miinoja koskevaan EU:n toimintapolitiikkaan liittyviin rahoitusvälineisiin;

| v) | edistetään asekauppasopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ja kannustetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita allekirjoittamaan asekauppasopimus tai liittymään siihen; |
| --- | --- |

v)

edistetään asekauppasopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ja kannustetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita allekirjoittamaan asekauppasopimus tai liittymään siihen;

| w) | pyritään tehokkaampiin toimiin aseiden ja ampumatarvikkeiden välityksen ja laittoman kaupan torjumiseksi, pienaseet ja kevyet aseet mukaan luettuina, erityisesti kehittämällä aseiden seurantajärjestelmää; |
| --- | --- |

w)

pyritään tehokkaampiin toimiin aseiden ja ampumatarvikkeiden välityksen ja laittoman kaupan torjumiseksi, pienaseet ja kevyet aseet mukaan luettuina, erityisesti kehittämällä aseiden seurantajärjestelmää;

| x) | edistetään sellaisen aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käyttöä koskevan maailmanlaajuisen poliittisen ratkaisun löytämistä, jolla niiden käyttöä rajoitetaan tiukasti kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja humanitaarista oikeuden puitteissa; pyritään kieltämään sellaisten täysin itsenäisesti toimivien asejärjestelmien kehittäminen, tuotanto ja käyttö, jotka mahdollistavat iskut ilman ihmisten osallistumista, varmistetaan, että ihmisoikeudet otetaan osaksi kaikkea kolmansien maiden kanssa terrorismin torjunnasta käytävää vuoropuhelua; |
| --- | --- |

x)

edistetään sellaisen aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käyttöä koskevan maailmanlaajuisen poliittisen ratkaisun löytämistä, jolla niiden käyttöä rajoitetaan tiukasti kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja humanitaarista oikeuden puitteissa; pyritään kieltämään sellaisten täysin itsenäisesti toimivien asejärjestelmien kehittäminen, tuotanto ja käyttö, jotka mahdollistavat iskut ilman ihmisten osallistumista, varmistetaan, että ihmisoikeudet otetaan osaksi kaikkea kolmansien maiden kanssa terrorismin torjunnasta käytävää vuoropuhelua;

| y) | kannatetaan edelleen YK:n pyrkimyksiä kartoittaa vastuulista ja turvallista toimintaa kyberavaruudessa koskevien normien kehittämistä, mihin kuuluu kyberhyökkäysten torjumista koskeva monenvälinen järjestelmä ja millä pyritään varmistamaan voimassa olevan kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön noudattaminen; |
| --- | --- |

y)

kannatetaan edelleen YK:n pyrkimyksiä kartoittaa vastuulista ja turvallista toimintaa kyberavaruudessa koskevien normien kehittämistä, mihin kuuluu kyberhyökkäysten torjumista koskeva monenvälinen järjestelmä ja millä pyritään varmistamaan voimassa olevan kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön noudattaminen;

Muuttoliike

| z) | tehostetaan UNHCR:n työn tukemista sen pannessa täytäntöön pakolaisten sekä haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten naisten tai vammaisten henkilöiden, suojelemista koskevaa kansainvälistä toimeksiantoaan; painotetaan UNHCR:n rahoitustarpeiden ja sen saaman rahoituksen välistä huomattavaa kuilua ja vaaditaan suurempaa maailmanlaajuista solidaarisuutta; edellytetään, että UNHCR:n keskeisiä toimintoja rahoitetaan suuremmassa määrin YK:n talousarviosta, jotta voidaan taata UNHCR:n toiminta; |
| --- | --- |

z)

tehostetaan UNHCR:n työn tukemista sen pannessa täytäntöön pakolaisten sekä haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten naisten tai vammaisten henkilöiden, suojelemista koskevaa kansainvälistä toimeksiantoaan; painotetaan UNHCR:n rahoitustarpeiden ja sen saaman rahoituksen välistä huomattavaa kuilua ja vaaditaan suurempaa maailmanlaajuista solidaarisuutta; edellytetään, että UNHCR:n keskeisiä toimintoja rahoitetaan suuremmassa määrin YK:n talousarviosta, jotta voidaan taata UNHCR:n toiminta;

| aa) | muistutetaan, että on tehostettava muuttoliikepolitiikan ulkoisen ja sisäisen ulottuvuuden sekä kehitys- ja ulkoasioiden asialistojen välistä johdonmukaisuutta ja koordinointia; |
| --- | --- |

aa)

muistutetaan, että on tehostettava muuttoliikepolitiikan ulkoisen ja sisäisen ulottuvuuden sekä kehitys- ja ulkoasioiden asialistojen välistä johdonmukaisuutta ja koordinointia;

| ab) | vaaditaan tehostamaan ponnisteluja laittoman muuttoliikkeen ehkäisemiseksi ja muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi, erityisesti torjumalla rikollisverkostojen toimintaa vaihtamalla asiaa koskevia tiedustelutietoja nopeasti ja tehokkaasti noudattaen kuitenkin kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä; parannetaan uhrien tunnistamista ja suojelemista koskevia menetelmiä ja tehostetaan kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä tällaisen rikollisen toiminnan jäljittämiseksi sekä siitä saatujen voittojen takavarikoimiseksi ja takaisin perimiseksi; korostetaan YK:n tasolla, kuinka tärkeää on ratifioida ja panna kokonaisuudessaan täytäntöön kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus sekä siihen liitetyt lisäpöytäkirjat eli lisäpöytäkirja maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä ja lisäpöytäkirja ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta; tuetaan muuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan työtä; |
| --- | --- |

ab)

vaaditaan tehostamaan ponnisteluja laittoman muuttoliikkeen ehkäisemiseksi ja muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi, erityisesti torjumalla rikollisverkostojen toimintaa vaihtamalla asiaa koskevia tiedustelutietoja nopeasti ja tehokkaasti noudattaen kuitenkin kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä; parannetaan uhrien tunnistamista ja suojelemista koskevia menetelmiä ja tehostetaan kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä tällaisen rikollisen toiminnan jäljittämiseksi sekä siitä saatujen voittojen takavarikoimiseksi ja takaisin perimiseksi; korostetaan YK:n tasolla, kuinka tärkeää on ratifioida ja panna kokonaisuudessaan täytäntöön kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus sekä siihen liitetyt lisäpöytäkirjat eli lisäpöytäkirja maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä ja lisäpöytäkirja ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta; tuetaan muuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan työtä;

| ac) | tuetaan 19. syyskuuta 2016 järjestettävää YK:n yleiskokouksen korkean tason täysistuntoa, jossa paneudutaan laajamittaisiin pakolaisvirtoihin ja muuttoliikkeeseen, ja vaaditaan, että siinä keskitytään muuttoliikkeen perimmäisiin syihin ja painotetaan köyhyyden poistamista, ihmisoikeuksien toteutumista ja vakautta; |
| --- | --- |

ac)

tuetaan 19. syyskuuta 2016 järjestettävää YK:n yleiskokouksen korkean tason täysistuntoa, jossa paneudutaan laajamittaisiin pakolaisvirtoihin ja muuttoliikkeeseen, ja vaaditaan, että siinä keskitytään muuttoliikkeen perimmäisiin syihin ja painotetaan köyhyyden poistamista, ihmisoikeuksien toteutumista ja vakautta;

Ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio

| ad) | muistutetaan selkeästi ja lujasti, että kaikki YK:n yleissopimuksissa vahvistetut ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, jakamattomia, toisistaan riippuvaisia ja toisiinsa liittyviä ja että näiden oikeuksien kunnioittamista on valvottava; muistutetaan eri puolilla maailmaa ilmenevistä ihmisoikeusloukkauksista ja väärinkäytöksistä; vaaditaan mielipiteen- ja ilmaisunvapauden puolustamista; korostetaan lehdistönvapauden merkitystä tasapainoisessa yhteiskunnassa ja jokaisen kansalaisen roolia siinä ja vaaditaan yhdistymis- ja kokoontumisvapauden puolustamista; |
| --- | --- |

ad)

muistutetaan selkeästi ja lujasti, että kaikki YK:n yleissopimuksissa vahvistetut ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, jakamattomia, toisistaan riippuvaisia ja toisiinsa liittyviä ja että näiden oikeuksien kunnioittamista on valvottava; muistutetaan eri puolilla maailmaa ilmenevistä ihmisoikeusloukkauksista ja väärinkäytöksistä; vaaditaan mielipiteen- ja ilmaisunvapauden puolustamista; korostetaan lehdistönvapauden merkitystä tasapainoisessa yhteiskunnassa ja jokaisen kansalaisen roolia siinä ja vaaditaan yhdistymis- ja kokoontumisvapauden puolustamista;

| ae) | puolustetaan edelleen uskonnon ja vakaumuksen vapautta; kehotetaan lisäämään ponnisteluja uskonnollisten ja muiden vähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi; kehotetaan suojelemaan uskonnollisia vähemmistöjä paremmin vainoamiselta ja väkivallalta; kehotetaan kumoamaan lait, joissa kriminalisoidaan jumalanpilkka tai uskosta luopuminen ja joita voidaan käyttää tekosyynä uskonnollisten vähemmistöjen ja uskonnottomien vainoamiseen; tuetaan erityisraportoijan työtä uskonnon tai vakaumuksen vapauden puolesta; pyritään aktiivisesti siihen, että YK tunnistaa niin kutsutun Isisin/Da'eshin tekemät vähemmistöjen joukkotuhonnat ja saattaa kansainvälisen rikostuomioistuimen ratkaistavaksi tapaukset, joissa tekijää tai tekijöitä epäillään rikoksesta ihmisyyttä vastaan, sotarikoksesta tai joukkotuhonnasta; |
| --- | --- |

ae)

puolustetaan edelleen uskonnon ja vakaumuksen vapautta; kehotetaan lisäämään ponnisteluja uskonnollisten ja muiden vähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi; kehotetaan suojelemaan uskonnollisia vähemmistöjä paremmin vainoamiselta ja väkivallalta; kehotetaan kumoamaan lait, joissa kriminalisoidaan jumalanpilkka tai uskosta luopuminen ja joita voidaan käyttää tekosyynä uskonnollisten vähemmistöjen ja uskonnottomien vainoamiseen; tuetaan erityisraportoijan työtä uskonnon tai vakaumuksen vapauden puolesta; pyritään aktiivisesti siihen, että YK tunnistaa niin kutsutun Isisin/Da'eshin tekemät vähemmistöjen joukkotuhonnat ja saattaa kansainvälisen rikostuomioistuimen ratkaistavaksi tapaukset, joissa tekijää tai tekijöitä epäillään rikoksesta ihmisyyttä vastaan, sotarikoksesta tai joukkotuhonnasta;

| af) | edistetään edelleen aktiivisesti tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä; kehotetaan YK:ta tukemaan aktiivisesti sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista koskevia aloitteita toiminnassaan ja ohjelmissaan ja tukemaan edelleen UN Women -järjestön toimintaa; tuetaan toimenpiteitä, joilla vahvistetaan naisten johtajuutta ja osallistumista kaikilla päätöksenteon tasoilla; torjutaan seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuolen ilmaisuun perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää; kehotetaan kumoamaan YK:n jäsenvaltioissa lainsäädäntö, joka loukkaa homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten (hlbti) oikeuksia; pidetään myönteisenä, että YK:n turvallisuusneuvoston kokouksessa vuonna 2015 käsiteltiin ensimmäistä kertaa hlbti-ihmisten oikeuksia; kehotetaan YK:n jäseniä panemaan täytäntöön rasismin, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden nykyisiä muotoja koskevat YK:n erityisraportoijan suositukset; |
| --- | --- |

af)

edistetään edelleen aktiivisesti tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä; kehotetaan YK:ta tukemaan aktiivisesti sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista koskevia aloitteita toiminnassaan ja ohjelmissaan ja tukemaan edelleen UN Women -järjestön toimintaa; tuetaan toimenpiteitä, joilla vahvistetaan naisten johtajuutta ja osallistumista kaikilla päätöksenteon tasoilla; torjutaan seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuolen ilmaisuun perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää; kehotetaan kumoamaan YK:n jäsenvaltioissa lainsäädäntö, joka loukkaa homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten (hlbti) oikeuksia; pidetään myönteisenä, että YK:n turvallisuusneuvoston kokouksessa vuonna 2015 käsiteltiin ensimmäistä kertaa hlbti-ihmisten oikeuksia; kehotetaan YK:n jäseniä panemaan täytäntöön rasismin, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden nykyisiä muotoja koskevat YK:n erityisraportoijan suositukset;

| ag) | edistetään lasten oikeuksia ja huolehditaan erityisesti lasten oikeudesta juomaveteen, jätevesihuoltoon, terveydenhuoltoon ja koulutukseen, myös konfliktialueilla ja pakolaisleireillä, sekä lopetetaan lapsityövoiman käyttö, lasten kidutus, lapsikauppa, lapsiavioliitot ja lasten seksuaalinen hyväksikäyttö; tuetaan ja tehostetaan YK:n välityksellä toteutettavia kansainvälisiä toimia, joilla pyritään lopettamaan lasten käyttäminen aseellisissa konflikteissa sekä reagoimaan tehokkaammin vaikutuksiin, joita konflikteista ja niiden jälkeisistä tilanteista aiheutuu naisille ja tytöille; kannatetaan sitä, että vammaisuuteen sovelletaan riski- ja hätätilanteissa ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa vammaisia henkilöitä koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

ag)

edistetään lasten oikeuksia ja huolehditaan erityisesti lasten oikeudesta juomaveteen, jätevesihuoltoon, terveydenhuoltoon ja koulutukseen, myös konfliktialueilla ja pakolaisleireillä, sekä lopetetaan lapsityövoiman käyttö, lasten kidutus, lapsikauppa, lapsiavioliitot ja lasten seksuaalinen hyväksikäyttö; tuetaan ja tehostetaan YK:n välityksellä toteutettavia kansainvälisiä toimia, joilla pyritään lopettamaan lasten käyttäminen aseellisissa konflikteissa sekä reagoimaan tehokkaammin vaikutuksiin, joita konflikteista ja niiden jälkeisistä tilanteista aiheutuu naisille ja tytöille; kannatetaan sitä, että vammaisuuteen sovelletaan riski- ja hätätilanteissa ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa vammaisia henkilöitä koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti;

| ah) | kehotetaan kaikkia valtioita, myös EU:n jäsenvaltioita, ratifioimaan pikaisesti taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liitetyn valinnaisen pöytäkirjan, joka koskee valitus- ja tutkintamekanismien perustamista; |
| --- | --- |

ah)

kehotetaan kaikkia valtioita, myös EU:n jäsenvaltioita, ratifioimaan pikaisesti taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liitetyn valinnaisen pöytäkirjan, joka koskee valitus- ja tutkintamekanismien perustamista;

| ai) | edistetään ylikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä sekä ihmisoikeuksia käsittelevän hallitusten välisen työryhmän työn saattamista onnistuneeseen tulokseen; tuetaan liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n suuntaviivojen täytäntöönpanoa YK:n jäsenvaltioissa, kehotetaan YK:n jäsenvaltioita kehittämään ja toteuttamaan kansallisia toimintasuunnitelmia; tuetaan vastuuta ja muutoksenhakua koskevaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun hanketta, jolla pyritään tehostamaan kansallisen lainsäädännön muutoksenhakujärjestelmää erityisesti tapauksissa, joissa vakavia ihmisoikeusloukkauksia on tapahtunut liiketoiminnan yhteydessä; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita käsittelemään ihmisoikeuskysymyksiä kansainvälisissä ja kansallisissa urheiluelimissä; |
| --- | --- |

ai)

edistetään ylikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä sekä ihmisoikeuksia käsittelevän hallitusten välisen työryhmän työn saattamista onnistuneeseen tulokseen; tuetaan liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n suuntaviivojen täytäntöönpanoa YK:n jäsenvaltioissa, kehotetaan YK:n jäsenvaltioita kehittämään ja toteuttamaan kansallisia toimintasuunnitelmia; tuetaan vastuuta ja muutoksenhakua koskevaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun hanketta, jolla pyritään tehostamaan kansallisen lainsäädännön muutoksenhakujärjestelmää erityisesti tapauksissa, joissa vakavia ihmisoikeusloukkauksia on tapahtunut liiketoiminnan yhteydessä; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita käsittelemään ihmisoikeuskysymyksiä kansainvälisissä ja kansallisissa urheiluelimissä;

| aj) | pyritään edelleen siihen, että kuolemanrangaistukseen sovelletaan nollatoleranssia ja että se poistetaan yleismaailmallisesti ja valmistetaan tietä sille, että seuraava YK:n yleiskokous hyväksyy päätöslauselman kuolemanrangaistusten täytäntöön panematta jättämisestä; tuodaan esiin, että huumeisiin liittyvistä rikoksista langetetaan yhä useammin kuolemantuomioita, ja vaaditaan, että luovutaan kuolemanrangaistuksen soveltamisesta tällaisiin rikoksiin; |
| --- | --- |

aj)

pyritään edelleen siihen, että kuolemanrangaistukseen sovelletaan nollatoleranssia ja että se poistetaan yleismaailmallisesti ja valmistetaan tietä sille, että seuraava YK:n yleiskokous hyväksyy päätöslauselman kuolemanrangaistusten täytäntöön panematta jättämisestä; tuodaan esiin, että huumeisiin liittyvistä rikoksista langetetaan yhä useammin kuolemantuomioita, ja vaaditaan, että luovutaan kuolemanrangaistuksen soveltamisesta tällaisiin rikoksiin;

| ak) | muistutetaan yleiskokouksen velvollisuudesta sen valitessa jäseniä YK:n ihmisoikeusneuvostoon (UNHRC) ottaa huomioon ehdokkaiden sitoutuminen ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian edistämiseen ja suojeluun; vaaditaan, että UNHRC:n jäsenyyttä varten otetaan käyttöön selkeät ihmisoikeuksien toteutumisesta huolehtimiseen perustuvat kriteerit ja UNHRC:n kymmenvuotisjuhlaa silmällä pitäen että myös sen työskentelymenetelmiä ja tuloksia arvioidaan; |
| --- | --- |

ak)

muistutetaan yleiskokouksen velvollisuudesta sen valitessa jäseniä YK:n ihmisoikeusneuvostoon (UNHRC) ottaa huomioon ehdokkaiden sitoutuminen ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian edistämiseen ja suojeluun; vaaditaan, että UNHRC:n jäsenyyttä varten otetaan käyttöön selkeät ihmisoikeuksien toteutumisesta huolehtimiseen perustuvat kriteerit ja UNHRC:n kymmenvuotisjuhlaa silmällä pitäen että myös sen työskentelymenetelmiä ja tuloksia arvioidaan;

| al) | tuetaan kansainvälisen rikostuomioistuimen työtä, jolla se pyrkii estämään rankaisematta jättämisen tapauksissa, joissa tekijät ovat syyllistyneet kansainvälisen yhteisön vakavimpina pitämiin rikoksiin, ja varmistamaan oikeuden toteutumisen sotarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja kansanmurhien uhreille; tarjotaan diplomaattista, taloudellista ja logistista tukea kansainvälisen rikostuomioistuimen päivittäiselle toiminnalle; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita liittymään tuomioistuimeen ratifioimalla Rooman perussääntö ja rohkaistaan Kampalan tarkistusten ratifiointiin; edistetään tiivistä yhteistyötä tuomioistuimen sekä YK:n ja sen elinten ja virastojen välillä ja pyritään laajentamaan tuomioistuimen suhteita turvallisuusneuvostoon; kehotetaan YK:n turvallisuusneuvostoa saattamaan Pohjois-Korean demokraattisen kansantasavallan tilanteen kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

al)

tuetaan kansainvälisen rikostuomioistuimen työtä, jolla se pyrkii estämään rankaisematta jättämisen tapauksissa, joissa tekijät ovat syyllistyneet kansainvälisen yhteisön vakavimpina pitämiin rikoksiin, ja varmistamaan oikeuden toteutumisen sotarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja kansanmurhien uhreille; tarjotaan diplomaattista, taloudellista ja logistista tukea kansainvälisen rikostuomioistuimen päivittäiselle toiminnalle; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita liittymään tuomioistuimeen ratifioimalla Rooman perussääntö ja rohkaistaan Kampalan tarkistusten ratifiointiin; edistetään tiivistä yhteistyötä tuomioistuimen sekä YK:n ja sen elinten ja virastojen välillä ja pyritään laajentamaan tuomioistuimen suhteita turvallisuusneuvostoon; kehotetaan YK:n turvallisuusneuvostoa saattamaan Pohjois-Korean demokraattisen kansantasavallan tilanteen kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi;

| am) | käydään YK:n yleiskokouksen kaikkien jäsenten kanssa julkista ja kattavaa keskustelua siitä, kuinka tärkeää on, että kaikkialla maailmassa noudatetaan perustuslaissa presidentin toimikaudelle asetettuja rajoituksia; |
| --- | --- |

am)

käydään YK:n yleiskokouksen kaikkien jäsenten kanssa julkista ja kattavaa keskustelua siitä, kuinka tärkeää on, että kaikkialla maailmassa noudatetaan perustuslaissa presidentin toimikaudelle asetettuja rajoituksia;

| an) | kehotetaan YK:ta käsittelemään ”ilmastopakolaisen” käsitteeseen liittyviä oikeudellisia puutteita ja myös sen mahdollista kansainvälistä määritelmää; |
| --- | --- |

an)

kehotetaan YK:ta käsittelemään ”ilmastopakolaisen” käsitteeseen liittyviä oikeudellisia puutteita ja myös sen mahdollista kansainvälistä määritelmää;

Kehitys

| ao) | pyritään vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintaohjelman mukaisten kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen; pyritään parantamaan tulevien sukupolvien arkea sekä kannustetaan ja tuetaan maita ottamaan omaa vastuuta ja perustamaan kansalliset puitteet 17 tavoitteen saavuttamiseksi; rohkaistaan YK:n jäsenvaltioita noudattamaan tekemiään kehitysapua koskevia sitoumuksia ja kehotetaan ottamaan käyttöön asianmukaisia indikaattoreita sekä käyttämään tilastotietoja edistyksen seuraamiseksi ja kaikkien osapuolten vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi; vaaditaan, että kestävän kehityksen korkean tason poliittisesta foorumista on tultava pääasiallinen päätöksentekoelin, jolla on toimivalta varmistaa kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon seuranta ja arviointi ja esittää ennen vuonna 2016 järjestettävää korkean tason poliittista foorumia EU:n yhteinen kanta vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintaohjelman täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

ao)

pyritään vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintaohjelman mukaisten kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen; pyritään parantamaan tulevien sukupolvien arkea sekä kannustetaan ja tuetaan maita ottamaan omaa vastuuta ja perustamaan kansalliset puitteet 17 tavoitteen saavuttamiseksi; rohkaistaan YK:n jäsenvaltioita noudattamaan tekemiään kehitysapua koskevia sitoumuksia ja kehotetaan ottamaan käyttöön asianmukaisia indikaattoreita sekä käyttämään tilastotietoja edistyksen seuraamiseksi ja kaikkien osapuolten vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi; vaaditaan, että kestävän kehityksen korkean tason poliittisesta foorumista on tultava pääasiallinen päätöksentekoelin, jolla on toimivalta varmistaa kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon seuranta ja arviointi ja esittää ennen vuonna 2016 järjestettävää korkean tason poliittista foorumia EU:n yhteinen kanta vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintaohjelman täytäntöönpanosta;

| ap) | varmistetaan, ettei vesitetä Pekingin toimintaohjelman saavutuksia, jotka koskevat koulutuksen ja terveydenhuollon saantia ihmisten perusoikeutena; tehostetaan seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuutta, koska näin vähennetään osaltaan lapsi- ja äitikuolleisuutta; edistetään perhesuunnittelun, äitiysterveydenhuollon ja ehkäisyvälineiden helppoa saatavuutta sekä kaikkien seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevien palvelujen saatavuutta tärkeinä tekijöinä, joiden avulla voidaan pelastaa naisten henkiä ja auttaa heitä rakentamaan elämänsä uudelleen, jos he ovat joutuneet raiskauksen uhreiksi; asetetaan nämä politiikat kolmansien maiden kanssa tehtävän kehitysyhteistyön ytimeen; |
| --- | --- |

ap)

varmistetaan, ettei vesitetä Pekingin toimintaohjelman saavutuksia, jotka koskevat koulutuksen ja terveydenhuollon saantia ihmisten perusoikeutena; tehostetaan seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuutta, koska näin vähennetään osaltaan lapsi- ja äitikuolleisuutta; edistetään perhesuunnittelun, äitiysterveydenhuollon ja ehkäisyvälineiden helppoa saatavuutta sekä kaikkien seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevien palvelujen saatavuutta tärkeinä tekijöinä, joiden avulla voidaan pelastaa naisten henkiä ja auttaa heitä rakentamaan elämänsä uudelleen, jos he ovat joutuneet raiskauksen uhreiksi; asetetaan nämä politiikat kolmansien maiden kanssa tehtävän kehitysyhteistyön ytimeen;

| aq) | vaaditaan vahvistamaan kehityspolitiikan johdonmukaisuutta YK:n toimintarakenteissa, jotta kestävän kehityksen kaikki ulottuvuudet voidaan sisällyttää tehokkaasti prosessiin; korostetaan yleismaailmallisen, sääntöihin perustuvan, avoimen, läpinäkyvän, syrjimättömän, osallistavan ja oikeudenmukaisen monenvälisen kauppajärjestelmän merkitystä sekä tarvetta saattaa WTO:n Dohan kehityskierros loppuun; muistutetaan, ettei kehitys ole mahdollista ilman rauhaa ja ettei rauha ole mahdollista ilman kehitystä, ja korostetaan kestävän kehityksen tavoitetta 16, joka koskee rauhaa, oikeudenmukaisuutta ja hyvää hallintoa, ja että se olisi asetettava yhdeksi painopisteeksi kehitysyhteistyön rahoituksessa; kehotetaan YK:ta sisällyttämään pitkän aikavälin kehitysstrategioihinsa järjestelmällisesti valmiuksien kehittämisen ja hyvän hallinnon; |
| --- | --- |

aq)

vaaditaan vahvistamaan kehityspolitiikan johdonmukaisuutta YK:n toimintarakenteissa, jotta kestävän kehityksen kaikki ulottuvuudet voidaan sisällyttää tehokkaasti prosessiin; korostetaan yleismaailmallisen, sääntöihin perustuvan, avoimen, läpinäkyvän, syrjimättömän, osallistavan ja oikeudenmukaisen monenvälisen kauppajärjestelmän merkitystä sekä tarvetta saattaa WTO:n Dohan kehityskierros loppuun; muistutetaan, ettei kehitys ole mahdollista ilman rauhaa ja ettei rauha ole mahdollista ilman kehitystä, ja korostetaan kestävän kehityksen tavoitetta 16, joka koskee rauhaa, oikeudenmukaisuutta ja hyvää hallintoa, ja että se olisi asetettava yhdeksi painopisteeksi kehitysyhteistyön rahoituksessa; kehotetaan YK:ta sisällyttämään pitkän aikavälin kehitysstrategioihinsa järjestelmällisesti valmiuksien kehittämisen ja hyvän hallinnon;

| ar) | pidetään myönteisenä YK:n yleiskokouksen 9. syyskuuta 2014 hyväksymää merkittävää päätöslauselmaa 68/304, jossa tunnustettiin jokaisen valtion suvereeni oikeus järjestellä uudelleen valtionvelkansa, mitä minkään toisen valtion ei pidä toimenpiteillään tehdä tyhjäksi tai estää, pantiin huolestuneena merkille, ettei kansainvälisellä rahoitusjärjestelmällä ole moitteetonta sääntelykehystä valtionvelan asianmukaista ja ennakoitavaa uudelleenjärjestelyä varten, ja käynnistettiin prosessi valtionvelan uudelleenjärjestelyprosesseja koskevan monenvälisen sääntelykehyksen hyväksymiseksi; kehotetaan koko YK-järjestelmää tukemaan täysimääräisesti tätä prosessia; kehotetaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan aktiivisesti tähän prosessiin; |
| --- | --- |

ar)

pidetään myönteisenä YK:n yleiskokouksen 9. syyskuuta 2014 hyväksymää merkittävää päätöslauselmaa 68/304, jossa tunnustettiin jokaisen valtion suvereeni oikeus järjestellä uudelleen valtionvelkansa, mitä minkään toisen valtion ei pidä toimenpiteillään tehdä tyhjäksi tai estää, pantiin huolestuneena merkille, ettei kansainvälisellä rahoitusjärjestelmällä ole moitteetonta sääntelykehystä valtionvelan asianmukaista ja ennakoitavaa uudelleenjärjestelyä varten, ja käynnistettiin prosessi valtionvelan uudelleenjärjestelyprosesseja koskevan monenvälisen sääntelykehyksen hyväksymiseksi; kehotetaan koko YK-järjestelmää tukemaan täysimääräisesti tätä prosessia; kehotetaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan aktiivisesti tähän prosessiin;

| as) | kehitetään YK:n virastoja varten paljon tehokkaampi strateginen lähestymistapa, erityisesti kun on kyse ulkoisia rahoitusvälineitä koskevasta ohjelmasuunnittelusta, jotta voidaan varmistaa EU:n antaman avun parempi näkyvyys paikalla; |
| --- | --- |

as)

kehitetään YK:n virastoja varten paljon tehokkaampi strateginen lähestymistapa, erityisesti kun on kyse ulkoisia rahoitusvälineitä koskevasta ohjelmasuunnittelusta, jotta voidaan varmistaa EU:n antaman avun parempi näkyvyys paikalla;

| at) | pyritään aktiivisesti parantamaan kestävää kehitystä koskevaa poliittista ohjausta lujittamalla YK:n ympäristöohjelmaa (UNEP) ja paneudutaan ympäristörikoksia käsittelevän kansainvälisen tuomioistuimen perustamista koskevaan ehdotukseen, jotta ympäristöpolitiikan alana säädösten täytäntöönpano parantuisi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

at)

pyritään aktiivisesti parantamaan kestävää kehitystä koskevaa poliittista ohjausta lujittamalla YK:n ympäristöohjelmaa (UNEP) ja paneudutaan ympäristörikoksia käsittelevän kansainvälisen tuomioistuimen perustamista koskevaan ehdotukseen, jotta ympäristöpolitiikan alana säädösten täytäntöönpano parantuisi maailmanlaajuisesti;

| au) | pyritään toteuttamaan toimia, joilla tehostetaan verotusalan kansainvälistä yhteistyötä ja tuetaan YK-järjestelmän sisällä toimivan kansainvälisen verotuselimen perustamista; torjutaan verovilppiä ja rahanpesua veroasioita koskevan maailmanlaajuisen automaattisen tietojenvaihdon ja yhteisesti laaditun maailmanlaajuisen verokeitaiden ”mustan listan” avulla; |
| --- | --- |

au)

pyritään toteuttamaan toimia, joilla tehostetaan verotusalan kansainvälistä yhteistyötä ja tuetaan YK-järjestelmän sisällä toimivan kansainvälisen verotuselimen perustamista; torjutaan verovilppiä ja rahanpesua veroasioita koskevan maailmanlaajuisen automaattisen tietojenvaihdon ja yhteisesti laaditun maailmanlaajuisen verokeitaiden ”mustan listan” avulla;

| av) | laaditaan globaali suunnitelma lääkemikrobiresistenssin torjumiseksi, jotta voidaan estää vastustuskykyisten superbakteerien leviäminen; |
| --- | --- |

av)

laaditaan globaali suunnitelma lääkemikrobiresistenssin torjumiseksi, jotta voidaan estää vastustuskykyisten superbakteerien leviäminen;

Ilmastonmuutos

| aw) | varmistetaan, että EU on edelleen ilmastonmuutoksen torjunnan eturintamassa ja tekee yhä yhteistyötä YK:n kanssa tällä alalla; varmistetaan, että Pariisissa vuonna 2015 pidetyn YK:n ilmastokokouksen päätökset pannaan nopeasti täytäntöön; |
| --- | --- |

aw)

varmistetaan, että EU on edelleen ilmastonmuutoksen torjunnan eturintamassa ja tekee yhä yhteistyötä YK:n kanssa tällä alalla; varmistetaan, että Pariisissa vuonna 2015 pidetyn YK:n ilmastokokouksen päätökset pannaan nopeasti täytäntöön;

EU ja YK-järjestelmän uudistus

| ax) | tuetaan YK:n turvallisuusneuvoston kattavaa uudistusta laajan konsensuksen perusteella, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon maailman uudet realiteetit ja varmistaa, että turvallisuusneuvosto kykenee käsittelemään tehokkaasti kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen kohdistuvia uhkia; pyritään saavuttamaan EU:n pitkän aikavälin tavoite saada paikka uudistetussa YK:n turvallisuusneuvostossa; kehotetaan turvallisuusneuvoston jäseniä pidättäytymään veto-oikeuden käyttämisestä tapauksissa, joissa on kyse ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista; |
| --- | --- |

ax)

tuetaan YK:n turvallisuusneuvoston kattavaa uudistusta laajan konsensuksen perusteella, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon maailman uudet realiteetit ja varmistaa, että turvallisuusneuvosto kykenee käsittelemään tehokkaasti kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen kohdistuvia uhkia; pyritään saavuttamaan EU:n pitkän aikavälin tavoite saada paikka uudistetussa YK:n turvallisuusneuvostossa; kehotetaan turvallisuusneuvoston jäseniä pidättäytymään veto-oikeuden käyttämisestä tapauksissa, joissa on kyse ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista;

| ay) | edistetään YK:n yleiskokouksen työn uudistamista ja kaikkien YK:n instituutioiden toiminnan koordinoinnin ja johdonmukaisuuden tehostamista, millä parannettaisiin järjestelmän tehokkuutta, vaikuttavuutta, oikeutusta, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta, valmiuksia ja edustuksellisuutta; tuetaan ja kehitetään suurempaa avoimuutta seuraavan YK:n pääsihteerin valintamenettelyssä siten, että pääsihteeriehdokkaat esiteltäisiin yleiskokouksessa; edistetään tasa-arvoista ja oikeudenmukaista sukupuolijakaumaa ja maantieteellistä jakaumaa haettaessa ja nimettäessä parasta ehdokasta YK:n pääsihteeriksi ja tuetaan sitä, että seuraavaksi pääsihteeriksi valitaan nainen, mikäli hakijoilla on samanlainen erinomainen pätevyys; |
| --- | --- |

ay)

edistetään YK:n yleiskokouksen työn uudistamista ja kaikkien YK:n instituutioiden toiminnan koordinoinnin ja johdonmukaisuuden tehostamista, millä parannettaisiin järjestelmän tehokkuutta, vaikuttavuutta, oikeutusta, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta, valmiuksia ja edustuksellisuutta; tuetaan ja kehitetään suurempaa avoimuutta seuraavan YK:n pääsihteerin valintamenettelyssä siten, että pääsihteeriehdokkaat esiteltäisiin yleiskokouksessa; edistetään tasa-arvoista ja oikeudenmukaista sukupuolijakaumaa ja maantieteellistä jakaumaa haettaessa ja nimettäessä parasta ehdokasta YK:n pääsihteeriksi ja tuetaan sitä, että seuraavaksi pääsihteeriksi valitaan nainen, mikäli hakijoilla on samanlainen erinomainen pätevyys;

| az) | varmistetaan, että YK:n, EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n YTPP:n elimet tutkivat viipymättä ja mitä päättäväisimmin tapaukset, joissa YK:n, yksittäisen maan tai EU:n henkilöstöä epäillään seksuaalisesta väkivallasta, ja että niiden perusteella nostetaan syytteitä ja langetetaan tuomioita, kun otetaan huomioon vuotta 2015 koskeva YK:n kertomus ja äskettäiset epäilyt ranskalaisjoukkojen ja YK-joukkojen syyllistymisestä lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön Keski-Afrikan tasavallassa; |
| --- | --- |

az)

varmistetaan, että YK:n, EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n YTPP:n elimet tutkivat viipymättä ja mitä päättäväisimmin tapaukset, joissa YK:n, yksittäisen maan tai EU:n henkilöstöä epäillään seksuaalisesta väkivallasta, ja että niiden perusteella nostetaan syytteitä ja langetetaan tuomioita, kun otetaan huomioon vuotta 2015 koskeva YK:n kertomus ja äskettäiset epäilyt ranskalaisjoukkojen ja YK-joukkojen syyllistymisestä lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön Keski-Afrikan tasavallassa;

| ba) | pyydetään tilintarkastustuomioistuinta lisäämään yhteistyötään YK:n pääsihteeristön vastaavien valvontaelinten, etenkin sisäisen tarkastustoimiston, riippumattoman valvonta- ja neuvontakomitean sekä tilintarkastuslautakunnan, kanssa, jotta lisätään rahoitusta ja toimintaa koskevaa avoimuutta ja yhteisymmärrystä; |
| --- | --- |

ba)

pyydetään tilintarkastustuomioistuinta lisäämään yhteistyötään YK:n pääsihteeristön vastaavien valvontaelinten, etenkin sisäisen tarkastustoimiston, riippumattoman valvonta- ja neuvontakomitean sekä tilintarkastuslautakunnan, kanssa, jotta lisätään rahoitusta ja toimintaa koskevaa avoimuutta ja yhteisymmärrystä;

| bb) | otetaan käyttöön tehokas järjestelmä väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi YK:ssa; |
| --- | --- |

bb)

otetaan käyttöön tehokas järjestelmä väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi YK:ssa;

| bc) | otetaan äskettäisen YK:n Libyan-erityisedustajan eturistiriitaa koskevan tapauksen perusteella käyttöön sitovat käytännesäännöt, joilla velvoitetaan viranhaltijoita pysymään puolueettomina, kuten tehokasta sovittelua koskevassa YK:n oppaassa edellytetään; |
| --- | --- |

bc)

otetaan äskettäisen YK:n Libyan-erityisedustajan eturistiriitaa koskevan tapauksen perusteella käyttöön sitovat käytännesäännöt, joilla velvoitetaan viranhaltijoita pysymään puolueettomina, kuten tehokasta sovittelua koskevassa YK:n oppaassa edellytetään;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komissiolle sekä tiedoksi YK:n yleiskokoukselle ja YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komissiolle sekä tiedoksi YK:n yleiskokoukselle ja YK:n pääsihteerille.

---

(1)  A/RES/65/276, 3. toukokuuta 2011.

(2)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

(3)  EUVL C 45, 5.2.2016, s. 89.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0259.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0403.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0020.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0013.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0051.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0073.

(10)  EEAS 01024/12, neuvoston asiakirja 11216/12.

(11)  EUH 458/15, neuvoston asiakirja 7632/15.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 5. heinäkuuta 2016

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/176

---

P8_TA(2016)0295

EU:n ja Perun välinen lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumivapaussopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Perun tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 101/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12099/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12099/2015),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Perun tasavallan väliseksi lyhytaikaista oleskelua koskevaksi viisumivapaussopimukseksi (12097/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Perun tasavallan väliseksi lyhytaikaista oleskelua koskevaksi viisumivapaussopimukseksi (12097/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0143/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0197/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0197/2016),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Perun tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Perun tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/177 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/177

---

P8_TA(2016)0296

Liikkuvien työkoneiden päästöraja-arvot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästöraja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 101/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0581), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0581),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0168/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0168/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. helmikuuta 2015 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. helmikuuta 2015 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 22. huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 22. huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A8-0276/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2014)0268

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/1628.)

---

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2016

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/178 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/178

---

P8_TA(2016)0301

Azerbaidžanin osallistuminen unionin ohjelmiin ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan puitesopimusta Azerbaidžanin tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista, tekemisestä (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 101/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05616/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05616/2014),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettäväksi pöytäkirjaksi, joka koskee Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan puitesopimusta Azerbaidžanin tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista (05618/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettäväksi pöytäkirjaksi, joka koskee Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan puitesopimusta Azerbaidžanin tasavallan osallistumista unionin ohjelmiin säätelevistä yleisistä periaatteista (05618/2014),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 212 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 212 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0043/2014),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0210/2016),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/179 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/179

---

P8_TA(2016)0302

Lisätalousarvioesitys nro 2/2016: varainhoitovuoden 2015 ylijäämä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2016 varainhoitovuodeksi 2016: varainhoitovuoden 2015 ylijäämän ottaminen talousarvioon (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

(2018/C 101/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2016 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY (5),

| — | ottaa huomioon komission 15. huhtikuuta 2016 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 2/2016 (COM(2016)0227), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 15. huhtikuuta 2016 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 2/2016 (COM(2016)0227),

| — | ottaa huomioon neuvoston 17. kesäkuuta 2016 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2016 (09586/2016 – C8-0225/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 17. kesäkuuta 2016 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2016 (09586/2016 – C8-0225/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0212/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0212/2016),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2016 tarkoituksena on sisällyttää vuoden 2016 talousarvioon varainhoitovuoden 2015 ylijäämä, joka on 1 349 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2016 tarkoituksena on sisällyttää vuoden 2016 talousarvioon varainhoitovuoden 2015 ylijäämä, joka on 1 349 miljoonaa euroa;

| B. | ottaa huomioon, että ylijäämä muodostuu pääasiassa tulojen positiivisesta toteutumasta (980 miljoonaa euroa), menojen vajaakäytöstä (187 miljoonaa euroa) ja valuuttakurssimuutoksista (182 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ylijäämä muodostuu pääasiassa tulojen positiivisesta toteutumasta (980 miljoonaa euroa), menojen vajaakäytöstä (187 miljoonaa euroa) ja valuuttakurssimuutoksista (182 miljoonaa euroa);

| C. | ottaa huomioon, että tulopuolen kaksi keskeistä osatekijää ovat viivästyskorot ja sakot (180 miljoonaa euroa) sekä omien varojen positiivinen toteutuma (1 071 miljoonaa euroa), josta on vähennetty käytettävissä olevien ylijäämien negatiivinen toteutuma (-537 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tulopuolen kaksi keskeistä osatekijää ovat viivästyskorot ja sakot (180 miljoonaa euroa) sekä omien varojen positiivinen toteutuma (1 071 miljoonaa euroa), josta on vähennetty käytettävissä olevien ylijäämien negatiivinen toteutuma (-537 miljoonaa euroa);

| D. | ottaa huomioon, että menopuolella vajaakäyttö oli suhteellisen vähäistä pääluokassa III, jossa siirrot olivat 78 miljoonaa euroa vuoden 2015 osalta ja 14 miljoonaa euroa vuoden 2014 osalta, mutta se nousi muiden toimielinten osalta 94 miljoonaan euroon; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että menopuolella vajaakäyttö oli suhteellisen vähäistä pääluokassa III, jossa siirrot olivat 78 miljoonaa euroa vuoden 2015 osalta ja 14 miljoonaa euroa vuoden 2014 osalta, mutta se nousi muiden toimielinten osalta 94 miljoonaan euroon;

| E. | ottaa huomioon, että pääluokan III korkea toteutusaste korostaa maksumäärärahoihin kohdistuvaa painetta, joka pysyi keskeisenä haasteena vuonna 2015 ja jonka odotetaan ilmenevän uudelleen nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen viimeisinä vuosina; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että pääluokan III korkea toteutusaste korostaa maksumäärärahoihin kohdistuvaa painetta, joka pysyi keskeisenä haasteena vuonna 2015 ja jonka odotetaan ilmenevän uudelleen nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen viimeisinä vuosina;

| 1. | panee merkille komission antaman lisätalousarvioesityksen nro 2/2016, jonka ainoana tarkoituksena on sisällyttää talousarvioon vuoden 2015 ylijäämä, 1 349 miljoonaa euroa, varainhoitoasetuksen 18 artiklan ja lisätalousarvioesitystä koskevan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission antaman lisätalousarvioesityksen nro 2/2016, jonka ainoana tarkoituksena on sisällyttää talousarvioon vuoden 2015 ylijäämä, 1 349 miljoonaa euroa, varainhoitoasetuksen 18 artiklan ja lisätalousarvioesitystä koskevan neuvoston kannan mukaisesti;

| 2. | panee merkille, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2016 hyväksyminen vähentää jäsenvaltioiden unionin talousarvioon vuonna 2016 maksamia BKTL-maksuosuuksia 1 349 miljoonalla eurolla; kehottaa jälleen kerran jäsenvaltioita käyttämään varojen palauttamisen tarjoamaa tilaisuutta hyväkseen ja pitämään pakolaiskriisiin liittyvät lupauksensa ja osoittamaan unionin maksuosuuden verran varoja kahteen unionin erityisrahastoon; panee huolestuneena merkille, että keväällä 2016 jäsenvaltiot osoittivat Afrikka-hätärahastoon vain 82 miljoonaa euroa, kun unionin maksuosuus on 1,8 miljardia euroa, ja Syyrian kriisin johdosta perustettuun Madad-rahastoon vain 69 miljoonaa euroa, kun unionin maksuosuus on yli 500 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2016 hyväksyminen vähentää jäsenvaltioiden unionin talousarvioon vuonna 2016 maksamia BKTL-maksuosuuksia 1 349 miljoonalla eurolla; kehottaa jälleen kerran jäsenvaltioita käyttämään varojen palauttamisen tarjoamaa tilaisuutta hyväkseen ja pitämään pakolaiskriisiin liittyvät lupauksensa ja osoittamaan unionin maksuosuuden verran varoja kahteen unionin erityisrahastoon; panee huolestuneena merkille, että keväällä 2016 jäsenvaltiot osoittivat Afrikka-hätärahastoon vain 82 miljoonaa euroa, kun unionin maksuosuus on 1,8 miljardia euroa, ja Syyrian kriisin johdosta perustettuun Madad-rahastoon vain 69 miljoonaa euroa, kun unionin maksuosuus on yli 500 miljoonaa euroa;

| 3. | vaatii, että BKTL-maksuosuuksien mukauttamisen sijaan unionin talousarviossa pitäisi voida käyttää uudelleen kaikkia määrärahojen vajaakäytöstä tai yrityksille unionin kilpailulainsäädännön rikkomisesta määrätyistä sakoista kertyviä ylijäämiä, jotta talousarvion rahoitustarpeet voidaan täyttää varsinkin maksumäärärahavajeen yhteydessä; edellyttää, että tämä kysymys ratkaistaan osana monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta; |
| --- | --- |

3.

vaatii, että BKTL-maksuosuuksien mukauttamisen sijaan unionin talousarviossa pitäisi voida käyttää uudelleen kaikkia määrärahojen vajaakäytöstä tai yrityksille unionin kilpailulainsäädännön rikkomisesta määrätyistä sakoista kertyviä ylijäämiä, jotta talousarvion rahoitustarpeet voidaan täyttää varsinkin maksumäärärahavajeen yhteydessä; edellyttää, että tämä kysymys ratkaistaan osana monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta;

| 4. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2016; |
| --- | --- |

4.

hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2016;

| 5. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 2/2016 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 2/2016 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 48, 24.2.2016.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/181

---

P8_TA(2016)0303

Yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistaminen koko unionissa ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 101/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05581/1/2016 – C8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05581/1/2016 – C8-0188/2016),

| — | ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. toukokuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. toukokuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0048),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0211/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0211/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 271, 19.9.2013, s. 133.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 13.3.2014, P7_TA(2014)0244.

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/182 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/182

---

P8_TA(2016)0304

Energiatehokkuusmerkintä ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 6. heinäkuuta 2016 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi energiatehokkuusmerkintää koskevan kehyksen vahvistamisesta ja direktiivin 2010/30/EU kumoamisesta (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 101/21)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Euroopan unioni on sitoutunut perustamaan energiaunionin ja tulevaisuuteen tähtäävän ilmastopolitiikan. Energiatehokkuus on olennainen osa vuoteen 2030 ulottuvia ilmasto- ja energiapolitiikan puitteita, ja se vaikuttaa keskeisesti energiankysynnän hillintään. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Euroopan unioni on sitoutunut perustamaan energiaunionin ja tulevaisuuteen tähtäävän ilmastopolitiikan. Energiatehokkuus on olennainen osa vuoteen 2030 ulottuvia ilmasto- ja energiapolitiikan puitteita, ja se vaikuttaa keskeisesti energiankysynnän hillintään.

| (1) | Euroopan unioni on sitoutunut perustamaan energiaunionin ja tulevaisuuteen tähtäävän
  energia- ja
  ilmastopolitiikan. Energiatehokkuus on olennainen osa vuoteen 2030 ulottuvia ilmasto- ja energiapolitiikan puitteita, ja se vaikuttaa keskeisesti energiankysynnän hillintään
  ja kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseen
  . |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unioni on sitoutunut perustamaan energiaunionin ja tulevaisuuteen tähtäävän
  energia- ja
  ilmastopolitiikan. Energiatehokkuus on olennainen osa vuoteen 2030 ulottuvia ilmasto- ja energiapolitiikan puitteita, ja se vaikuttaa keskeisesti energiankysynnän hillintään
  ja kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseen
  .

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Koska
  energiatehokkuusmerkintä antaa kuluttajille mahdollisuuden tehdä
  tuotteiden energiankulutusta koskeviin tietoihin
  perustuvia valintoja,
  se edistää
  innovointia. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Koska
  energiatehokkuusmerkintä antaa kuluttajille mahdollisuuden tehdä
  tuotteiden energiankulutusta koskeviin tietoihin
  perustuvia valintoja,
  se edistää
  innovointia.

| (2) | Energiatehokkuusmerkintä antaa kuluttajille mahdollisuuden tehdä
  tehokkaiden ja kestävien energiaan liittyvien tuotteiden tietoon
  perustuvia valintoja,
  mikä auttaa merkittävästi säästämään energiaa ja pienentämään energialaskuja edistäen samalla
  innovointia
  ja investointeja entistä energiatehokkaampien tuotteiden tuotantoon
  . |
| --- | --- |

(2)

Energiatehokkuusmerkintä antaa kuluttajille mahdollisuuden tehdä
  tehokkaiden ja kestävien energiaan liittyvien tuotteiden tietoon
  perustuvia valintoja,
  mikä auttaa merkittävästi säästämään energiaa ja pienentämään energialaskuja edistäen samalla
  innovointia
  ja investointeja entistä energiatehokkaampien tuotteiden tuotantoon
  .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | On aiheellista korvata direktiivi 2010/30/EU asetuksella, jolla on sama soveltamisala mutta jossa muutetaan ja parannetaan joitakin direktiivin säännöksiä, jotta ne olisivat sisällöltään selkeämpiä ja ajan tasalla. Asetus on asianmukainen oikeudellinen väline, koska siinä asetetaan selkeät ja yksityiskohtaiset säännöt, jotka eivät anna jäsenvaltioille mahdollisuutta saattaa säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään eri tavoin, minkä ansiosta asetuksella varmistetaan pidemmälle menevä yhdenmukaisuus koko unionissa. Sääntelykehyksellä, joka on yhdenmukaistettu unionin eikä jäsenvaltioiden tasolla, pienennetään valmistajille koituvia kustannuksia ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset. Koko unionin kattavalla yhdenmukaistamisella varmistetaan tavaroiden vapaa liikkuvuus koko sisämarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

On aiheellista korvata direktiivi 2010/30/EU asetuksella, jolla on sama soveltamisala mutta jossa muutetaan ja parannetaan joitakin direktiivin säännöksiä, jotta ne olisivat sisällöltään selkeämpiä ja ajan tasalla. Asetus on asianmukainen oikeudellinen väline, koska siinä asetetaan selkeät ja yksityiskohtaiset säännöt, jotka eivät anna jäsenvaltioille mahdollisuutta saattaa säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään eri tavoin, minkä ansiosta asetuksella varmistetaan pidemmälle menevä yhdenmukaisuus koko unionissa. Sääntelykehyksellä, joka on yhdenmukaistettu unionin eikä jäsenvaltioiden tasolla, pienennetään valmistajille koituvia kustannuksia ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset. Koko unionin kattavalla yhdenmukaistamisella varmistetaan tavaroiden vapaa liikkuvuus koko sisämarkkinoilla.

| (4) | On aiheellista korvata direktiivi 2010/30/EU asetuksella, jolla on sama soveltamisala mutta jossa muutetaan ja parannetaan joitakin direktiivin säännöksiä, jotta ne olisivat sisällöltään selkeämpiä ja ajan tasalla
  , kun otetaan huomioon, että viime vuosina tuotteiden energiatehokkuuden alalla on tapahtunut nopeaa teknologista kehitystä
  . Asetus on asianmukainen oikeudellinen väline, koska siinä asetetaan selkeät ja yksityiskohtaiset säännöt, jotka eivät anna jäsenvaltioille mahdollisuutta saattaa säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään eri tavoin, minkä ansiosta asetuksella varmistetaan pidemmälle menevä yhdenmukaisuus koko unionissa. Sääntelykehyksellä, joka on yhdenmukaistettu unionin eikä jäsenvaltioiden tasolla, pienennetään valmistajille
  koko arvoketjussa
  koituvia kustannuksia ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset. Koko unionin kattavalla yhdenmukaistamisella varmistetaan tavaroiden vapaa liikkuvuus koko sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista korvata direktiivi 2010/30/EU asetuksella, jolla on sama soveltamisala mutta jossa muutetaan ja parannetaan joitakin direktiivin säännöksiä, jotta ne olisivat sisällöltään selkeämpiä ja ajan tasalla
  , kun otetaan huomioon, että viime vuosina tuotteiden energiatehokkuuden alalla on tapahtunut nopeaa teknologista kehitystä
  . Asetus on asianmukainen oikeudellinen väline, koska siinä asetetaan selkeät ja yksityiskohtaiset säännöt, jotka eivät anna jäsenvaltioille mahdollisuutta saattaa säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään eri tavoin, minkä ansiosta asetuksella varmistetaan pidemmälle menevä yhdenmukaisuus koko unionissa. Sääntelykehyksellä, joka on yhdenmukaistettu unionin eikä jäsenvaltioiden tasolla, pienennetään valmistajille
  koko arvoketjussa
  koituvia kustannuksia ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset. Koko unionin kattavalla yhdenmukaistamisella varmistetaan tavaroiden vapaa liikkuvuus koko sisämarkkinoilla.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | On aiheellista jättää käytetyt tuotteet tämän asetuksen ulkopuolelle, jota sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka on otettu käyttöön, ennen kuin ne asetetaan saataville markkinoille toisen tai uudemman kerran. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

On aiheellista jättää käytetyt tuotteet tämän asetuksen ulkopuolelle, jota sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka on otettu käyttöön, ennen kuin ne asetetaan saataville markkinoille toisen tai uudemman kerran.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 b) | Koska henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettujen liikennevälineiden energiankulutusta säännellään suoraan tai välillisesti muussa unionin lainsäädännössä ja politiikassa, on asianmukaista jättää se edelleen tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tätä poikkeusta sovelletaan liikennevälineisiin, joiden moottori pysyy toiminnan aikana samassa paikassa, kuten hisseihin, liukuportaisiin ja hihnakuljettimiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 b)

Koska henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettujen liikennevälineiden energiankulutusta säännellään suoraan tai välillisesti muussa unionin lainsäädännössä ja politiikassa, on asianmukaista jättää se edelleen tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tätä poikkeusta sovelletaan liikennevälineisiin, joiden moottori pysyy toiminnan aikana samassa paikassa, kuten hisseihin, liukuportaisiin ja hihnakuljettimiin.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Energiaan liittyvien tuotteiden energiatehokkuuden parantaminen kuluttajien tietoon perustuvien valintojen avulla hyödyttää yleisesti unionin taloutta,
  edistää innovointia
  ja auttaa saavuttamaan vuosiksi 2020 ja 2030 asetetut unionin energiatehokkuustavoitteet.
  Lisäksi se antaa kuluttajille mahdollisuuden säästää rahaa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Energiaan liittyvien tuotteiden energiatehokkuuden parantaminen kuluttajien tietoon perustuvien valintojen avulla hyödyttää yleisesti unionin taloutta,
  edistää innovointia
  ja auttaa saavuttamaan vuosiksi 2020 ja 2030 asetetut unionin energiatehokkuustavoitteet.
  Lisäksi se antaa kuluttajille mahdollisuuden säästää rahaa
  .

| (7) | Energiaan liittyvien tuotteiden energiatehokkuuden parantaminen kuluttajien tietoon perustuvien valintojen
  ja yhteiskunnallisen tietoisuuden lisäämisen
  avulla hyödyttää yleisesti unionin taloutta,
  vähentää energian kysyntää
  ja
  säästää rahaa energialaskuissa. Se parantaa myös energiaturvallisuutta, kannustaa energiatehokkuutta koskevaan tutkimukseen, innovointiin ja sijoituksiin ja mahdollistaa kilpailuedun saamisen kaikkein energiatehokkaimpia tuotteita kehittäville ja valmistaville yrityksille. Se myös
  auttaa saavuttamaan vuosiksi 2020 ja 2030 asetetut unionin energiatehokkuustavoitteet
  sekä unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteet
  . |
| --- | --- |

(7)

Energiaan liittyvien tuotteiden energiatehokkuuden parantaminen kuluttajien tietoon perustuvien valintojen
  ja yhteiskunnallisen tietoisuuden lisäämisen
  avulla hyödyttää yleisesti unionin taloutta,
  vähentää energian kysyntää
  ja
  säästää rahaa energialaskuissa. Se parantaa myös energiaturvallisuutta, kannustaa energiatehokkuutta koskevaan tutkimukseen, innovointiin ja sijoituksiin ja mahdollistaa kilpailuedun saamisen kaikkein energiatehokkaimpia tuotteita kehittäville ja valmistaville yrityksille. Se myös
  auttaa saavuttamaan vuosiksi 2020 ja 2030 asetetut unionin energiatehokkuustavoitteet
  sekä unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteet
  .

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Lokakuun 23 ja 24 päivänä 2014 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettiin tavoitteeksi, että energiatehokkuutta parannetaan EU:n tasolla vuoteen 2030 mennessä vähintään 27 prosenttia verrattuna energiankäytön kehityksestä laadittuihin ennusteisiin. Tätä tavoitetta tarkastellaan uudelleen viimeistään vuonna 2020 pitäen mielessä, että pyrkimyksenä on päästä EU:n tasolla 30 prosentin tavoitteeseen. Lisäksi Eurooppa-neuvosto asetti EU:n sitovaksi tavoitteeksi, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä ainakin 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna ja että päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla päästöjä vähennetään 30 prosenttia. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Lokakuun 23 ja 24 päivänä 2014 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettiin tavoitteeksi, että energiatehokkuutta parannetaan EU:n tasolla vuoteen 2030 mennessä vähintään 27 prosenttia verrattuna energiankäytön kehityksestä laadittuihin ennusteisiin. Tätä tavoitetta tarkastellaan uudelleen viimeistään vuonna 2020 pitäen mielessä, että pyrkimyksenä on päästä EU:n tasolla 30 prosentin tavoitteeseen. Lisäksi Eurooppa-neuvosto asetti EU:n sitovaksi tavoitteeksi, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä ainakin 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna ja että päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla päästöjä vähennetään 30 prosenttia.

Poistetaan.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Jos asiakkaat saavat tarkkoja, asiaankuuluvia ja vertailukelpoisia tietoja energiaan liittyvien tuotteiden energiankulutuksesta, heidän on helpompi valita tuotteita, jotka kuluttavat vähemmän energiaa ja muita keskeisiä voimavaroja käytön aikana. Pakollinen standardoitu merkki on tehokas tapa antaa mahdollisille asiakkaille vertailukelpoisia tietoja energiaan liittyvien tuotteiden energiankulutuksesta. Sitä olisi täydennettävä tuotetiedotteella. Merkin pitäisi olla
  helposti tunnistettavissa
  ,
  yksinkertainen ja
  ytimekäs. Tätä varten merkin
  nykyinen
  tummanvihreästä punaiseen ulottuva
  asteikko
  olisi säilytettävä perustana, jota käytetään tiedotettaessa asiakkaille tuotteiden energiatehokkuudesta. Luokitus, jossa käytetään kirjaimia A–G, on osoittautunut asiakkaiden kannalta tehokkaimmaksi.
  Tapauksissa, joissa tuotteita ei voida enää jakaa luokkiin ”F” tai ”G” direktiivin
  2009/125/EY
  mukaisten ekosuunnittelutoimenpiteiden
  vuoksi,
  näitä luokkia ei saisi näyttää
  merkissä
  . Poikkeustapauksissa tämä olisi ulotettava koskemaan myös luokkia ”D” ja ”E”, vaikka tällainen tilanne onkin epätodennäköinen, koska merkki skaalattaisiin uudelleen heti, kun valtaosa tuotemalleista sijoittuisi kahteen parhaimpaan luokkaan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Jos asiakkaat saavat tarkkoja, asiaankuuluvia ja vertailukelpoisia tietoja energiaan liittyvien tuotteiden energiankulutuksesta, heidän on helpompi valita tuotteita, jotka kuluttavat vähemmän energiaa ja muita keskeisiä voimavaroja käytön aikana. Pakollinen standardoitu merkki on tehokas tapa antaa mahdollisille asiakkaille vertailukelpoisia tietoja energiaan liittyvien tuotteiden energiankulutuksesta. Sitä olisi täydennettävä tuotetiedotteella. Merkin pitäisi olla
  helposti tunnistettavissa
  ,
  yksinkertainen ja
  ytimekäs. Tätä varten merkin
  nykyinen
  tummanvihreästä punaiseen ulottuva
  asteikko
  olisi säilytettävä perustana, jota käytetään tiedotettaessa asiakkaille tuotteiden energiatehokkuudesta. Luokitus, jossa käytetään kirjaimia A–G, on osoittautunut asiakkaiden kannalta tehokkaimmaksi.
  Tapauksissa, joissa tuotteita ei voida enää jakaa luokkiin ”F” tai ”G” direktiivin
  2009/125/EY
  mukaisten ekosuunnittelutoimenpiteiden
  vuoksi,
  näitä luokkia ei saisi näyttää
  merkissä
  . Poikkeustapauksissa tämä olisi ulotettava koskemaan myös luokkia ”D” ja ”E”, vaikka tällainen tilanne onkin epätodennäköinen, koska merkki skaalattaisiin uudelleen heti, kun valtaosa tuotemalleista sijoittuisi kahteen parhaimpaan luokkaan
  .

| (9) | Jos asiakkaat saavat tarkkoja, asiaankuuluvia
  , todennettavia
  ja vertailukelpoisia tietoja energiaan liittyvien tuotteiden energiankulutuksesta, heidän on helpompi valita tuotteita, jotka kuluttavat vähemmän energiaa ja muita keskeisiä voimavaroja käytön aikana
  tietyn energiatehokkuustason saavuttamiseksi, mikä vähentää koko elinkaaren kustannuksia
  . Pakollinen standardoitu merkki on tehokas tapa antaa mahdollisille asiakkaille vertailukelpoisia tietoja energiaan liittyvien tuotteiden
  energiatehokkuudesta ja absoluuttisesta
  energiankulutuksesta. Sitä olisi täydennettävä tuotetiedotteella
  , jota kutsutaan ”tuoteselosteeksi” direktiivin 2010/30/EU nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä ja joka voidaan asettaa saataville sähköisessä muodossa
  . Merkin pitäisi olla ytimekäs
  , sen olisi perustuttava asianmukaiseen mittaus- ja laskentamenetelmään ja sen olisi oltava helposti tunnistettava ja ymmärrettävä
  . Tätä varten merkin
  vakiintunut
  tummanvihreästä punaiseen ulottuva
  värivalikoima
  olisi säilytettävä perustana, jota käytetään tiedotettaessa asiakkaille tuotteiden energiatehokkuudesta.
  Tunnettu
  luokitus, jossa käytetään kirjaimia A–G, on osoittautunut asiakkaiden kannalta tehokkaimmaksi.
  Sen yhdenmukaisen soveltamisen kaikissa tuoteryhmissä tulisi lisätä avoimuutta ja ymmärrystä asiakkaiden keskuudessa. Mikäli tuotteita ei voi sisällyttää määrättyihin luokkiin direktiivissä
  2009/125/EY (1 a)

  tarkoitettujen ekologista suunnittelua koskevien toimien
  vuoksi,
  nämä luokat olisi joka tapauksessa ilmoitettava
  merkissä
  ja korostettava tunnistettavassa graafisessa muodossa, jotta kaikkia tuoteluokkia varten voidaan säilyttää yksi yhtenäinen A:sta G:hen ulottuva asteikko. Tässä yhteydessä merkin tummanvihreästä punaiseen ulottuva asteikko olisi säilytettävä jäljellä olevia parempia luokkia varten ja sitä olisi sovellettava vain markkinoille saatettaviin uusiin tuoteyksiköihin
  . |
| --- | --- |

(9)

Jos asiakkaat saavat tarkkoja, asiaankuuluvia
  , todennettavia
  ja vertailukelpoisia tietoja energiaan liittyvien tuotteiden energiankulutuksesta, heidän on helpompi valita tuotteita, jotka kuluttavat vähemmän energiaa ja muita keskeisiä voimavaroja käytön aikana
  tietyn energiatehokkuustason saavuttamiseksi, mikä vähentää koko elinkaaren kustannuksia
  . Pakollinen standardoitu merkki on tehokas tapa antaa mahdollisille asiakkaille vertailukelpoisia tietoja energiaan liittyvien tuotteiden
  energiatehokkuudesta ja absoluuttisesta
  energiankulutuksesta. Sitä olisi täydennettävä tuotetiedotteella
  , jota kutsutaan ”tuoteselosteeksi” direktiivin 2010/30/EU nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä ja joka voidaan asettaa saataville sähköisessä muodossa
  . Merkin pitäisi olla ytimekäs
  , sen olisi perustuttava asianmukaiseen mittaus- ja laskentamenetelmään ja sen olisi oltava helposti tunnistettava ja ymmärrettävä
  . Tätä varten merkin
  vakiintunut
  tummanvihreästä punaiseen ulottuva
  värivalikoima
  olisi säilytettävä perustana, jota käytetään tiedotettaessa asiakkaille tuotteiden energiatehokkuudesta.
  Tunnettu
  luokitus, jossa käytetään kirjaimia A–G, on osoittautunut asiakkaiden kannalta tehokkaimmaksi.
  Sen yhdenmukaisen soveltamisen kaikissa tuoteryhmissä tulisi lisätä avoimuutta ja ymmärrystä asiakkaiden keskuudessa. Mikäli tuotteita ei voi sisällyttää määrättyihin luokkiin direktiivissä
  2009/125/EY (1 a)

  tarkoitettujen ekologista suunnittelua koskevien toimien
  vuoksi,
  nämä luokat olisi joka tapauksessa ilmoitettava
  merkissä
  ja korostettava tunnistettavassa graafisessa muodossa, jotta kaikkia tuoteluokkia varten voidaan säilyttää yksi yhtenäinen A:sta G:hen ulottuva asteikko. Tässä yhteydessä merkin tummanvihreästä punaiseen ulottuva asteikko olisi säilytettävä jäljellä olevia parempia luokkia varten ja sitä olisi sovellettava vain markkinoille saatettaviin uusiin tuoteyksiköihin
  .

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Digitaaliteknologian edistysaskeleet tarjoavat vaihtoehtoisia tapoja toimittaa ja asettaa merkit esille sähköisessä muodossa, kuten internetissä, mutta myös sähköisillä näyttölaitteilla kaupoissa. Näiden edistysaskelten hyödyntämiseksi tässä asetuksessa olisi sallittava, että sähköisiä merkkejä käytetään
  korvaamaan tai täydentämään fyysisiä energiamerkkejä
  . Tapauksissa, joissa energiamerkki ei ole esitettävissä,
  kuten tietyissä etämyyntimuodoissa sekä mainoksissa ja teknisessä myynninedistämismateriaalissa, mahdollisille asiakkaille olisi ilmoitettava ainakin tuotteen energialuokka
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Digitaaliteknologian edistysaskeleet tarjoavat vaihtoehtoisia tapoja toimittaa ja asettaa merkit esille sähköisessä muodossa, kuten internetissä, mutta myös sähköisillä näyttölaitteilla kaupoissa. Näiden edistysaskelten hyödyntämiseksi tässä asetuksessa olisi sallittava, että sähköisiä merkkejä käytetään
  korvaamaan tai täydentämään fyysisiä energiamerkkejä
  . Tapauksissa, joissa energiamerkki ei ole esitettävissä,
  kuten tietyissä etämyyntimuodoissa sekä mainoksissa ja teknisessä myynninedistämismateriaalissa, mahdollisille asiakkaille olisi ilmoitettava ainakin tuotteen energialuokka
  .

| (10) | Digitaaliteknologian edistysaskeleet tarjoavat vaihtoehtoisia tapoja toimittaa ja asettaa merkit esille sähköisessä muodossa, kuten internetissä, mutta myös sähköisillä näyttölaitteilla kaupoissa. Näiden edistysaskelten hyödyntämiseksi tässä asetuksessa olisi sallittava, että sähköisiä merkkejä käytetään
  täydentämään painettuja energiamerkkejä. Tämä ei vaikuta tavarantoimittajan velvollisuuteen kiinnittää jokaiseen tuoteyksikköön painettu merkki jälleenmyyjää varten.
  Tapauksissa, joissa energiamerkki ei ole esitettävissä,
  mahdollisille asiakkaille olisi ilmoitettava ainakin tuotemallin energialuokka. Tiettyjä tuoteryhmiä koskevat delegoidut säädökset voivat myös sisältää vaihtoehtoisia säännöksiä pienikokoisten tuotteiden merkinnän esittämisestä ja identtisten tuotteiden pitämisestä esillä yhdessä suurina määrinä
  . |
| --- | --- |

(10)

Digitaaliteknologian edistysaskeleet tarjoavat vaihtoehtoisia tapoja toimittaa ja asettaa merkit esille sähköisessä muodossa, kuten internetissä, mutta myös sähköisillä näyttölaitteilla kaupoissa. Näiden edistysaskelten hyödyntämiseksi tässä asetuksessa olisi sallittava, että sähköisiä merkkejä käytetään
  täydentämään painettuja energiamerkkejä. Tämä ei vaikuta tavarantoimittajan velvollisuuteen kiinnittää jokaiseen tuoteyksikköön painettu merkki jälleenmyyjää varten.
  Tapauksissa, joissa energiamerkki ei ole esitettävissä,
  mahdollisille asiakkaille olisi ilmoitettava ainakin tuotemallin energialuokka. Tiettyjä tuoteryhmiä koskevat delegoidut säädökset voivat myös sisältää vaihtoehtoisia säännöksiä pienikokoisten tuotteiden merkinnän esittämisestä ja identtisten tuotteiden pitämisestä esillä yhdessä suurina määrinä
  .

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Valmistajat reagoivat energiamerkintään
  luomalla
  entistä tehokkaampia tuotteita. Tämä teknologian kehitys johtaa siihen, että
  tuotteet
  sijoittuvat pääasiallisesti energiamerkin parhaimpiin luokkiin. Saattaa olla tarpeen erottaa tuotteet selvemmin toisistaan, jotta asiakkaat voisivat verrata niitä asianmukaisesti keskenään. Tästä syystä on tarpeen skaalata merkit uudelleen. Tästä syystä on tarpeen skaalata merkit uudelleen. Tällainen uudelleenskaalaus olisi
  tarkoituksenmukaista
  tehdä noin kymmenen vuoden välein, jotta sillä ei rasitettaisi liikaa valmistajia. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yksityiskohtaiset järjestelyt uudelleenskaalausta varten, jotta tavarantoimittajille ja jälleenmyyjille voitaisiin taata mahdollisimman suuri oikeusvarmuus. Hiljattain uudelleenskaalatun merkin parhaimpien luokkien olisi oltava tyhjiä, jotta voitaisiin edistää teknologian kehitystä ja mahdollistaa vielä tehokkaampien
  tuotteiden
  kehittäminen ja hyväksyntä
  niille
  . Kun merkki skaalataan uudelleen, olisi vältettävä aiheuttamasta sekaannusta asiakkaiden keskuudessa ja korvattava kaikki energiamerkit lyhyen
  ajan kuluessa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Valmistajat reagoivat energiamerkintään
  luomalla
  entistä tehokkaampia tuotteita. Tämä teknologian kehitys johtaa siihen, että
  tuotteet
  sijoittuvat pääasiallisesti energiamerkin parhaimpiin luokkiin. Saattaa olla tarpeen erottaa tuotteet selvemmin toisistaan, jotta asiakkaat voisivat verrata niitä asianmukaisesti keskenään. Tästä syystä on tarpeen skaalata merkit uudelleen. Tästä syystä on tarpeen skaalata merkit uudelleen. Tällainen uudelleenskaalaus olisi
  tarkoituksenmukaista
  tehdä noin kymmenen vuoden välein, jotta sillä ei rasitettaisi liikaa valmistajia. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yksityiskohtaiset järjestelyt uudelleenskaalausta varten, jotta tavarantoimittajille ja jälleenmyyjille voitaisiin taata mahdollisimman suuri oikeusvarmuus. Hiljattain uudelleenskaalatun merkin parhaimpien luokkien olisi oltava tyhjiä, jotta voitaisiin edistää teknologian kehitystä ja mahdollistaa vielä tehokkaampien
  tuotteiden
  kehittäminen ja hyväksyntä
  niille
  . Kun merkki skaalataan uudelleen, olisi vältettävä aiheuttamasta sekaannusta asiakkaiden keskuudessa ja korvattava kaikki energiamerkit lyhyen
  ajan kuluessa
  .

| (11) | Valmistajat reagoivat energiamerkintään
  kehittämällä ja saattamalla markkinoille
  entistä tehokkaampia tuotteita.
  Samalla ne lopettavat vähemmän tehokkaiden tuotteiden tuotannon, mihin unionin ekosuunnittelulainsäädäntö kannustaa.
  Tämä teknologian kehitys johtaa siihen, että
  tuotemallit
  sijoittuvat pääasiallisesti energiamerkin parhaimpiin luokkiin. Saattaa olla tarpeen erottaa tuotteet selvemmin toisistaan, jotta asiakkaat voisivat verrata niitä asianmukaisesti keskenään. Tästä syystä on tarpeen skaalata merkit uudelleen. Tästä syystä on tarpeen skaalata merkit uudelleen. Tällainen uudelleenskaalaus olisi
  toivottavaa
  tehdä noin kymmenen vuoden välein, jotta sillä ei rasitettaisi liikaa valmistajia
  ja jälleenmyyjiä, ja sen yhteydessä olisi otettava huomioon erityisesti pienyritykset. Tällaisella lähestymistavalla olisi vältettävä tarpeeton tai tehoton uudelleenskaalaus, josta olisi haittaa sekä valmistajille että kuluttajille
  . Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yksityiskohtaiset järjestelyt uudelleenskaalausta varten, jotta tavarantoimittajille ja jälleenmyyjille voitaisiin taata mahdollisimman suuri oikeusvarmuus.
  Ennen uudelleenskaalausta komission olisi aina tehtävä perusteellinen taustaselvitys. Tuoteryhmästä riippuen ja sen potentiaalin yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella
  hiljattain uudelleenskaalatun merkin parhaimpien luokkien olisi oltava tyhjiä, jotta voitaisiin edistää teknologian kehitystä ja mahdollistaa vielä tehokkaampien
  tuotemallien
  kehittäminen ja hyväksyntä. Kun merkki skaalataan uudelleen, olisi vältettävä aiheuttamasta sekaannusta asiakkaiden keskuudessa ja korvattava kaikki energiamerkit lyhyen
  ja toteutuskelpoisen aikataulun mukaisesti
  .
  Uudelleenskaalatun merkin visuaalisen ilmeen olisi oltava selvästi vanhasta merkistä erottuva, ja samalla olisi toteutettava asianmukaisia kuluttajien tiedotuskampanjoita, joilla osoitetaan selvästi, että käyttöön on otettu uusi versio, joka parantaa laitteen luokitusta. |
| --- | --- |

(11)

Valmistajat reagoivat energiamerkintään
  kehittämällä ja saattamalla markkinoille
  entistä tehokkaampia tuotteita.
  Samalla ne lopettavat vähemmän tehokkaiden tuotteiden tuotannon, mihin unionin ekosuunnittelulainsäädäntö kannustaa.
  Tämä teknologian kehitys johtaa siihen, että
  tuotemallit
  sijoittuvat pääasiallisesti energiamerkin parhaimpiin luokkiin. Saattaa olla tarpeen erottaa tuotteet selvemmin toisistaan, jotta asiakkaat voisivat verrata niitä asianmukaisesti keskenään. Tästä syystä on tarpeen skaalata merkit uudelleen. Tästä syystä on tarpeen skaalata merkit uudelleen. Tällainen uudelleenskaalaus olisi
  toivottavaa
  tehdä noin kymmenen vuoden välein, jotta sillä ei rasitettaisi liikaa valmistajia
  ja jälleenmyyjiä, ja sen yhteydessä olisi otettava huomioon erityisesti pienyritykset. Tällaisella lähestymistavalla olisi vältettävä tarpeeton tai tehoton uudelleenskaalaus, josta olisi haittaa sekä valmistajille että kuluttajille
  . Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yksityiskohtaiset järjestelyt uudelleenskaalausta varten, jotta tavarantoimittajille ja jälleenmyyjille voitaisiin taata mahdollisimman suuri oikeusvarmuus.
  Ennen uudelleenskaalausta komission olisi aina tehtävä perusteellinen taustaselvitys. Tuoteryhmästä riippuen ja sen potentiaalin yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella
  hiljattain uudelleenskaalatun merkin parhaimpien luokkien olisi oltava tyhjiä, jotta voitaisiin edistää teknologian kehitystä ja mahdollistaa vielä tehokkaampien
  tuotemallien
  kehittäminen ja hyväksyntä. Kun merkki skaalataan uudelleen, olisi vältettävä aiheuttamasta sekaannusta asiakkaiden keskuudessa ja korvattava kaikki energiamerkit lyhyen
  ja toteutuskelpoisen aikataulun mukaisesti
  .
  Uudelleenskaalatun merkin visuaalisen ilmeen olisi oltava selvästi vanhasta merkistä erottuva, ja samalla olisi toteutettava asianmukaisia kuluttajien tiedotuskampanjoita, joilla osoitetaan selvästi, että käyttöön on otettu uusi versio, joka parantaa laitteen luokitusta.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Direktiivin 2010/30/EU mukaisesti hyväksytyillä delegoiduilla säädöksillä käyttöön otettujen merkkien tämänhetkisen kehityksen vuoksi nykyiset merkit on skaalattava uudelleen, jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen A–G-asteikko ja mukauttaa merkit tämän asetuksen vaatimuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Direktiivin 2010/30/EU mukaisesti hyväksytyillä delegoiduilla säädöksillä käyttöön otettujen merkkien tämänhetkisen kehityksen vuoksi nykyiset merkit on skaalattava uudelleen, jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen A–G-asteikko ja mukauttaa merkit tämän asetuksen vaatimuksiin.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Jotta asiakkaat säilyttäisivät luottamuksensa energiamerkkiin, energiaan liittyvissä tuotteissa ei saisi
  käyttää
  energiamerkkiä
  jäljitteleviä muita merkkejä
  . Ei pitäisi myöskään sallia muita merkintöjä, merkkejä, symboleja tai kirjoituksia, jotka
  todennäköisesti johtaisivat
  asiakkaita energiankulutuksen osalta harhaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Jotta asiakkaat säilyttäisivät luottamuksensa energiamerkkiin, energiaan liittyvissä tuotteissa ei saisi
  käyttää
  energiamerkkiä
  jäljitteleviä muita merkkejä
  . Ei pitäisi myöskään sallia muita merkintöjä, merkkejä, symboleja tai kirjoituksia, jotka
  todennäköisesti johtaisivat
  asiakkaita energiankulutuksen osalta harhaan.

| (14) | Jotta asiakkaat säilyttäisivät luottamuksensa energiamerkkiin, energiaan liittyvissä tuotteissa ei saisi
  sallia
  energiamerkkiä
  jäljittelevien muiden merkkien käyttöä
  . Ei pitäisi myöskään sallia
  mitään
  muita merkintöjä, merkkejä, symboleja tai kirjoituksia, jotka
  eivät ole selkeästi erotettavissa energiatehokkuusmerkistä ja jotka voisivat johtaa
  asiakkaita energiankulutuksen
  tai muiden asiaankuuluvan delegoidun säädöksen soveltamisalaan kuuluvien ominaisuuksien
  osalta harhaan. |
| --- | --- |

(14)

Jotta asiakkaat säilyttäisivät luottamuksensa energiamerkkiin, energiaan liittyvissä tuotteissa ei saisi
  sallia
  energiamerkkiä
  jäljittelevien muiden merkkien käyttöä
  . Ei pitäisi myöskään sallia
  mitään
  muita merkintöjä, merkkejä, symboleja tai kirjoituksia, jotka
  eivät ole selkeästi erotettavissa energiatehokkuusmerkistä ja jotka voisivat johtaa
  asiakkaita energiankulutuksen
  tai muiden asiaankuuluvan delegoidun säädöksen soveltamisalaan kuuluvien ominaisuuksien
  osalta harhaan.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi on tarpeen selventää, että energiaan liittyviin tuotteisiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 765/2008 (19) vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat unionin markkinavalvontaa ja unionin markkinoille tuleville tuotteille tehtäviä tarkastuksia. Ottaen huomioon tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaate on välttämätöntä, että jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaiset tekevät tosiasiallista yhteistyötä keskenään.
  Energiamerkintään liittyvää yhteistyötä
  olisi lujitettava
  komission tuella
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi on tarpeen selventää, että energiaan liittyviin tuotteisiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 765/2008 (19) vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat unionin markkinavalvontaa ja unionin markkinoille tuleville tuotteille tehtäviä tarkastuksia. Ottaen huomioon tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaate on välttämätöntä, että jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaiset tekevät tosiasiallista yhteistyötä keskenään.
  Energiamerkintään liittyvää yhteistyötä
  olisi lujitettava
  komission tuella
  .

| (15) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi on tarpeen selventää, että energiaan liittyviin tuotteisiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 765/2008 (19) vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat unionin markkinavalvontaa ja unionin markkinoille tuleville tuotteille tehtäviä tarkastuksia. Ottaen huomioon tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaate on välttämätöntä, että jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaiset tekevät tosiasiallista yhteistyötä keskenään
  harjoittamalla jatkuvaa tietojenvaihtoa erityisesti tuotteiden vaatimustenmukaisuutta koskevien arviointitestien tuloksista ja niiden seurauksista
  .
  Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten olisi lisäksi osallistuttava tietojenvaihtoon, joka koskee kolmansissa maissa valmistettuja ja unionin markkinoilla saataville asetettuja energiaan liittyviä tuotteita. Komission
  olisi lujitettava
  ja laajennettava ekosuunnittelua ja energiamerkintöjä tarkastelevia hallinnollisen yhteistyön työryhmiä (Administrative Co-operation Working Groups, ADCO) markkinavalvontaviranomaisten yhteistyön kehyksenä
  . |
| --- | --- |

(15)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi on tarpeen selventää, että energiaan liittyviin tuotteisiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 765/2008 (19) vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat unionin markkinavalvontaa ja unionin markkinoille tuleville tuotteille tehtäviä tarkastuksia. Ottaen huomioon tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaate on välttämätöntä, että jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaiset tekevät tosiasiallista yhteistyötä keskenään
  harjoittamalla jatkuvaa tietojenvaihtoa erityisesti tuotteiden vaatimustenmukaisuutta koskevien arviointitestien tuloksista ja niiden seurauksista
  .
  Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten olisi lisäksi osallistuttava tietojenvaihtoon, joka koskee kolmansissa maissa valmistettuja ja unionin markkinoilla saataville asetettuja energiaan liittyviä tuotteita. Komission
  olisi lujitettava
  ja laajennettava ekosuunnittelua ja energiamerkintöjä tarkastelevia hallinnollisen yhteistyön työryhmiä (Administrative Co-operation Working Groups, ADCO) markkinavalvontaviranomaisten yhteistyön kehyksenä
  .

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Jotta voidaan varmistaa unionin markkinoiden entistä tehokkaampi valvonta ja terve kilpailu ja jotta harvinaisia resursseja voitaisiin käyttää mahdollisimman tehokkaasti, kansallisten markkinavalvontaviranomaisten olisi harjoitettava noudattamisen valvontaa myös tuotteiden fyysisen testauksen avulla ja käytettävä markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmää suunniteltuja ja päätökseen saatettuja tuotetestauksia koskevaan tietojenvaihtoon, annettava testiprotokollansa saataville ja jaettava testituloksensa, jotta voidaan välttää kaksinkertaista testausta ja luoda edellytyksiä fyysistä testausta suorittaville alueellisille osaamiskeskuksille. Tulokset olisi jaettava myös silloin, kun testi ei osoita rikkomista tapahtuneen. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Jotta voidaan varmistaa unionin markkinoiden entistä tehokkaampi valvonta ja terve kilpailu ja jotta harvinaisia resursseja voitaisiin käyttää mahdollisimman tehokkaasti, kansallisten markkinavalvontaviranomaisten olisi harjoitettava noudattamisen valvontaa myös tuotteiden fyysisen testauksen avulla ja käytettävä markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmää suunniteltuja ja päätökseen saatettuja tuotetestauksia koskevaan tietojenvaihtoon, annettava testiprotokollansa saataville ja jaettava testituloksensa, jotta voidaan välttää kaksinkertaista testausta ja luoda edellytyksiä fyysistä testausta suorittaville alueellisille osaamiskeskuksille. Tulokset olisi jaettava myös silloin, kun testi ei osoita rikkomista tapahtuneen.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Jotta voitaisiin helpottaa vaatimusten noudattamisen valvontaa ja tarjota tuotekohtaisten merkkien ja tiedotteiden uudelleentarkastelua koskevaan sääntelyprosessiin ajantasaisia markkinatietoja, tavarantoimittajien olisi toimitettava tuotteiden vaatimustenmukaisuutta koskevat
  tietonsa
  sähköisessä muodossa komission perustamaan tietokantaan.
  Tiedot
  olisi julkistettava, jotta
  asiakkaat saisivat
  tietoja ja
  jotta jälleenmyyjät voisivat vastaanottaa merkkejä vaihtoehtoisilla tavoilla
  .
  Tietokannan tietojen
  olisi oltava
  markkinavalvontaviranomaisilla käytettävissä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Jotta voitaisiin helpottaa vaatimusten noudattamisen valvontaa ja tarjota tuotekohtaisten merkkien ja tiedotteiden uudelleentarkastelua koskevaan sääntelyprosessiin ajantasaisia markkinatietoja, tavarantoimittajien olisi toimitettava tuotteiden vaatimustenmukaisuutta koskevat
  tietonsa
  sähköisessä muodossa komission perustamaan tietokantaan.
  Tiedot
  olisi julkistettava, jotta
  asiakkaat saisivat
  tietoja ja
  jotta jälleenmyyjät voisivat vastaanottaa merkkejä vaihtoehtoisilla tavoilla
  .
  Tietokannan tietojen
  olisi oltava
  markkinavalvontaviranomaisilla käytettävissä
  .

| (16) | Jotta
  kuluttajille voitaisiin luoda käyttökelpoinen väline ja jotta
  voitaisiin helpottaa vaatimusten noudattamisen valvontaa ja tarjota tuotekohtaisten merkkien ja tiedotteiden uudelleentarkastelua koskevaan sääntelyprosessiin ajantasaisia markkinatietoja, tavarantoimittajien olisi toimitettava
  vaaditut
  tuotteiden vaatimustenmukaisuutta koskevat
  tiedot
  sähköisessä muodossa komission perustamaan
  ja ylläpitämään
  tietokantaan
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden markkinavalvontavelvoitteita
  .
  Osa kuluttajille tarkoitetuista tiedoista
  olisi julkistettava
  tuotetietokannan julkisen rajapinnan avulla. Nämä tiedot olisi asetettava saataville avoimina
  , jotta
  sovellusten kehittäjillä olisi mahdollisuus käyttää näitä
  tietoja ja
  niitä voitaisiin käyttää myös muilla vertailutyökaluilla. Helppo ja suora pääsy tuotetietokannan julkiseen rajapintaan olisi mahdollistettava käyttämällä QR-koodia (Quick Response) tai muita käyttäjäystävällisiä välineitä painetussa merkinnässä. Tavarantoimittajien olisi annettava lisätietoja vaatimusten noudattamista koskevan tuotetietokannan rajapinnassa sekä markkinavalvontaviranomaisille että komissiolle. Tietokantaan olisi sovellettava tiukkoja tietosuojasääntöjä
  .
  Jos tekniset tiedot ovat arkaluonteisia, markkinavalvontaviranomaisilla
  olisi
  edelleen
  oltava
  valtuudet saada nämä tiedot tarvittaessa tavarantoimittajia koskevan yhteistyövelvoitteen mukaisesti
  . |
| --- | --- |

(16)

Jotta
  kuluttajille voitaisiin luoda käyttökelpoinen väline ja jotta
  voitaisiin helpottaa vaatimusten noudattamisen valvontaa ja tarjota tuotekohtaisten merkkien ja tiedotteiden uudelleentarkastelua koskevaan sääntelyprosessiin ajantasaisia markkinatietoja, tavarantoimittajien olisi toimitettava
  vaaditut
  tuotteiden vaatimustenmukaisuutta koskevat
  tiedot
  sähköisessä muodossa komission perustamaan
  ja ylläpitämään
  tietokantaan
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden markkinavalvontavelvoitteita
  .
  Osa kuluttajille tarkoitetuista tiedoista
  olisi julkistettava
  tuotetietokannan julkisen rajapinnan avulla. Nämä tiedot olisi asetettava saataville avoimina
  , jotta
  sovellusten kehittäjillä olisi mahdollisuus käyttää näitä
  tietoja ja
  niitä voitaisiin käyttää myös muilla vertailutyökaluilla. Helppo ja suora pääsy tuotetietokannan julkiseen rajapintaan olisi mahdollistettava käyttämällä QR-koodia (Quick Response) tai muita käyttäjäystävällisiä välineitä painetussa merkinnässä. Tavarantoimittajien olisi annettava lisätietoja vaatimusten noudattamista koskevan tuotetietokannan rajapinnassa sekä markkinavalvontaviranomaisille että komissiolle. Tietokantaan olisi sovellettava tiukkoja tietosuojasääntöjä
  .
  Jos tekniset tiedot ovat arkaluonteisia, markkinavalvontaviranomaisilla
  olisi
  edelleen
  oltava
  valtuudet saada nämä tiedot tarvittaessa tavarantoimittajia koskevan yhteistyövelvoitteen mukaisesti
  .

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Komission olisi myös perustettava ja ylläpidettävä verkkoportaalia, jonka avulla markkinavalvontaviranomaiset voivat tutustua tavarantoimittajien palvelimilla oleviin tarkkoihin tuotetietoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Komission olisi myös perustettava ja ylläpidettävä verkkoportaalia, jonka avulla markkinavalvontaviranomaiset voivat tutustua tavarantoimittajien palvelimilla oleviin tarkkoihin tuotetietoihin.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Energiankulutus
  ja muut tiedot, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisesti tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, olisi mitattava käyttämällä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittaus- ja laskentamenetelmät.
  Sisämarkkinoiden toiminnan kannalta on tarpeen
  ,
  että käytössä on unionin tasolla yhdenmukaistetut standardit.
  Jos tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisajankohtana ei ole olemassa julkaistuja standardeja, komission olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä kyseisiä tuotekohtaisia vaatimuksia koskevat väliaikaiset mittaus- ja laskentamenetelmät. Kun tällaisen standardin viite on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sen noudattamisen pohjalta olisi oletettava, että tämän asetuksen perusteella hyväksyttyjä tuotekohtaisia vaatimuksia koskevia mittausmenetelmiä noudatetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Energiankulutus
  ja muut tiedot, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisesti tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, olisi mitattava käyttämällä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittaus- ja laskentamenetelmät.
  Sisämarkkinoiden toiminnan kannalta on tarpeen
  ,
  että käytössä on unionin tasolla yhdenmukaistetut standardit.
  Jos tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisajankohtana ei ole olemassa julkaistuja standardeja, komission olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä kyseisiä tuotekohtaisia vaatimuksia koskevat väliaikaiset mittaus- ja laskentamenetelmät. Kun tällaisen standardin viite on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sen noudattamisen pohjalta olisi oletettava, että tämän asetuksen perusteella hyväksyttyjä tuotekohtaisia vaatimuksia koskevia mittausmenetelmiä noudatetaan.

| (19) | Absoluuttinen energiankulutus
  ja muut
  ympäristöön ja suorituskykyyn liittyvät
  tiedot, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisesti tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, olisi mitattava
  yhdenmukaisten standardien ja menetelmien mukaisesti
  käyttämällä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittaus- ja laskentamenetelmät.
  Sekä tavarantoimittajien että markkinavalvontaviranomaisten käyttämien menetelmien sekä testiympäristön olisi oltava mahdollisimman lähellä tilannetta, jossa keskimääräinen kuluttaja käyttää tiettyä tuotetta, ja niiden olisi oltava riittävän vankkoja tahallisen ja tahattomien kiertämisen estämiseksi. Energiatehokkuusluokka ei saisi perustua yksinomaan energiatehokkaimpiin asetuksiin tai ympäristöystävälliseen käyttötilaan, jos tämän ei voida katsoa vastaavan keskivertokuluttajan käyttäytymistä. Sallitun poikkeaman arvot ja vaihtoehtoiset testausparametrit olisi määritettävä siten, etteivät ne aiheuta tehokkuushyödyissä merkittävää vaihtelua, joka saattaisi muuttaa tuotteen energiatehokkuusluokkaa. Sallitut poikkeamat testin todellisten ja ilmoitettujen tulosten välillä olisi rajoitettava mittausten tilastolliseen epävarmuuteen
  . Jos tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisajankohtana ei ole olemassa julkaistuja standardeja, komission olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä kyseisiä tuotekohtaisia vaatimuksia koskevat väliaikaiset mittaus- ja laskentamenetelmät. Kun tällaisen standardin viite on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sen noudattamisen pohjalta olisi oletettava, että tämän asetuksen perusteella hyväksyttyjä tuotekohtaisia vaatimuksia koskevia mittausmenetelmiä noudatetaan. |
| --- | --- |

(19)

Absoluuttinen energiankulutus
  ja muut
  ympäristöön ja suorituskykyyn liittyvät
  tiedot, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisesti tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, olisi mitattava
  yhdenmukaisten standardien ja menetelmien mukaisesti
  käyttämällä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittaus- ja laskentamenetelmät.
  Sekä tavarantoimittajien että markkinavalvontaviranomaisten käyttämien menetelmien sekä testiympäristön olisi oltava mahdollisimman lähellä tilannetta, jossa keskimääräinen kuluttaja käyttää tiettyä tuotetta, ja niiden olisi oltava riittävän vankkoja tahallisen ja tahattomien kiertämisen estämiseksi. Energiatehokkuusluokka ei saisi perustua yksinomaan energiatehokkaimpiin asetuksiin tai ympäristöystävälliseen käyttötilaan, jos tämän ei voida katsoa vastaavan keskivertokuluttajan käyttäytymistä. Sallitun poikkeaman arvot ja vaihtoehtoiset testausparametrit olisi määritettävä siten, etteivät ne aiheuta tehokkuushyödyissä merkittävää vaihtelua, joka saattaisi muuttaa tuotteen energiatehokkuusluokkaa. Sallitut poikkeamat testin todellisten ja ilmoitettujen tulosten välillä olisi rajoitettava mittausten tilastolliseen epävarmuuteen
  . Jos tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisajankohtana ei ole olemassa julkaistuja standardeja, komission olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä kyseisiä tuotekohtaisia vaatimuksia koskevat väliaikaiset mittaus- ja laskentamenetelmät. Kun tällaisen standardin viite on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sen noudattamisen pohjalta olisi oletettava, että tämän asetuksen perusteella hyväksyttyjä tuotekohtaisia vaatimuksia koskevia mittausmenetelmiä noudatetaan.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Komission olisi annettava tiettyjen tuotteiden merkkien uudelleentarkastelua koskeva työsuunnitelma, johon liittyisi ohjeellinen luettelo muista energiaan liittyvistä tuotteista, joille energiamerkki voitaisiin vahvistaa
  . Työsuunnitelma olisi toteutettava suorittamalla aluksi tekninen, ympäristöllinen ja taloudellinen analyysi asiaankuuluvista tuoteryhmistä. Analyysissä olisi myös tarkasteltava lisätietoja, mukaan luettuna mahdollisuus antaa kuluttajille tietoja energiaan liittyvän tuotteen suorituskyvystä, kuten sen absoluuttisesta energiankulutuksesta, kestävyydestä tai ympäristötehokkuudesta, sekä tähän liittyvistä kustannuksista kiertotalouden edistämistavoitteen mukaisesti. Lisätiedoilla olisi parannettava merkin ymmärrettävyyttä ja vaikuttavuutta kuluttajien kannalta, eikä niistä saisi aiheutua kuluttajille kielteisiä vaikutuksia
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Komission olisi annettava tiettyjen tuotteiden merkkien uudelleentarkastelua koskeva työsuunnitelma, johon liittyisi ohjeellinen luettelo muista energiaan liittyvistä tuotteista, joille energiamerkki voitaisiin vahvistaa
  . Työsuunnitelma olisi toteutettava suorittamalla aluksi tekninen, ympäristöllinen ja taloudellinen analyysi asiaankuuluvista tuoteryhmistä. Analyysissä olisi myös tarkasteltava lisätietoja, mukaan luettuna mahdollisuus antaa kuluttajille tietoja energiaan liittyvän tuotteen suorituskyvystä, kuten sen absoluuttisesta energiankulutuksesta, kestävyydestä tai ympäristötehokkuudesta, sekä tähän liittyvistä kustannuksista kiertotalouden edistämistavoitteen mukaisesti. Lisätiedoilla olisi parannettava merkin ymmärrettävyyttä ja vaikuttavuutta kuluttajien kannalta, eikä niistä saisi aiheutua kuluttajille kielteisiä vaikutuksia
  .

| (20) | Tämän asetuksen soveltamisalan pohjalta
  komission olisi annettava tiettyjen tuotteiden merkkien uudelleentarkastelua koskeva
  pitkän aikavälin
  työsuunnitelma, johon liittyisi ohjeellinen luettelo muista energiaan liittyvistä tuotteista, joille energiamerkki voitaisiin vahvistaa
  , ja sen olisi päivitettävä työohjelmaa säännöllisesti
  .
  Komission olisi tiedotettava työsuunnitelman etenemisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain
  . |
| --- | --- |

(20)

Tämän asetuksen soveltamisalan pohjalta
  komission olisi annettava tiettyjen tuotteiden merkkien uudelleentarkastelua koskeva
  pitkän aikavälin
  työsuunnitelma, johon liittyisi ohjeellinen luettelo muista energiaan liittyvistä tuotteista, joille energiamerkki voitaisiin vahvistaa
  , ja sen olisi päivitettävä työohjelmaa säännöllisesti
  .
  Komission olisi tiedotettava työsuunnitelman etenemisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain
  .

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Työsuunnitelma olisi toteutettava suorittamalla aluksi tekninen, ympäristöanalyysi ja taloudellinen analyysi asiaankuuluvista tuoteryhmistä. Analyysissä olisi myös tarkasteltava lisätietoja, mukaan luettuna mahdollisuus antaa kuluttajille täsmällisiä tietoja energiaan liittyvän tuotemallin suorituskyvystä, kuten sen elinkaarikustannuksista, korjattavuudesta, yhteenliitettävyydestä, sen sisältämistä kierrätetyistä materiaaleista, kestävyydestä ja ympäristötehokkuudesta tai yhdistetystä energiatehokkuus- ja suorituskykyindeksistä, sekä tähän liittyvistä kustannuksista kiertotalouden edistämistavoitteen mukaisesti. Lisätiedoilla olisi parannettava merkin ymmärrettävyyttä ja vaikuttavuutta kuluttajien kannalta, eikä niistä saisi aiheutua kuluttajille kielteisiä vaikutuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Työsuunnitelma olisi toteutettava suorittamalla aluksi tekninen, ympäristöanalyysi ja taloudellinen analyysi asiaankuuluvista tuoteryhmistä. Analyysissä olisi myös tarkasteltava lisätietoja, mukaan luettuna mahdollisuus antaa kuluttajille täsmällisiä tietoja energiaan liittyvän tuotemallin suorituskyvystä, kuten sen elinkaarikustannuksista, korjattavuudesta, yhteenliitettävyydestä, sen sisältämistä kierrätetyistä materiaaleista, kestävyydestä ja ympäristötehokkuudesta tai yhdistetystä energiatehokkuus- ja suorituskykyindeksistä, sekä tähän liittyvistä kustannuksista kiertotalouden edistämistavoitteen mukaisesti. Lisätiedoilla olisi parannettava merkin ymmärrettävyyttä ja vaikuttavuutta kuluttajien kannalta, eikä niistä saisi aiheutua kuluttajille kielteisiä vaikutuksia.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 ja 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan kehys energiaan
  liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen käytönaikaisen kulutuksen osoittamiselle merkinnöin
  ja
  yhdenmukaisin tuotetiedoin sekä energiaan liittyviä tuotteita koskevin lisätiedoin, jotta asiakkaat voisivat
  valita energiatehokkaampia tuotteita. | 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan kehys
  , jota sovelletaan
  energiaan
  liittyviin tuotteisiin, ja sen avulla niille annetaan merkintä energiatehokkuudesta, absoluuttisesta energiankulutuksesta
  ja
  musta ympäristöön ja suorituskykyyn liittyvistä ominaisuuksista. Sen avulla kuluttajat voivat
  valita
  entistä
  energiatehokkaampia tuotteita
  ja vähentää näin energiankulutustaan
  . |
| 2.   Tätä asetusta ei sovelleta | 2.   Tätä asetusta ei sovelleta |
| (a) | käytettyihin tuotteisiin; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan kehys energiaan
  liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen käytönaikaisen kulutuksen osoittamiselle merkinnöin
  ja
  yhdenmukaisin tuotetiedoin sekä energiaan liittyviä tuotteita koskevin lisätiedoin, jotta asiakkaat voisivat
  valita energiatehokkaampia tuotteita.

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan kehys
  , jota sovelletaan
  energiaan
  liittyviin tuotteisiin, ja sen avulla niille annetaan merkintä energiatehokkuudesta, absoluuttisesta energiankulutuksesta
  ja
  musta ympäristöön ja suorituskykyyn liittyvistä ominaisuuksista. Sen avulla kuluttajat voivat
  valita
  entistä
  energiatehokkaampia tuotteita
  ja vähentää näin energiankulutustaan
  .

2.   Tätä asetusta ei sovelleta

2.   Tätä asetusta ei sovelleta

(a)

käytettyihin tuotteisiin;

| (a) | käytettyihin tuotteisiin; |
| --- | --- |

(a)

käytettyihin tuotteisiin;

| (b) | henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettuihin liikennevälineisiin
  lukuun ottamatta liikennevälineitä, joissa on kiinteästi asennettu moottori
  . |
| --- | --- |

(b)

henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettuihin liikennevälineisiin
  lukuun ottamatta liikennevälineitä, joissa on kiinteästi asennettu moottori
  .

| (b) | henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettuihin liikennevälineisiin. |
| --- | --- |

(b)

henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettuihin liikennevälineisiin.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | ”valmistajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka valmistaa tai suunnitteluttaa tai valmistuttaa ja markkinoi energiaan liittyvän tuotteen ja pitää sitä kaupan omalla nimellään tai tavaramerkillään; |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

”valmistajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka valmistaa tai suunnitteluttaa tai valmistuttaa ja markkinoi energiaan liittyvän tuotteen ja pitää sitä kaupan omalla nimellään tai tavaramerkillään;

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | ”jälleenmyyjällä” vähittäiskauppiasta tai muuta
  henkilöä
  , joka myy, vuokraa, myy osamaksulla tai esittelee tuotteita asiakkaille; |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

”jälleenmyyjällä” vähittäiskauppiasta tai muuta
  henkilöä
  , joka myy, vuokraa, myy osamaksulla tai esittelee tuotteita asiakkaille;

| (9) | ”jälleenmyyjällä” vähittäiskauppiasta tai muuta
  luonnollista tai oikeushenkilöä
  , joka myy, vuokraa, myy osamaksulla tai esittelee tuotteita asiakkaille; |
| --- | --- |

(9)

”jälleenmyyjällä” vähittäiskauppiasta tai muuta
  luonnollista tai oikeushenkilöä
  , joka myy, vuokraa, myy osamaksulla tai esittelee tuotteita asiakkaille;

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 10 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | ”energiatehokkuudella” suoritteen, palvelun, tavaran tai energian tuotoksen ja energiapanoksen välistä suhdetta; |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | ”energiaan liittyvällä tuotteella” hyödykettä
  , järjestelmää
  tai
  palvelua
  , jolla on käyttönsä aikana vaikutusta energiankulutukseen ja joka saatetaan markkinoille ja otetaan käyttöön
  unionissa
  , mukaan luettuina energiaan liittyviin tuotteisiin
  liitettäviksi
  tarkoitetut osat, jotka saatetaan markkinoille ja otetaan käyttöön; |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

”energiaan liittyvällä tuotteella” hyödykettä
  , järjestelmää
  tai
  palvelua
  , jolla on käyttönsä aikana vaikutusta energiankulutukseen ja joka saatetaan markkinoille ja otetaan käyttöön
  unionissa
  , mukaan luettuina energiaan liittyviin tuotteisiin
  liitettäviksi
  tarkoitetut osat, jotka saatetaan markkinoille ja otetaan käyttöön;

| (11) | ”energiaan liittyvällä tuotteella”
  , jäljempänä ”tuote”,
  hyödykettä tai
  järjestelmää
  , jolla on käyttönsä aikana vaikutusta energiankulutukseen ja joka saatetaan markkinoille ja otetaan käyttöön
  unionin alueella
  , mukaan luettuina energiaan liittyviin tuotteisiin
  liitettäväksi
  tarkoitetut osat, jotka saatetaan markkinoille ja
  /tai
  otetaan käyttöön
  erillisinä osina asiakkaita varten ja joiden ympäristötehokkuus voidaan arvioida itsenäisesti
  ; |
| --- | --- |

(11)

”energiaan liittyvällä tuotteella”
  , jäljempänä ”tuote”,
  hyödykettä tai
  järjestelmää
  , jolla on käyttönsä aikana vaikutusta energiankulutukseen ja joka saatetaan markkinoille ja otetaan käyttöön
  unionin alueella
  , mukaan luettuina energiaan liittyviin tuotteisiin
  liitettäväksi
  tarkoitetut osat, jotka saatetaan markkinoille ja
  /tai
  otetaan käyttöön
  erillisinä osina asiakkaita varten ja joiden ympäristötehokkuus voidaan arvioida itsenäisesti
  ;

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | ”merkillä” graafista kuviota, mukaan luettuna
  luokitus
  , jossa käytetään
  energiankulutuksen osoittamiseksi
  kirjaimia A–G
  , jotka ovat seitsemää
  eri väriä tummanvihreästä punaiseen; |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

”merkillä” graafista kuviota, mukaan luettuna
  luokitus
  , jossa käytetään
  energiankulutuksen osoittamiseksi
  kirjaimia A–G
  , jotka ovat seitsemää
  eri väriä tummanvihreästä punaiseen;

| (13) | ”merkillä”
  painettua tai digitaalisessa muodossa olevaa
  graafista kuviota, mukaan luettuna
  suljettu asteikko
  , jossa käytetään
  vain
  kirjaimia A–G
  ja jossa kukin luokka vastaa merkittävää energiansäästöä, esitettynä seitsemällä
  eri väriä tummanvihreästä punaiseen
  , energiatehokkuutta ja energiankulutusta koskevien tietojen antamiseksi kuluttajille
  ; |
| --- | --- |

(13)

”merkillä”
  painettua tai digitaalisessa muodossa olevaa
  graafista kuviota, mukaan luettuna
  suljettu asteikko
  , jossa käytetään
  vain
  kirjaimia A–G
  ja jossa kukin luokka vastaa merkittävää energiansäästöä, esitettynä seitsemällä
  eri väriä tummanvihreästä punaiseen
  , energiatehokkuutta ja energiankulutusta koskevien tietojen antamiseksi kuluttajille
  ;

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | ”tuoteryhmällä” sellaisten energiaan liittyvien tuotteiden kaupallista ryhmää, joilla on sama toimintatarkoitus; |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 17 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | ”tuotetiedotteella” tuotteeseen liittyvää vakiomuotoista tietotaulukkoa; |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

”tuotetiedotteella” tuotteeseen liittyvää vakiomuotoista tietotaulukkoa;

| (17) | ”tuotetiedotteella” tuotteeseen liittyvää
  painettua tai sähköisessä muodossa olevaa
  vakiomuotoista tietotaulukkoa; |
| --- | --- |

(17)

”tuotetiedotteella” tuotteeseen liittyvää
  painettua tai sähköisessä muodossa olevaa
  vakiomuotoista tietotaulukkoa;

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | ”uudelleenskaalauksella”
  määräajoin toteutettavaa
  toimea, jossa tiukennetaan merkin energialuokkaan sijoittumista koskevia vaatimuksia tietyn
  tuotteen
  osalta
  ja joka voi olemassa olevien merkkien osalta tarkoittaa tiettyjen energialuokkien poistamista
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

”uudelleenskaalauksella”
  määräajoin toteutettavaa
  toimea, jossa tiukennetaan merkin energialuokkaan sijoittumista koskevia vaatimuksia tietyn
  tuotteen
  osalta
  ja joka voi olemassa olevien merkkien osalta tarkoittaa tiettyjen energialuokkien poistamista
  ;

| (18) | ”uudelleenskaalauksella” toimea, jossa tiukennetaan merkin energialuokkaan sijoittumista koskevia vaatimuksia tietyn
  tuoteryhmän
  osalta; |
| --- | --- |

(18)

”uudelleenskaalauksella” toimea, jossa tiukennetaan merkin energialuokkaan sijoittumista koskevia vaatimuksia tietyn
  tuoteryhmän
  osalta;

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 19 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | ”uudelleenskaalatulla merkillä” tiettyä
  tuotetta
  koskevaa merkkiä,
  joka on skaalattu uudelleen. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

”uudelleenskaalatulla merkillä” tiettyä
  tuotetta
  koskevaa merkkiä,
  joka on skaalattu uudelleen.

| (19) | ”uudelleenskaalatulla merkillä” tiettyä
  tuoteryhmää
  koskevaa
  , uudelleen skaalattua
  merkkiä,
  jonka loppuasiakas voi selkeästi erottaa ennen uudelleenskaalausta käytetyistä merkeistä; |
| --- | --- |

(19)

”uudelleenskaalatulla merkillä” tiettyä
  tuoteryhmää
  koskevaa
  , uudelleen skaalattua
  merkkiä,
  jonka loppuasiakas voi selkeästi erottaa ennen uudelleenskaalausta käytetyistä merkeistä;

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 19 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | ”älylaitteella” laitetta, joka voidaan edistyksellistä tieto- ja viestintätekniikkaa ja standardoitua viiteontologiaa käyttäen aktivoida vastaamaan ulkoisiin ärsykkeisiin, kuten hintatietoihin, langattomilla laitteilla tai sovelluksilla lähetettyihin suoriin ohjaussignaaleihin ja /tai paikallisiin mittauksiin, ja muuttamaan automaattisesti energiankulutusmalliaan tehokkaamman käytön mahdollistamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 20 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | ”lisätiedoilla” tietoja, jotka koskevat energiaan liittyvän tuotteen toiminnallista suorituskykyä
  ja ympäristötehokkuutta
  ,
  kuten sen absoluuttista energiankulutusta tai kestävyyttä,
  ja jotka perustuvat sellaisiin tietoihin, jotka ovat markkinavalvontaviranomaisten mitattavissa, ja ovat
  yksiselitteisiä
  ja joilla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia koko merkin ymmärrettävyyteen ja vaikuttavuuteen asiakkaiden kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

”lisätiedoilla” tietoja, jotka koskevat energiaan liittyvän tuotteen toiminnallista suorituskykyä
  ja ympäristötehokkuutta
  ,
  kuten sen absoluuttista energiankulutusta tai kestävyyttä,
  ja jotka perustuvat sellaisiin tietoihin, jotka ovat markkinavalvontaviranomaisten mitattavissa, ja ovat
  yksiselitteisiä
  ja joilla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia koko merkin ymmärrettävyyteen ja vaikuttavuuteen asiakkaiden kannalta.

| (20) | ”lisätiedoilla”
  vastaavalla delegoidulla säädöksellä määritettyjä
  tietoja, jotka koskevat energiaan liittyvän tuotteen toiminnallista,
  ympäristöön ja resurssitehokkuuteen liittyvää
  suorituskykyä ja jotka perustuvat sellaisiin tietoihin, jotka ovat markkinavalvontaviranomaisten mitattavissa
  ja todennettavissa
  , ja ovat
  helposti ymmärrettäviä
  ja joilla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia koko merkin ymmärrettävyyteen ja vaikuttavuuteen asiakkaiden kannalta. |
| --- | --- |

(20)

”lisätiedoilla”
  vastaavalla delegoidulla säädöksellä määritettyjä
  tietoja, jotka koskevat energiaan liittyvän tuotteen toiminnallista,
  ympäristöön ja resurssitehokkuuteen liittyvää
  suorituskykyä ja jotka perustuvat sellaisiin tietoihin, jotka ovat markkinavalvontaviranomaisten mitattavissa
  ja todennettavissa
  , ja ovat
  helposti ymmärrettäviä
  ja joilla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia koko merkin ymmärrettävyyteen ja vaikuttavuuteen asiakkaiden kannalta.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 20 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | ”tuotetietokannalla” koottuja tietoja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista energiaan liittyvistä tuotteista ja tämän asetuksen mukaisesti hyväksytyistä delegoiduista säädöksistä niin, että tiedot on järjestetty systemaattisesti ja ne käsittävät julkisen rajapinnan ja ne on esitetty kuluttajille suunnatuilla verkkosivuilla, joilla tiedot ovat erikseen saatavissa sähköisessä muodossa, ja ne käsittävät vaatimusten noudattamista koskevan rajapinnan sähköisenä alustana, joka tukee kansallisten markkinavalvontaviranomaisten toimintaa ja jolla on selvästi määritetyt saatavuutta ja turvallisuutta koskevat vaatimukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tavarantoimittajien on
  täytettävä seuraavat vaatimukset: | 1.   Tavarantoimittajien on |
| (a) | niiden on
  varmistettava, että markkinoille saatettuja tuotteita varten annetaan maksutta asianmukaiset merkit ja tuotetiedotteet
  tämän asetuksen ja asiaankuuluvien delegoitujen säädösten mukaisesti
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tavarantoimittajien on
  täytettävä seuraavat vaatimukset:

1.   Tavarantoimittajien on

(a)

niiden on
  varmistettava, että markkinoille saatettuja tuotteita varten annetaan maksutta asianmukaiset merkit ja tuotetiedotteet
  tämän asetuksen ja asiaankuuluvien delegoitujen säädösten mukaisesti
  ;

| (a) | varmistettava, että markkinoille saatettuja tuotteita varten annetaan maksutta asianmukaiset
  painetut
  merkit ja tuotetiedotteet
  kunkin yksikön osalta
  ; |
| --- | --- |

(a)

varmistettava, että markkinoille saatettuja tuotteita varten annetaan maksutta asianmukaiset
  painetut
  merkit ja tuotetiedotteet
  kunkin yksikön osalta
  ;

| (b) | niiden on
  toimitettava merkit
  viipymättä
  ja maksutta jälleenmyyjien pyynnöstä; |
| --- | --- |

(b)

niiden on
  toimitettava merkit
  viipymättä
  ja maksutta jälleenmyyjien pyynnöstä;

| (b) | toimitettava merkit ja
  tuotetiedot
  maksutta
  viiden työpäivän kuluessa
  jälleenmyyjien pyynnöstä; |
| --- | --- |

(b)

toimitettava merkit ja
  tuotetiedot
  maksutta
  viiden työpäivän kuluessa
  jälleenmyyjien pyynnöstä;

| (b a) | annettava jälleenmyyjille olemassa olevat ja uudelleenskaalatut merkit sekä tuotetiedot kolmen kuukauden ajaksi ennen vastaavassa delegoidussa säädöksessä määritettyä päivämäärää; |
| --- | --- |

(b a)

annettava jälleenmyyjille olemassa olevat ja uudelleenskaalatut merkit sekä tuotetiedot kolmen kuukauden ajaksi ennen vastaavassa delegoidussa säädöksessä määritettyä päivämäärää;

| (c) | niiden on
  varmistettava antamiensa merkkien ja tuotetiedotteiden paikkansapitävyys ja laadittava tekniset tiedot, joiden avulla paikkansapitävyys voidaan arvioida; |
| --- | --- |

(c)

niiden on
  varmistettava antamiensa merkkien ja tuotetiedotteiden paikkansapitävyys ja laadittava tekniset tiedot, joiden avulla paikkansapitävyys voidaan arvioida;

| (c) | varmistettava antamiensa merkkien ja tuotetiedotteiden paikkansapitävyys ja laadittava tekniset tiedot, joiden avulla paikkansapitävyys voidaan arvioida; |
| --- | --- |

(c)

varmistettava antamiensa merkkien ja tuotetiedotteiden paikkansapitävyys ja laadittava tekniset tiedot, joiden avulla paikkansapitävyys voidaan arvioida;

| (d) | niiden on ennen tuotemallin saattamista markkinoille
  syötettävä 8 artiklan mukaisesti perustettuun
  tietokantaan liitteen I mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

(d)

niiden on ennen tuotemallin saattamista markkinoille
  syötettävä 8 artiklan mukaisesti perustettuun
  tietokantaan liitteen I mukaiset tiedot.

| (d) | syötettävä
  liitteen I mukaiset tiedot
  8 artiklan mukaisesti perustettuun
  tuotetietokannan julkiseen rajapintaan ja vaatimusten noudattamisen valvontaan tarkoitettuun rajapintaan: |
| --- | --- |

(d)

syötettävä
  liitteen I mukaiset tiedot
  8 artiklan mukaisesti perustettuun
  tuotetietokannan julkiseen rajapintaan ja vaatimusten noudattamisen valvontaan tarkoitettuun rajapintaan:

| | i) | kaikkien uusien mallien osalta ennen tuotteen yksikön saattamista markkinoille; |
| --- | --- | --- |

i)

kaikkien uusien mallien osalta ennen tuotteen yksikön saattamista markkinoille;

| | ii) | kaikkien sellaisten tammikuun 1 päivän 2014 jälkeen markkinoille saatettavien mallien osalta, joita toimitetaan edelleen, viimeistään 18 kuukauden kuluttua siitä, kun tietokanta on täysin käytössä 16 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

ii)

kaikkien sellaisten tammikuun 1 päivän 2014 jälkeen markkinoille saatettavien mallien osalta, joita toimitetaan edelleen, viimeistään 18 kuukauden kuluttua siitä, kun tietokanta on täysin käytössä 16 artiklan mukaisesti;

| (d a) | säilytettävä 8 artiklassa tarkoitetussa tietokannassa tuotetiedotteet sekä tekniset asiakirjat vähintään kymmenen vuoden ajan sen jälkeen, kun tuotteen viimeinen yksikkö on saatettu markkinoille; |
| --- | --- |

(d a)

säilytettävä 8 artiklassa tarkoitetussa tietokannassa tuotetiedotteet sekä tekniset asiakirjat vähintään kymmenen vuoden ajan sen jälkeen, kun tuotteen viimeinen yksikkö on saatettu markkinoille;

| (d b) | annettava merkkejä tuoteryhmille, joissa tuote koostuu useista osakokoonpanoista tai komponenteista ja joiden energiatehokkuus riippuu näiden osien erityisestä yhdistelmästä; |
| --- | --- |

(d b)

annettava merkkejä tuoteryhmille, joissa tuote koostuu useista osakokoonpanoista tai komponenteista ja joiden energiatehokkuus riippuu näiden osien erityisestä yhdistelmästä;

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tavarantoimittajat eivät saa |
| | (a) | saattaa markkinoille sillä tavoin suunniteltuja tuotteita, että niiden suorituskykyä muutetaan automaattisesti testausolosuhteissa käyttämällä laitteita tai tuotteeseen sisältyviä ohjelmistoja tarkoituksena saavuttaa parempi taso; |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Tavarantoimittajat eivät saa

(a)

saattaa markkinoille sillä tavoin suunniteltuja tuotteita, että niiden suorituskykyä muutetaan automaattisesti testausolosuhteissa käyttämällä laitteita tai tuotteeseen sisältyviä ohjelmistoja tarkoituksena saavuttaa parempi taso;

| (b) | laitteen ollessa käytössä tehdä ohjelmistopäivitysten avulla muutoksia, jotka haittaisivat asianomaisella delegoidulla säädöksellä määritetyn alkuperäisen energiatehokkuusmerkin parametreja; |
| --- | --- |

(b)

laitteen ollessa käytössä tehdä ohjelmistopäivitysten avulla muutoksia, jotka haittaisivat asianomaisella delegoidulla säädöksellä määritetyn alkuperäisen energiatehokkuusmerkin parametreja;

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jälleenmyyjien on
  täytettävä seuraavat vaatimukset: | 2.   Jälleenmyyjien on |
| (a) | niiden on
  asetettava
  näkyville delegoidun säädöksen soveltamisalaan kuuluvaa tuotetta koskeva
  merkki
  , jonka tavarantoimittaja on antanut tai joka annettu muulla tavoin saataville
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jälleenmyyjien on
  täytettävä seuraavat vaatimukset:

2.   Jälleenmyyjien on

(a)

niiden on
  asetettava
  näkyville delegoidun säädöksen soveltamisalaan kuuluvaa tuotetta koskeva
  merkki
  , jonka tavarantoimittaja on antanut tai joka annettu muulla tavoin saataville
  ;

| (a) | kun tuote on myytävänä, verkkomyynti mukaan lukien,
  asetettava merkki
  erottuvasti näkyville asianomaisen delegoidun säädöksen mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

(a)

kun tuote on myytävänä, verkkomyynti mukaan lukien,
  asetettava merkki
  erottuvasti näkyville asianomaisen delegoidun säädöksen mukaisesti
  ;

| (a a) | korvattava olemassa olevat merkit uudelleenskaalatuilla merkeillä sekä kaupoissa että verkossa kolmen viikon kuluessa asianomaisella delegoidulla säädöksellä määritetystä päivämäärästä; |
| --- | --- |

(a a)

korvattava olemassa olevat merkit uudelleenskaalatuilla merkeillä sekä kaupoissa että verkossa kolmen viikon kuluessa asianomaisella delegoidulla säädöksellä määritetystä päivämäärästä;

| (b) | jollei niillä ole merkkiä tai uudelleenskaalattua merkkiä, niiden on |
| --- | --- |

(b)

jollei niillä ole merkkiä tai uudelleenskaalattua merkkiä, niiden on

| (b) | jollei niillä ole merkkiä tai uudelleenskaalattua merkkiä, niiden on
  pyydettävä sitä tavarantoimittajalta; |
| --- | --- |

(b)

jollei niillä ole merkkiä tai uudelleenskaalattua merkkiä, niiden on
  pyydettävä sitä tavarantoimittajalta;

| | i) | pyydettävä merkkiä tai uudelleenskaalattua merkkiä tavarantoimittajalta; |
| --- | --- | --- |

i)

pyydettävä merkkiä tai uudelleenskaalattua merkkiä tavarantoimittajalta;

| | ii) | tulostettava merkki 8 artiklan mukaisesti perustetusta tietokannasta, jos tätä toimintoa voidaan käyttää tuotteen osalta; tai |
| --- | --- | --- |

ii)

tulostettava merkki 8 artiklan mukaisesti perustetusta tietokannasta, jos tätä toimintoa voidaan käyttää tuotteen osalta; tai

| | iii) | tulostettava merkki tai uudelleenskaalattu merkki tavarantoimittajan verkkosivustolta, jos tätä toimintoa voidaan käyttää tuotteen osalta; |
| --- | --- | --- |

iii)

tulostettava merkki tai uudelleenskaalattu merkki tavarantoimittajan verkkosivustolta, jos tätä toimintoa voidaan käyttää tuotteen osalta;

| (c) | niiden on annettava
  tuotetiedote asiakkaiden saataville. |
| --- | --- |

(c)

niiden on annettava
  tuotetiedote asiakkaiden saataville.

| (c) | annettava pyynnöstä
  tuotetiedote asiakkaiden saataville
  myös painetussa muodossa
  . |
| --- | --- |

(c)

annettava pyynnöstä
  tuotetiedote asiakkaiden saataville
  myös painetussa muodossa
  .

Tarkistukset 35 ja 86

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien on
  täytettävä seuraavat vaatimukset: | 3.   Tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien on |
| (a) | niiden on
  viitattava tuotteen energiatehokkuusluokkaan kaikessa mainonnassa tai teknisessä myynninedistämismateriaalissa, joka koskee tuotteen tiettyä mallia; |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien on
  täytettävä seuraavat vaatimukset:

3.   Tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien on

(a)

niiden on
  viitattava tuotteen energiatehokkuusluokkaan kaikessa mainonnassa tai teknisessä myynninedistämismateriaalissa, joka koskee tuotteen tiettyä mallia;

| (a) | viitattava tuotteen energiatehokkuusluokkaan kaikessa
  visuaalisessa
  mainonnassa tai teknisessä myynninedistämismateriaalissa, joka koskee tuotteen tiettyä mallia; |
| --- | --- |

(a)

viitattava tuotteen energiatehokkuusluokkaan kaikessa
  visuaalisessa
  mainonnassa tai teknisessä myynninedistämismateriaalissa, joka koskee tuotteen tiettyä mallia;

| (b) | niiden on omasta aloitteestaan tai markkinavalvontaviranomaisten pyynnöstä
  tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa ja ryhdyttävä viipymättä toimiin sellaisen tilanteen korjaamiseksi
  , jossa tässä asetuksessa ja sen delegoiduissa säädöksissä vahvistettuja vaatimuksia rikotaan niiden vastuualueella
  ; |
| --- | --- |

(b)

niiden on omasta aloitteestaan tai markkinavalvontaviranomaisten pyynnöstä
  tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa ja ryhdyttävä viipymättä toimiin sellaisen tilanteen korjaamiseksi
  , jossa tässä asetuksessa ja sen delegoiduissa säädöksissä vahvistettuja vaatimuksia rikotaan niiden vastuualueella
  ;

| (b) | tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa ja ryhdyttävä viipymättä toimiin sellaisen tilanteen korjaamiseksi
  5 artiklan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

(b)

tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa ja ryhdyttävä viipymättä toimiin sellaisen tilanteen korjaamiseksi
  5 artiklan mukaisesti
  ;

| (c) | ne eivät saa antaa tai esittää
  tämän asetuksen soveltamisalaan
  kuuluvista tuotteista muita merkintöjä, merkkejä, tunnuksia
  tai
  tekstejä, jotka eivät ole tämän asetuksen ja asiaankuuluvien delegoitujen säädösten vaatimusten mukaisia, jos tämä todennäköisesti johtaa asiakkaita harhaan
  tai
  aiheuttaa sekaannusta asiakkaiden keskuudessa energian
  tai
  muiden voimavarojen käytönaikaisen kulutuksen osalta
  ; |
| --- | --- |

(c)

ne eivät saa antaa tai esittää
  tämän asetuksen soveltamisalaan
  kuuluvista tuotteista muita merkintöjä, merkkejä, tunnuksia
  tai
  tekstejä, jotka eivät ole tämän asetuksen ja asiaankuuluvien delegoitujen säädösten vaatimusten mukaisia, jos tämä todennäköisesti johtaa asiakkaita harhaan
  tai
  aiheuttaa sekaannusta asiakkaiden keskuudessa energian
  tai
  muiden voimavarojen käytönaikaisen kulutuksen osalta
  ;

| (c) | pidättäydyttävä
  tämän asetuksen soveltamisalaan
  kuuluvien tuotteiden osalta antamasta
  tai
  esittämästä energian tai muiden voimavarojen käytönaikaista kulutusta koskevia sekaannusta aiheuttavia
  tai
  jäljitteleviä merkintöjä, merkkejä, symboleja
  tai
  kirjoituksia
  ; |
| --- | --- |

(c)

pidättäydyttävä
  tämän asetuksen soveltamisalaan
  kuuluvien tuotteiden osalta antamasta
  tai
  esittämästä energian tai muiden voimavarojen käytönaikaista kulutusta koskevia sekaannusta aiheuttavia
  tai
  jäljitteleviä merkintöjä, merkkejä, symboleja
  tai
  kirjoituksia
  ;

| (d) | ne eivät saa antaa tai esittää tuotteista, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, merkkejä, jotka jäljittelevät tässä asetuksessa määriteltyä merkkiä. |
| --- | --- |

(d)

ne eivät saa antaa tai esittää tuotteista, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, merkkejä, jotka jäljittelevät tässä asetuksessa määriteltyä merkkiä.

| (d) | ne eivät saa antaa tai esittää tuotteista, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, merkkejä, jotka jäljittelevät tässä asetuksessa määriteltyä merkkiä. |
| --- | --- |

(d)

ne eivät saa antaa tai esittää tuotteista, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, merkkejä, jotka jäljittelevät tässä asetuksessa määriteltyä merkkiä.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kaikkia 1–3 kohdassa tarkoitettuja merkkejä koskevia yleisiä velvoitteita sovelletaan samalla tavoin olemassa oleviin, uusiin sekä uudelleenskaalattuihin merkkeihin. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Kaikkia 1–3 kohdassa tarkoitettuja merkkejä koskevia yleisiä velvoitteita sovelletaan samalla tavoin olemassa oleviin, uusiin sekä uudelleenskaalattuihin merkkeihin.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltiot eivät saa
  kieltää, rajoittaa eivätkä
  estää tämän asetuksen
  ja sen asiaankuuluvien delegoitujen säädösten
  mukaisten
  energiaan liittyvien
  tuotteiden saattamista markkinoille tai ottamista käyttöön alueellaan. | 1.   Jäsenvaltiot eivät saa estää tämän asetuksen mukaisten tuotteiden saattamista markkinoille tai ottamista käyttöön alueellaan. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltiot eivät saa
  kieltää, rajoittaa eivätkä
  estää tämän asetuksen
  ja sen asiaankuuluvien delegoitujen säädösten
  mukaisten
  energiaan liittyvien
  tuotteiden saattamista markkinoille tai ottamista käyttöön alueellaan.

1.   Jäsenvaltiot eivät saa estää tämän asetuksen mukaisten tuotteiden saattamista markkinoille tai ottamista käyttöön alueellaan.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tavarantoimittajat ja jälleenmyyjät noudattavat tässä asetuksessa
  ja asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä
  säädettyjä velvollisuuksia ja vaatimuksia. | 2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tavarantoimittajat ja jälleenmyyjät noudattavat tässä asetuksessa säädettyjä velvollisuuksia ja vaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tavarantoimittajat ja jälleenmyyjät noudattavat tässä asetuksessa
  ja asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä
  säädettyjä velvollisuuksia ja vaatimuksia.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tavarantoimittajat ja jälleenmyyjät noudattavat tässä asetuksessa säädettyjä velvollisuuksia ja vaatimuksia.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos jäsenvaltiot tarjoavat kannustimia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa ja delegoidussa säädöksessä määriteltyä
  energiaan liittyvää
  tuotetta varten, kannustimilla on pyrittävä
  saavuttamaan paras energiatehokkuusluokka
  ,
  joka
  on vahvistettu sovellettavassa delegoidussa säädöksessä. | 3.   Jos jäsenvaltiot tarjoavat kannustimia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa ja delegoidussa säädöksessä määriteltyä tuotetta varten, kannustimilla on pyrittävä
  kahteen parhaaseen energiatehokkuusluokkaan
  ,
  jotka
  on vahvistettu sovellettavassa delegoidussa säädöksessä. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Jos jäsenvaltiot tarjoavat kannustimia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa ja delegoidussa säädöksessä määriteltyä
  energiaan liittyvää
  tuotetta varten, kannustimilla on pyrittävä
  saavuttamaan paras energiatehokkuusluokka
  ,
  joka
  on vahvistettu sovellettavassa delegoidussa säädöksessä.

3.   Jos jäsenvaltiot tarjoavat kannustimia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa ja delegoidussa säädöksessä määriteltyä tuotetta varten, kannustimilla on pyrittävä
  kahteen parhaaseen energiatehokkuusluokkaan
  ,
  jotka
  on vahvistettu sovellettavassa delegoidussa säädöksessä.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että merkkien
  , myös uudelleenskaalattujen merkkien
  ja
  tuotetiedotteiden, käyttöönottoon
  liitetään
  tarvittaessa yhteistyössä jälleenmyyjien kanssa
  kasvatuksellisia ja käyttöä edistäviä tiedotuskampanjoita
  , joiden tarkoituksena on edistää energiatehokkuutta ja kannustaa loppukäyttäjiä vastuullisempaan energiankäyttöön
  . | 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että merkkien
  käyttöönottoon
  ja
  uudelleenskaalaukseen
  liitetään
  energiamerkintöjä koskevia
  kasvatuksellisia ja käyttöä edistäviä tiedotuskampanjoita. |
| | Komissio koordinoi näitä kampanjoita, tukee tiivistä yhteistyötä tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien kanssa sekä parhaiden käytäntöjen vaihtoa. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että merkkien
  , myös uudelleenskaalattujen merkkien
  ja
  tuotetiedotteiden, käyttöönottoon
  liitetään
  tarvittaessa yhteistyössä jälleenmyyjien kanssa
  kasvatuksellisia ja käyttöä edistäviä tiedotuskampanjoita
  , joiden tarkoituksena on edistää energiatehokkuutta ja kannustaa loppukäyttäjiä vastuullisempaan energiankäyttöön
  .

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että merkkien
  käyttöönottoon
  ja
  uudelleenskaalaukseen
  liitetään
  energiamerkintöjä koskevia
  kasvatuksellisia ja käyttöä edistäviä tiedotuskampanjoita.

Komissio koordinoi näitä kampanjoita, tukee tiivistä yhteistyötä tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien kanssa sekä parhaiden käytäntöjen vaihtoa.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt tämä asetuksen
  ja sen delegoitujen säädösten
  säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja täytäntöönpanomekanismeista sekä toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset komissiolle tiedoksi viimeistään tämän asetuksen soveltamispäivänä ja ilmoitettava viipymättä säännöksiin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista. | 5.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt tämä asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja täytäntöönpanomekanismeista sekä toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia
  , ja niiden on oltava oikeasuhteisia säännösten noudattamatta jättämisestä saatuun taloudelliseen hyötyyn nähden
  . Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset komissiolle tiedoksi viimeistään tämän asetuksen soveltamispäivänä ja ilmoitettava viipymättä säännöksiin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt tämä asetuksen
  ja sen delegoitujen säädösten
  säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja täytäntöönpanomekanismeista sekä toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset komissiolle tiedoksi viimeistään tämän asetuksen soveltamispäivänä ja ilmoitettava viipymättä säännöksiin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista.

5.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt tämä asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja täytäntöönpanomekanismeista sekä toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia
  , ja niiden on oltava oikeasuhteisia säännösten noudattamatta jättämisestä saatuun taloudelliseen hyötyyn nähden
  . Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset komissiolle tiedoksi viimeistään tämän asetuksen soveltamispäivänä ja ilmoitettava viipymättä säännöksiin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio
  tukee
  tuotteiden energianmerkinnän markkinavalvontaa koskevaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa markkinavalvonnasta
  tai ulkorajatarkastuksista
  vastaavien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten
  välillä sekä
  näiden viranomaisten ja komission välillä. | 2.   Komissio
  kannustaa ja koordinoi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien
  tuotteiden energianmerkinnän markkinavalvontaa koskevaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa markkinavalvonnasta
  ja unionin markkinoille tulevien tuotteiden tarkastuksista
  vastaavien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten
  kesken sekä
  näiden viranomaisten ja komission välillä
  vahvistamalla ekosuunnittelua ja energiamerkintöjä tarkastelevia hallinnollisen yhteistyön ryhmiä (Energy Labelling Administrative Cooperation Working Groups, ADCO)
  . |
| | Tällaista tietojenvaihtoa harjoitetaan myös, kun testitulokset osoittavat, että tuottaja noudattaa sovellettavaa lainsäädäntöä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissio
  tukee
  tuotteiden energianmerkinnän markkinavalvontaa koskevaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa markkinavalvonnasta
  tai ulkorajatarkastuksista
  vastaavien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten
  välillä sekä
  näiden viranomaisten ja komission välillä.

2.   Komissio
  kannustaa ja koordinoi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien
  tuotteiden energianmerkinnän markkinavalvontaa koskevaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa markkinavalvonnasta
  ja unionin markkinoille tulevien tuotteiden tarkastuksista
  vastaavien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten
  kesken sekä
  näiden viranomaisten ja komission välillä
  vahvistamalla ekosuunnittelua ja energiamerkintöjä tarkastelevia hallinnollisen yhteistyön ryhmiä (Energy Labelling Administrative Cooperation Working Groups, ADCO)
  .

Tällaista tietojenvaihtoa harjoitetaan myös, kun testitulokset osoittavat, että tuottaja noudattaa sovellettavaa lainsäädäntöä.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä laadittava ja pantava täytäntöön markkinavalvontasuunnitelma, jolla seurataan tämän asetuksen vaatimusten täytäntöönpanoa. Jäsenvaltioiden on arvioitava markkinavalvontasuunnitelmiaan uudelleen vähintään kolmen vuoden välein. |
| | Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain laadittava markkinavalvontaa koskeva kertomus, jossa arvioidaan tämän asetuksen ja direktiivin 2009/125/EY vaatimusten noudattamiseen liittyviä suuntauksia. |
| | Jäsenvaltioiden on käytettävä markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmää, joka on pakollinen kaikille kansallisille markkinavalvontaviranomaisille. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä laadittava ja pantava täytäntöön markkinavalvontasuunnitelma, jolla seurataan tämän asetuksen vaatimusten täytäntöönpanoa. Jäsenvaltioiden on arvioitava markkinavalvontasuunnitelmiaan uudelleen vähintään kolmen vuoden välein.

Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain laadittava markkinavalvontaa koskeva kertomus, jossa arvioidaan tämän asetuksen ja direktiivin 2009/125/EY vaatimusten noudattamiseen liittyviä suuntauksia.

Jäsenvaltioiden on käytettävä markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmää, joka on pakollinen kaikille kansallisille markkinavalvontaviranomaisille.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Kansallisten markkinavalvontaviranomaisten on suoritettava tuotteiden fyysistä testausta, joka kattaa vähintään yhden tuoteryhmän vuodessa, tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaisesti. |
| | Markkinavalvontaviranomaisten on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle suunnitelluista ja tehdyistä fyysisistä testeistään käyttäen 8 artiklan mukaisesti perustettua tuotetietokannan vaatimusten noudattamista koskevaa rajapintaa. |
| | Niiden on käytettävä 9 artiklan mukaisesti luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenetelmiä, joilla pyritään jäljittelemään todellisia käyttöoloja, ja estettävä testitulosten tahallinen ja tahaton manipulointi ja muuttaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

2 b.
     
  Kansallisten markkinavalvontaviranomaisten on suoritettava tuotteiden fyysistä testausta, joka kattaa vähintään yhden tuoteryhmän vuodessa, tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaisesti.

Markkinavalvontaviranomaisten on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle suunnitelluista ja tehdyistä fyysisistä testeistään käyttäen 8 artiklan mukaisesti perustettua tuotetietokannan vaatimusten noudattamista koskevaa rajapintaa.

Niiden on käytettävä 9 artiklan mukaisesti luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenetelmiä, joilla pyritään jäljittelemään todellisia käyttöoloja, ja estettävä testitulosten tahallinen ja tahaton manipulointi ja muuttaminen.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 c.
     
  Markkinavalvontaviranomaisilla on oltava oikeus periä tavarantoimittajilta fyysisestä tuotetestauksesta aiheutuneet kustannukset, jos tätä asetusta rikotaan. |
| | Komissio voi riippumattomasti tarkistaa noudattamisen suoraan tai käyttäen kolmatta osapuolta. |

Komission teksti

Tarkistus

2 c.
     
  Markkinavalvontaviranomaisilla on oltava oikeus periä tavarantoimittajilta fyysisestä tuotetestauksesta aiheutuneet kustannukset, jos tätä asetusta rikotaan.

Komissio voi riippumattomasti tarkistaa noudattamisen suoraan tai käyttäen kolmatta osapuolta.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kun jonkin jäsenvaltion markkinavalvontaviranomaisilla on riittävät perusteet uskoa, että delegoidun säädöksen soveltamisalaan tämän asetuksen mukaisesti kuuluva
  energiaan liittyvä
  tuote aiheuttaa riskin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville yleisen edun vuoksi suojeltaville näkökohdille, niiden on suoritettava kyseistä
  energiaan liittyvää tuotetta
  koskeva arviointi, joka käsittää kaikki tässä asetuksessa ja
  sen
  asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä säädetyt vaatimukset.
  Tätä varten
  tavarantoimittajan on tehtävä
  kaikin mahdollisin tavoin
  yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa. | 1.   Kun jonkin jäsenvaltion markkinavalvontaviranomaisilla on riittävät perusteet uskoa, että delegoidun säädöksen soveltamisalaan tämän asetuksen mukaisesti kuuluva tuote aiheuttaa riskin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville yleisen edun vuoksi suojeltaville näkökohdille, niiden on
  ilmoitettava välittömästi komissiolle ja
  suoritettava kyseistä
  tuotemallia
  koskeva arviointi, joka käsittää kaikki tässä asetuksessa ja asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä säädetyt vaatimukset.
  Niiden on myös harkittava, onko arviointia laajennettava muihin tuotemalleihin.
  Tavarantoimittajan on
  tarvittaessa
  tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Kun jonkin jäsenvaltion markkinavalvontaviranomaisilla on riittävät perusteet uskoa, että delegoidun säädöksen soveltamisalaan tämän asetuksen mukaisesti kuuluva
  energiaan liittyvä
  tuote aiheuttaa riskin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville yleisen edun vuoksi suojeltaville näkökohdille, niiden on suoritettava kyseistä
  energiaan liittyvää tuotetta
  koskeva arviointi, joka käsittää kaikki tässä asetuksessa ja
  sen
  asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä säädetyt vaatimukset.
  Tätä varten
  tavarantoimittajan on tehtävä
  kaikin mahdollisin tavoin
  yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa.

1.   Kun jonkin jäsenvaltion markkinavalvontaviranomaisilla on riittävät perusteet uskoa, että delegoidun säädöksen soveltamisalaan tämän asetuksen mukaisesti kuuluva tuote aiheuttaa riskin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville yleisen edun vuoksi suojeltaville näkökohdille, niiden on
  ilmoitettava välittömästi komissiolle ja
  suoritettava kyseistä
  tuotemallia
  koskeva arviointi, joka käsittää kaikki tässä asetuksessa ja asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä säädetyt vaatimukset.
  Niiden on myös harkittava, onko arviointia laajennettava muihin tuotemalleihin.
  Tavarantoimittajan on
  tarvittaessa
  tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kun markkinavalvontaviranomaiset toteavat arvioinnin yhteydessä, että
  energiaan liittyvä tuote
  ei täytä tässä asetuksessa
  ja sen asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä
  säädettyjä vaatimuksia, niiden on vaadittava viipymättä tavarantoimittajaa toteuttamaan kaikki asianmukaiset korjaavat toimet
  energiaan liittyvän tuotteen
  saattamiseksi vastaamaan kyseisiä vaatimuksia
  tai sen poistamiseksi
  markkinoilta tai
  sen palauttamiseksi
  sellaisen kohtuullisen määräajan kuluessa,
  jonka ne mahdollisesti vahvistavat
  oikeassa suhteessa riskin laatuun nähden. Tässä kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 765/2008 21 artiklaa. | 2.   Kun markkinavalvontaviranomaiset toteavat arvioinnin yhteydessä, että
  tuotemalli
  ei täytä tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, niiden on vaadittava viipymättä tavarantoimittajaa toteuttamaan kaikki asianmukaiset korjaavat toimet
  tuotemallin
  saattamiseksi vastaamaan kyseisiä vaatimuksia
  , ja ne voivat määrätä poistamaan tuotemallin
  markkinoilta tai
  palauttamaan käyttöön otetut yksiköt
  sellaisen kohtuullisen määräajan kuluessa,
  joka on
  oikeassa suhteessa riskin laatuun nähden
  , ja ulottaa nämä toimet koskemaan markkinoilla saatavissa olevia vastaavia malleja
  . Tässä kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 765/2008 21 artiklaa. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Kun markkinavalvontaviranomaiset toteavat arvioinnin yhteydessä, että
  energiaan liittyvä tuote
  ei täytä tässä asetuksessa
  ja sen asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä
  säädettyjä vaatimuksia, niiden on vaadittava viipymättä tavarantoimittajaa toteuttamaan kaikki asianmukaiset korjaavat toimet
  energiaan liittyvän tuotteen
  saattamiseksi vastaamaan kyseisiä vaatimuksia
  tai sen poistamiseksi
  markkinoilta tai
  sen palauttamiseksi
  sellaisen kohtuullisen määräajan kuluessa,
  jonka ne mahdollisesti vahvistavat
  oikeassa suhteessa riskin laatuun nähden. Tässä kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 765/2008 21 artiklaa.

2.   Kun markkinavalvontaviranomaiset toteavat arvioinnin yhteydessä, että
  tuotemalli
  ei täytä tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, niiden on vaadittava viipymättä tavarantoimittajaa toteuttamaan kaikki asianmukaiset korjaavat toimet
  tuotemallin
  saattamiseksi vastaamaan kyseisiä vaatimuksia
  , ja ne voivat määrätä poistamaan tuotemallin
  markkinoilta tai
  palauttamaan käyttöön otetut yksiköt
  sellaisen kohtuullisen määräajan kuluessa,
  joka on
  oikeassa suhteessa riskin laatuun nähden
  , ja ulottaa nämä toimet koskemaan markkinoilla saatavissa olevia vastaavia malleja
  . Tässä kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 765/2008 21 artiklaa.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Kun markkinavalvontaviranomaiset katsovat, että vaatimustenvastaisuus ei rajoitu niiden kansalliselle alueelle, niiden
  on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille arvioinnin tuloksista ja toimenpiteistä, jotka ne ovat vaatineet tavarantoimittajaa toteuttamaan. | 3.   
  Markkinavalvontaviranomaisten
  on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille
  markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmää käyttäen kaikista
  arvioinnin tuloksista ja toimenpiteistä, jotka ne ovat vaatineet tavarantoimittajaa toteuttamaan
  2 kohdan mukaisesti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

3.   
  Kun markkinavalvontaviranomaiset katsovat, että vaatimustenvastaisuus ei rajoitu niiden kansalliselle alueelle, niiden
  on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille arvioinnin tuloksista ja toimenpiteistä, jotka ne ovat vaatineet tavarantoimittajaa toteuttamaan.

3.   
  Markkinavalvontaviranomaisten
  on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille
  markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmää käyttäen kaikista
  arvioinnin tuloksista ja toimenpiteistä, jotka ne ovat vaatineet tavarantoimittajaa toteuttamaan
  2 kohdan mukaisesti
  .

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Tavarantoimittajan on varmistettava, että kaikki
  asianmukaiset korjaavat toimenpiteet
  toteutetaan kaikkien asianomaisten
  energiaan liittyvien tuotteiden
  osalta, jotka se on asettanut saataville markkinoilla eri puolilla unionia. | 4.   Tavarantoimittajan on varmistettava, että kaikki
  2 kohdan mukaisesti määrätyt rajoittavat toimet
  toteutetaan kaikkien asianomaisten
  tuotemallien
  osalta, jotka se on asettanut saataville markkinoilla eri puolilla unionia. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Tavarantoimittajan on varmistettava, että kaikki
  asianmukaiset korjaavat toimenpiteet
  toteutetaan kaikkien asianomaisten
  energiaan liittyvien tuotteiden
  osalta, jotka se on asettanut saataville markkinoilla eri puolilla unionia.

4.   Tavarantoimittajan on varmistettava, että kaikki
  2 kohdan mukaisesti määrätyt rajoittavat toimet
  toteutetaan kaikkien asianomaisten
  tuotemallien
  osalta, jotka se on asettanut saataville markkinoilla eri puolilla unionia.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jos tavarantoimittaja ei toteuta
  riittäviä
  korjaavia toimia 2 kohdassa tarkoitetun ajanjakson kuluessa, markkinavalvontaviranomaisten on toteutettava kaikki asianmukaiset väliaikaiset toimenpiteet, joilla kielletään energiaan
  liittyvän tuotteen
  asettaminen saataville kansallisilla markkinoilla tai rajoitetaan sitä tai poistetaan
  energiaan liittyvä tuote
  markkinoilta tai järjestetään sitä koskeva palautusmenettely. Markkinavalvontaviranomaisten on ilmoitettava näistä toimenpiteistä
  viipymättä
  komissiolle ja muille jäsenvaltioille. | 5.   Jos tavarantoimittaja ei toteuta korjaavia toimia 2 kohdassa tarkoitetun ajanjakson kuluessa, markkinavalvontaviranomaisten on toteutettava kaikki asianmukaiset väliaikaiset toimenpiteet, joilla kielletään energiaan
  tuotemallin
  asettaminen saataville kansallisilla markkinoilla tai rajoitetaan sitä tai poistetaan
  tuotemalli
  markkinoilta tai järjestetään sitä koskeva palautusmenettely. Markkinavalvontaviranomaisten on ilmoitettava näistä toimenpiteistä
  välittömästi
  komissiolle ja muille jäsenvaltioille
  ja syötettävä tiedot 8 artiklan mukaisesti perustettuun tuotetietokannan vaatimusten noudattamista koskevaan rajapintaan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Jos tavarantoimittaja ei toteuta
  riittäviä
  korjaavia toimia 2 kohdassa tarkoitetun ajanjakson kuluessa, markkinavalvontaviranomaisten on toteutettava kaikki asianmukaiset väliaikaiset toimenpiteet, joilla kielletään energiaan
  liittyvän tuotteen
  asettaminen saataville kansallisilla markkinoilla tai rajoitetaan sitä tai poistetaan
  energiaan liittyvä tuote
  markkinoilta tai järjestetään sitä koskeva palautusmenettely. Markkinavalvontaviranomaisten on ilmoitettava näistä toimenpiteistä
  viipymättä
  komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

5.   Jos tavarantoimittaja ei toteuta korjaavia toimia 2 kohdassa tarkoitetun ajanjakson kuluessa, markkinavalvontaviranomaisten on toteutettava kaikki asianmukaiset väliaikaiset toimenpiteet, joilla kielletään energiaan
  tuotemallin
  asettaminen saataville kansallisilla markkinoilla tai rajoitetaan sitä tai poistetaan
  tuotemalli
  markkinoilta tai järjestetään sitä koskeva palautusmenettely. Markkinavalvontaviranomaisten on ilmoitettava näistä toimenpiteistä
  välittömästi
  komissiolle ja muille jäsenvaltioille
  ja syötettävä tiedot 8 artiklan mukaisesti perustettuun tuotetietokannan vaatimusten noudattamista koskevaan rajapintaan
  .

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Edellä 5 kohdassa tarkoitettuun ilmoitukseen on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat yksityiskohtaiset tiedot, erityisesti tiedot, jotka ovat tarpeen vaatimustenvastaisen
  energiaan liittyvän
  tuotteen tunnistamista varten, kyseisen tuotteen alkuperä, tuotteeseen liittyvän väitetyn vaatimustenvastaisuuden ja riskin luonne, toteutettujen kansallisten toimenpiteiden luonne ja kesto sekä tavarantoimittajan esittämät perustelut. Markkinavalvontaviranomaisten on erityisesti ilmoitettava, johtuuko vaatimustenvastaisuus siitä, ettei
  energiaan liittyvä tuote
  täytä tässä asetuksessa säädettyjä yleisten etujen suojeluun liittyviä näkökohtia koskevia vaatimuksia, vai puutteista 9 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, jotka luovat
  vaatimustenmukaisuusolettajan
  . | 6.   Edellä 5 kohdassa tarkoitettuun ilmoitukseen on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat yksityiskohtaiset tiedot, erityisesti tiedot, jotka ovat tarpeen vaatimustenvastaisen tuotteen tunnistamista varten, kyseisen tuotteen alkuperä, tuotteeseen liittyvän väitetyn vaatimustenvastaisuuden ja riskin luonne, toteutettujen kansallisten toimenpiteiden luonne ja kesto sekä tavarantoimittajan esittämät perustelut. Markkinavalvontaviranomaisten on erityisesti ilmoitettava, johtuuko vaatimustenvastaisuus siitä, ettei
  tuotemalli
  täytä tässä asetuksessa säädettyjä yleisten etujen suojeluun liittyviä näkökohtia koskevia vaatimuksia, vai puutteista 9 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, jotka luovat
  vaatimustenmukaisuusolettaman
  .
  Tällöin komissio soveltaa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 11 artiklassa tarkoitettua menettelyä. |

Komission teksti

Tarkistus

6.   Edellä 5 kohdassa tarkoitettuun ilmoitukseen on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat yksityiskohtaiset tiedot, erityisesti tiedot, jotka ovat tarpeen vaatimustenvastaisen
  energiaan liittyvän
  tuotteen tunnistamista varten, kyseisen tuotteen alkuperä, tuotteeseen liittyvän väitetyn vaatimustenvastaisuuden ja riskin luonne, toteutettujen kansallisten toimenpiteiden luonne ja kesto sekä tavarantoimittajan esittämät perustelut. Markkinavalvontaviranomaisten on erityisesti ilmoitettava, johtuuko vaatimustenvastaisuus siitä, ettei
  energiaan liittyvä tuote
  täytä tässä asetuksessa säädettyjä yleisten etujen suojeluun liittyviä näkökohtia koskevia vaatimuksia, vai puutteista 9 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, jotka luovat
  vaatimustenmukaisuusolettajan
  .

6.   Edellä 5 kohdassa tarkoitettuun ilmoitukseen on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat yksityiskohtaiset tiedot, erityisesti tiedot, jotka ovat tarpeen vaatimustenvastaisen tuotteen tunnistamista varten, kyseisen tuotteen alkuperä, tuotteeseen liittyvän väitetyn vaatimustenvastaisuuden ja riskin luonne, toteutettujen kansallisten toimenpiteiden luonne ja kesto sekä tavarantoimittajan esittämät perustelut. Markkinavalvontaviranomaisten on erityisesti ilmoitettava, johtuuko vaatimustenvastaisuus siitä, ettei
  tuotemalli
  täytä tässä asetuksessa säädettyjä yleisten etujen suojeluun liittyviä näkökohtia koskevia vaatimuksia, vai puutteista 9 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, jotka luovat
  vaatimustenmukaisuusolettaman
  .
  Tällöin komissio soveltaa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 11 artiklassa tarkoitettua menettelyä.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Muiden jäsenvaltioiden kuin menettelyn aloittaneen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille kaikki toteutetut toimenpiteet ja kaikki hallussaan olevat lisätiedot, jotka liittyvät
  kyseisen energiaan liittyvän tuotteen
  vaatimustenvastaisuuteen, sekä vastalauseensa siinä tapauksessa, että ilmoitetusta kansallisesta toimenpiteestä on erimielisyyttä. | 7.   Muiden jäsenvaltioiden kuin menettelyn aloittaneen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille kaikki toteutetut toimenpiteet ja kaikki hallussaan olevat lisätiedot, jotka liittyvät
  asianomaisen tuotemallin
  vaatimustenvastaisuuteen, sekä vastalauseensa siinä tapauksessa, että ilmoitetusta kansallisesta toimenpiteestä on erimielisyyttä. |

Komission teksti

Tarkistus

7.   Muiden jäsenvaltioiden kuin menettelyn aloittaneen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille kaikki toteutetut toimenpiteet ja kaikki hallussaan olevat lisätiedot, jotka liittyvät
  kyseisen energiaan liittyvän tuotteen
  vaatimustenvastaisuuteen, sekä vastalauseensa siinä tapauksessa, että ilmoitetusta kansallisesta toimenpiteestä on erimielisyyttä.

7.   Muiden jäsenvaltioiden kuin menettelyn aloittaneen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille kaikki toteutetut toimenpiteet ja kaikki hallussaan olevat lisätiedot, jotka liittyvät
  asianomaisen tuotemallin
  vaatimustenvastaisuuteen, sekä vastalauseensa siinä tapauksessa, että ilmoitetusta kansallisesta toimenpiteestä on erimielisyyttä.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Jos mikään jäsenvaltio tai komissio ei ole
  60 päivän
  kuluessa 5 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta esittänyt vastalausetta jonkin jäsenvaltion toteuttamasta väliaikaisesta toimenpiteestä, toimenpiteen katsotaan olevan oikeutettu. | 8.   Jos mikään jäsenvaltio tai komissio ei ole
  neljän viikon
  kuluessa 5 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta esittänyt vastalausetta jonkin jäsenvaltion toteuttamasta väliaikaisesta toimenpiteestä, toimenpiteen katsotaan olevan oikeutettu. |

Komission teksti

Tarkistus

8.   Jos mikään jäsenvaltio tai komissio ei ole
  60 päivän
  kuluessa 5 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta esittänyt vastalausetta jonkin jäsenvaltion toteuttamasta väliaikaisesta toimenpiteestä, toimenpiteen katsotaan olevan oikeutettu.

8.   Jos mikään jäsenvaltio tai komissio ei ole
  neljän viikon
  kuluessa 5 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta esittänyt vastalausetta jonkin jäsenvaltion toteuttamasta väliaikaisesta toimenpiteestä, toimenpiteen katsotaan olevan oikeutettu.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  energiaan liittyvää tuotetta koskeviin asianmukaisiin
  rajoittaviin
  toimenpiteisiin, kuten
  kyseisen
  tuotteen poistamiseen
  niiden
  markkinoilta, ryhdytään viipymättä
  . | 9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  niiden omaan kansalliseen tilanteeseen nähden oikeasuhteisiin samanaikaisiin
  rajoittaviin
  toimiin ryhdytään viipymättä
  kyseisen
  tuotemallin osalta, ja
  niiden
  on ilmoitettava asiasta komissiolle
  . |

Komission teksti

Tarkistus

9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  energiaan liittyvää tuotetta koskeviin asianmukaisiin
  rajoittaviin
  toimenpiteisiin, kuten
  kyseisen
  tuotteen poistamiseen
  niiden
  markkinoilta, ryhdytään viipymättä
  .

9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  niiden omaan kansalliseen tilanteeseen nähden oikeasuhteisiin samanaikaisiin
  rajoittaviin
  toimiin ryhdytään viipymättä
  kyseisen
  tuotemallin osalta, ja
  niiden
  on ilmoitettava asiasta komissiolle
  .

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 10 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10.   Jos 4 ja 5 kohdassa säädetyn menettelyn päätyttyä esitetään vastalauseita jonkin jäsenvaltion toteuttamaa toimenpidettä vastaan tai jos komissio katsoo, että kansallinen toimenpide on unionin lainsäädännön vastainen, komissio ryhtyy viipymättä kuulemaan jäsenvaltioita ja tavarantoimittajaa sekä arvioi kansallisen toimenpiteen. Komissio tekee tämän arvioinnin tulosten perusteella päätöksen siitä, onko kansallinen toimenpide oikeutettu. | 10.   Jos 4 ja 5 kohdassa säädetyn menettelyn päätyttyä esitetään vastalauseita jonkin jäsenvaltion toteuttamaa toimenpidettä vastaan tai jos komissio katsoo, että
  tällainen
  kansallinen toimenpide on unionin lainsäädännön vastainen, komissio ryhtyy viipymättä kuulemaan jäsenvaltioita ja tavarantoimittajaa sekä arvioi kansallisen toimenpiteen. Komissio tekee tämän arvioinnin tulosten perusteella päätöksen siitä, onko kansallinen toimenpide oikeutettu
  , ja se voi ehdottaa vaihtoehtoista toimenpidettä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

10.   Jos 4 ja 5 kohdassa säädetyn menettelyn päätyttyä esitetään vastalauseita jonkin jäsenvaltion toteuttamaa toimenpidettä vastaan tai jos komissio katsoo, että kansallinen toimenpide on unionin lainsäädännön vastainen, komissio ryhtyy viipymättä kuulemaan jäsenvaltioita ja tavarantoimittajaa sekä arvioi kansallisen toimenpiteen. Komissio tekee tämän arvioinnin tulosten perusteella päätöksen siitä, onko kansallinen toimenpide oikeutettu.

10.   Jos 4 ja 5 kohdassa säädetyn menettelyn päätyttyä esitetään vastalauseita jonkin jäsenvaltion toteuttamaa toimenpidettä vastaan tai jos komissio katsoo, että
  tällainen
  kansallinen toimenpide on unionin lainsäädännön vastainen, komissio ryhtyy viipymättä kuulemaan jäsenvaltioita ja tavarantoimittajaa sekä arvioi kansallisen toimenpiteen. Komissio tekee tämän arvioinnin tulosten perusteella päätöksen siitä, onko kansallinen toimenpide oikeutettu
  , ja se voi ehdottaa vaihtoehtoista toimenpidettä
  .

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 11 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11.   Komissio osoittaa päätöksensä kaikille jäsenvaltioille ja
  antaa
  sen välittömästi
  tiedoksi niille ja
  tavarantoimittajalle. | 11.   Komissio osoittaa päätöksensä kaikille jäsenvaltioille ja
  ilmoittaa
  sen välittömästi
  asianomaiselle
  tavarantoimittajalle. |

Komission teksti

Tarkistus

11.   Komissio osoittaa päätöksensä kaikille jäsenvaltioille ja
  antaa
  sen välittömästi
  tiedoksi niille ja
  tavarantoimittajalle.

11.   Komissio osoittaa päätöksensä kaikille jäsenvaltioille ja
  ilmoittaa
  sen välittömästi
  asianomaiselle
  tavarantoimittajalle.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 12 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12.   Jos kansallinen toimenpide katsotaan oikeutetuksi, kaikkien jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaatimustenvastainen
  energiaan liittyvä tuote
  poistetaan niiden markkinoilta, ja niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle. Jos kansallista toimenpidettä ei katsota oikeutetuksi, asianomaisen jäsenvaltion on peruutettava toimenpide. | 12.   Jos kansallinen toimenpide katsotaan oikeutetuksi, kaikkien jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaatimustenvastainen
  tuotemalli
  poistetaan niiden
  kansallisilta
  markkinoilta, ja niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle. Jos kansallista toimenpidettä ei katsota oikeutetuksi, asianomaisen jäsenvaltion on peruutettava toimenpide. |

Komission teksti

Tarkistus

12.   Jos kansallinen toimenpide katsotaan oikeutetuksi, kaikkien jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaatimustenvastainen
  energiaan liittyvä tuote
  poistetaan niiden markkinoilta, ja niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle. Jos kansallista toimenpidettä ei katsota oikeutetuksi, asianomaisen jäsenvaltion on peruutettava toimenpide.

12.   Jos kansallinen toimenpide katsotaan oikeutetuksi, kaikkien jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaatimustenvastainen
  tuotemalli
  poistetaan niiden
  kansallisilta
  markkinoilta, ja niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle. Jos kansallista toimenpidettä ei katsota oikeutetuksi, asianomaisen jäsenvaltion on peruutettava toimenpide.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 13 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13.   Jos kansallinen toimenpide katsotaan oikeutetuksi ja
  energiaan liittyvän tuotteen
  vaatimustenvastaisuuden katsotaan johtuvan
  tämän
  6 kohdassa tarkoitetusta puutteesta yhdenmukaistetuissa standardeissa, komissio soveltaa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 11 artiklassa säädettyä menettelyä. | 13.   Jos kansallinen toimenpide katsotaan oikeutetuksi ja
  tuotemallin
  vaatimustenvastaisuuden katsotaan johtuvan 6 kohdassa tarkoitetusta puutteesta yhdenmukaistetuissa standardeissa, komissio soveltaa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 11 artiklassa säädettyä menettelyä. |

Komission teksti

Tarkistus

13.   Jos kansallinen toimenpide katsotaan oikeutetuksi ja
  energiaan liittyvän tuotteen
  vaatimustenvastaisuuden katsotaan johtuvan
  tämän
  6 kohdassa tarkoitetusta puutteesta yhdenmukaistetuissa standardeissa, komissio soveltaa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 11 artiklassa säädettyä menettelyä.

13.   Jos kansallinen toimenpide katsotaan oikeutetuksi ja
  tuotemallin
  vaatimustenvastaisuuden katsotaan johtuvan 6 kohdassa tarkoitetusta puutteesta yhdenmukaistetuissa standardeissa, komissio soveltaa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 11 artiklassa säädettyä menettelyä.

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 13 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 a.
     
  Jos näytetään toteen, että tuote ei noudata tässä asetuksessa ja siihen liittyvissä delegoiduissa säädöksissä vahvistettuja vaatimuksia, asiakkailla on oikeus palauttaa tuote jälleenmyyjälle maksutta ja saada tavarantoimittajalta alkuperäinen ostohinta kokonaisuudessaan takaisin. |
| | Yhteistyössä markkinavalvontaviranomaisten kanssa tavarantoimittajien on toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet tavoittaakseen viallisen tuotteen ostaneet asiakkaat asiassa sovellettavan kuluttajien oikeuksia koskevan lainsäädännön mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

13 a.
     
  Jos näytetään toteen, että tuote ei noudata tässä asetuksessa ja siihen liittyvissä delegoiduissa säädöksissä vahvistettuja vaatimuksia, asiakkailla on oikeus palauttaa tuote jälleenmyyjälle maksutta ja saada tavarantoimittajalta alkuperäinen ostohinta kokonaisuudessaan takaisin.

Yhteistyössä markkinavalvontaviranomaisten kanssa tavarantoimittajien on toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet tavoittaakseen viallisen tuotteen ostaneet asiakkaat asiassa sovellettavan kuluttajien oikeuksia koskevan lainsäädännön mukaisesti.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – otsikko ja 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Merkit
  ja
  uudelleenskaalaus | Menettely merkkien käyttöönottamiseksi
  ja
  skaalaamiseksi uudelleen |
| 1.   
  Komissio voi ottaa käyttöön merkkejä tai skaalata olemassa olevia merkkejä uudelleen 12 ja 13 artiklan nojalla annetuilla delegoiduilla säädöksillä
  . | 1.   
  Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 13 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi merkkien käyttöönotolla tai niiden uudelleenskaalauksella
  . |
| | Ennen 1 päivää tammikuuta 2017 direktiivin 2010/30/EU 10 artiklan mukaisesti hyväksytyillä delegoiduilla säädöksillä käyttöön otetut merkit katsotaan tätä asetusta sovellettaessa merkeiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Merkit
  ja
  uudelleenskaalaus

Menettely merkkien käyttöönottamiseksi
  ja
  skaalaamiseksi uudelleen

1.   
  Komissio voi ottaa käyttöön merkkejä tai skaalata olemassa olevia merkkejä uudelleen 12 ja 13 artiklan nojalla annetuilla delegoiduilla säädöksillä
  .

1.   
  Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 13 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi merkkien käyttöönotolla tai niiden uudelleenskaalauksella
  .

Ennen 1 päivää tammikuuta 2017 direktiivin 2010/30/EU 10 artiklan mukaisesti hyväksytyillä delegoiduilla säädöksillä käyttöön otetut merkit katsotaan tätä asetusta sovellettaessa merkeiksi.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Jos tietyssä tuoteryhmässä ei sallita enää energialuokkiin D, E, F tai G kuuluvien mallien saattamista markkinoille direktiivin 2009/125/EY nojalla toteutetun täytäntöönpanotoimenpiteen vuoksi, kyseinen luokka tai kyseiset luokat eivät saa enää näkyä merkissä
  . | 2.   
  Yhtenäisen A–G-asteikon varmistamiseksi komissio ottaa uudelleenskaalatut merkit käyttöön 1 kohdassa tarkoitetuille olemassa oleville tuoteryhmille viiden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta 4 kohdan vaatimuksia noudattaen. |
| | Komission delegoitujen asetuksen (EU) N:o 811/2013

   (1 a)

  ja 812/2013

   (1 b)

  soveltamisalaan kuuluvia tuoteryhmiä on tarkasteltava uudelleen kuuden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta niiden skaalaamiseksi uudelleen. |
| | Komission delegoitujen asetusten (EU) N:o 1059/2010

   (1 c)

  , 1060/2010

   (1 d)

  , 1061/2010

   (1 e)

  , 1062/2010

   (1 f)

  ja 874/2012

   (1 g)

  , soveltamisalaan kuuluvien tuoteryhmien osalta, joita koskevat taustaselvitykset on saatettu päätökseen, komissio ottaa käyttöön uudelleenskaalatut merkit viimeistään 21 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. |
| |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Jos tietyssä tuoteryhmässä ei sallita enää energialuokkiin D, E, F tai G kuuluvien mallien saattamista markkinoille direktiivin 2009/125/EY nojalla toteutetun täytäntöönpanotoimenpiteen vuoksi, kyseinen luokka tai kyseiset luokat eivät saa enää näkyä merkissä
  .

2.   
  Yhtenäisen A–G-asteikon varmistamiseksi komissio ottaa uudelleenskaalatut merkit käyttöön 1 kohdassa tarkoitetuille olemassa oleville tuoteryhmille viiden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta 4 kohdan vaatimuksia noudattaen.

Komission delegoitujen asetuksen (EU) N:o 811/2013

   (1 a)

  ja 812/2013

   (1 b)

  soveltamisalaan kuuluvia tuoteryhmiä on tarkasteltava uudelleen kuuden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta niiden skaalaamiseksi uudelleen.

Komission delegoitujen asetusten (EU) N:o 1059/2010

   (1 c)

  , 1060/2010

   (1 d)

  , 1061/2010

   (1 e)

  , 1062/2010

   (1 f)

  ja 874/2012

   (1 g)

  , soveltamisalaan kuuluvien tuoteryhmien osalta, joita koskevat taustaselvitykset on saatettu päätökseen, komissio ottaa käyttöön uudelleenskaalatut merkit viimeistään 21 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio varmistaa, että
  kun merkki otetaan käyttöön
  tai
  skaalataan uudelleen, vaatimukset vahvistetaan siten, ettei minkään tuotteiden odoteta sijoittuvan energialuokkaan A tai B ajankohtana
  ,
  jona merkki otetaan käyttöön, ja että arvioitu aika, jonka kuluessa valtaosan malleista odotetaan sijoittuvan näihin luokkiin, on vähintään kymmenen vuotta myöhemmin. | 3.   Komissio varmistaa, että
  uusien
  tai
  2 kohdassa tarkoitettujen merkkien myöhempi uudelleenskaalaus aloitetaan
  ,
  kun seuraavat ehdot täyttyvät osoittaen asiaan liittyvää teknistä kehitystä asianomaisessa tuoteryhmässä: |
| | (a) | 25 prosenttia unionin markkinoilla myydyistä tuotteista sijoittuu ylimpään energiatehokkuusluokkaan A; tai |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Komissio varmistaa, että
  kun merkki otetaan käyttöön
  tai
  skaalataan uudelleen, vaatimukset vahvistetaan siten, ettei minkään tuotteiden odoteta sijoittuvan energialuokkaan A tai B ajankohtana
  ,
  jona merkki otetaan käyttöön, ja että arvioitu aika, jonka kuluessa valtaosan malleista odotetaan sijoittuvan näihin luokkiin, on vähintään kymmenen vuotta myöhemmin.

3.   Komissio varmistaa, että
  uusien
  tai
  2 kohdassa tarkoitettujen merkkien myöhempi uudelleenskaalaus aloitetaan
  ,
  kun seuraavat ehdot täyttyvät osoittaen asiaan liittyvää teknistä kehitystä asianomaisessa tuoteryhmässä:

(a)

25 prosenttia unionin markkinoilla myydyistä tuotteista sijoittuu ylimpään energiatehokkuusluokkaan A; tai

| (b) | 50 prosenttia unionin markkinoilla myydyistä tuotteista sijoittuu kahteen ylimpään energiatehokkuusluokkaan A ja B. |
| --- | --- |

(b)

50 prosenttia unionin markkinoilla myydyistä tuotteista sijoittuu kahteen ylimpään energiatehokkuusluokkaan A ja B.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Sijoittamalla tuoteryhmän 11 artiklassa tarkoitettuun työsuunnitelmaan komissio varmistaa, että |
| | (a) | uudelleenskaalausta koskeva taustaselvitys saatetaan päätökseen viimeistään 18 kuukautta sen jälkeen, kun 3 kohdassa tarkoitetut ehdot täyttyvät; |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Sijoittamalla tuoteryhmän 11 artiklassa tarkoitettuun työsuunnitelmaan komissio varmistaa, että

(a)

uudelleenskaalausta koskeva taustaselvitys saatetaan päätökseen viimeistään 18 kuukautta sen jälkeen, kun 3 kohdassa tarkoitetut ehdot täyttyvät;

| (b) | uudelleenskaalaus saatetaan päätökseen vastaavan delegoidun säädöksen tarkastelun ja voimaantulon avulla 13 artiklan mukaisesti viimeistään kolmen vuoden kuluttua siitä, kun 3 kohdassa tarkoitetut ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(b)

uudelleenskaalaus saatetaan päätökseen vastaavan delegoidun säädöksen tarkastelun ja voimaantulon avulla 13 artiklan mukaisesti viimeistään kolmen vuoden kuluttua siitä, kun 3 kohdassa tarkoitetut ehdot täyttyvät.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Merkit on skaalattava uudelleen määräajoin
  . | 4.   
  Komissio esittää uusia ja uudelleenskaalattuja merkkejä koskevat vaatimukset pyrkien niiden voimassaoloon vähintään 10 vuoden ajan
  . |
| | Komissio varmistaa siksi, että kun merkki otetaan käyttöön tai skaalataan uudelleen, minkään tuotteiden ei odoteta sijoittuvan energialuokkaan A ajankohtana, jona merkki otetaan käyttöön. |
| | Tuoteryhmissä, joissa 3 a kohdan a alakohdassa tarkoitettu taustaselvitys osoittaa nopeaa teknistä kehitystä, minkään tuotteiden ei odoteta sijoittuvan energialuokkaan A tai B ajankohtana, jona merkki otetaan käyttöön. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   
  Merkit on skaalattava uudelleen määräajoin
  .

4.   
  Komissio esittää uusia ja uudelleenskaalattuja merkkejä koskevat vaatimukset pyrkien niiden voimassaoloon vähintään 10 vuoden ajan
  .

Komissio varmistaa siksi, että kun merkki otetaan käyttöön tai skaalataan uudelleen, minkään tuotteiden ei odoteta sijoittuvan energialuokkaan A ajankohtana, jona merkki otetaan käyttöön.

Tuoteryhmissä, joissa 3 a kohdan a alakohdassa tarkoitettu taustaselvitys osoittaa nopeaa teknistä kehitystä, minkään tuotteiden ei odoteta sijoittuvan energialuokkaan A tai B ajankohtana, jona merkki otetaan käyttöön.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   
  Kun merkki skaalataan uudelleen: | 5.   
  Jos tietyssä tuoteryhmässä ei sallita enää energialuokkiin F ja G kuuluvien mallien saattamista markkinoille direktiivin 2009/125/EY nojalla hyväksytyn ekologista suunnittelua koskevan täytäntöönpanotoimenpiteen vuoksi, kyseinen luokka tai kyseiset luokat on ilmoitettava merkissä harmaina vastaavan delegoidun säädöksen mukaisesti. Merkin normaali tummanvihreästä punaiseen ulottuva väriasteikko on säilytettävä jäljelle jäävissä paremmissa luokissa. Muutoksia sovelletaan markkinoille saatettaviin uusiin tuoteyksikköihin. |
| (a) | tavarantoimittajien on annettava jälleenmyyjille olemassa olevat ja uudelleenskaalatut merkit kuuden kuukauden ajaksi ennen b alakohdassa määriteltyä päivämäärää; |

Komission teksti

Tarkistus

5.   
  Kun merkki skaalataan uudelleen:

5.   
  Jos tietyssä tuoteryhmässä ei sallita enää energialuokkiin F ja G kuuluvien mallien saattamista markkinoille direktiivin 2009/125/EY nojalla hyväksytyn ekologista suunnittelua koskevan täytäntöönpanotoimenpiteen vuoksi, kyseinen luokka tai kyseiset luokat on ilmoitettava merkissä harmaina vastaavan delegoidun säädöksen mukaisesti. Merkin normaali tummanvihreästä punaiseen ulottuva väriasteikko on säilytettävä jäljelle jäävissä paremmissa luokissa. Muutoksia sovelletaan markkinoille saatettaviin uusiin tuoteyksikköihin.

(a)

tavarantoimittajien on annettava jälleenmyyjille olemassa olevat ja uudelleenskaalatut merkit kuuden kuukauden ajaksi ennen b alakohdassa määriteltyä päivämäärää;

| (b) | jälleenmyyjien on korvattava esillä olevien, myös internetissä esillä olevien, tuotteiden olemassa olevat merkit uudelleenskaalatuilla merkeillä yhden viikon kuluessa tätä varten asiaankuuluvassa delegoidussa säädöksessä määrätyn päivämäärän jälkeen. Jälleenmyyjät eivät saa pitää uudelleenskaalattuja merkkejä esillä ennen kyseistä päivämäärää. |
| --- | --- |

(b)

jälleenmyyjien on korvattava esillä olevien, myös internetissä esillä olevien, tuotteiden olemassa olevat merkit uudelleenskaalatuilla merkeillä yhden viikon kuluessa tätä varten asiaankuuluvassa delegoidussa säädöksessä määrätyn päivämäärän jälkeen. Jälleenmyyjät eivät saa pitää uudelleenskaalattuja merkkejä esillä ennen kyseistä päivämäärää.

Jälleenmyyjille on annettava lupa myydä energiaan liittyviä tuotteita ilman merkkiä tai uudelleenskaalattua merkkiä vain, jos (uudelleenskaalattua) merkkiä ei ole koskaan laadittu tiettyä tuotetta varten eikä tämän tuotteen tavarantoimittaja toimi enää markkinoilla.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.
     
  Ennen tämän asetuksen soveltamispäivää direktiivin 2010/30/EU 10 artiklan mukaisesti käyttöön otetut merkit katsotaan tätä asetusta sovellettaessa merkeiksi. Komissio tarkastelee näitä merkkejä uudelleen viiden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta niiden uudelleenskaalausta silmällä pitäen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

6.
     
  Ennen tämän asetuksen soveltamispäivää direktiivin 2010/30/EU 10 artiklan mukaisesti käyttöön otetut merkit katsotaan tätä asetusta sovellettaessa merkeiksi. Komissio tarkastelee näitä merkkejä uudelleen viiden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta niiden uudelleenskaalausta silmällä pitäen.

Poistetaan.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

8 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tuotetietokanta | Tuotetietokanta |
| Komissio perustaa
  liitteessä I tarkoitetut tiedot sisältävän
  tuotetietokannan ja pitää sitä yllä.
  Liitteessä I olevassa 1 kohdassa luetellut tiedot on julkistettava
  . | 1.
     Komissio perustaa tuotetietokannan
  , jossa on kaksi eri rajapintaa, julkinen rajapinta ja vaatimusten noudattamista koskeva rajapinta,
  ja pitää sitä yllä. |
| | Julkinen rajapinta sisältää liitteessä I olevassa 1 kohdassa määritetyt tiedot liitteessä I olevan 3 kohdan toiminnallisten vaatimusten mukaisesti. |
| | Vaatimusten noudattamista koskeva rajapinta sisältää liitteessä I olevassa 2 kohdassa määritetyt tiedot liitteessä I olevan 4 kohdan toiminnallisten vaatimusten mukaisesti. |
| | 2.
     
  Kun tietoja viedään tuotetietokantaan, tavarantoimittajilla säilyy pääsy siihen sekä oikeus muokata tietoja. Kaikkiin muutoksiin on merkittävä päivämäärä, ja niiden on oltava selvästi markkinavalvontaviranomaisten nähtävissä. |
| | Vaatimusten noudattamista koskevan rajapinnan tietoja voidaan käyttää vain tämän asetuksen ja sen mukaisesti hyväksyttyjen delegoitujen säädösten täytäntöönpanon valvontaan liittyviin tarkoituksiin, ja niiden muunlainen käyttö on kielletty. |
| | Tavarantoimittajien on pidettävä palvelimillaan teknisiä asiakirjoja 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, testiraportteja tai vastaavia vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevia dokumentteja liitteessä I olevan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti tavarantoimittajien itse tekemistä testeistä niin, että tiedot ovat vain markkinavalvontaviranomaisten ja komission saatavissa. |
| | Tietokantaa perustettaessa on noudatettava kriteerejä, joilla mahdollistetaan tavarantoimittajien ja muiden tietokannan käyttäjien hallinnollisen taakan minimointi, käyttäjäystävällisyys ja kustannustehokkuus. |
| | Tuotetietokanta ei korvaa tai muuta markkinavalvontaviranomaisten vastuuta. |
| | 3.
     
  Komissio kiinnittää markkinavalvontaviranomaisten ja tavarantoimittajien tuella erityistä huomiota siirtymäprosessiin ennen julkisen ja vaatimusten noudattamista koskevan rajapinnan täyttä toteutusta. |
| | 4.
     
  Komissiolle siirretään valta hyväksyä delegoituja säädöksiä 13 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämisestä tuotetietokannan perustamista koskevien toiminnallisten yksityiskohtien vahvistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Tuotetietokanta

Tuotetietokanta

Komissio perustaa
  liitteessä I tarkoitetut tiedot sisältävän
  tuotetietokannan ja pitää sitä yllä.
  Liitteessä I olevassa 1 kohdassa luetellut tiedot on julkistettava
  .

1.
     Komissio perustaa tuotetietokannan
  , jossa on kaksi eri rajapintaa, julkinen rajapinta ja vaatimusten noudattamista koskeva rajapinta,
  ja pitää sitä yllä.

Julkinen rajapinta sisältää liitteessä I olevassa 1 kohdassa määritetyt tiedot liitteessä I olevan 3 kohdan toiminnallisten vaatimusten mukaisesti.

Vaatimusten noudattamista koskeva rajapinta sisältää liitteessä I olevassa 2 kohdassa määritetyt tiedot liitteessä I olevan 4 kohdan toiminnallisten vaatimusten mukaisesti.

2.
     
  Kun tietoja viedään tuotetietokantaan, tavarantoimittajilla säilyy pääsy siihen sekä oikeus muokata tietoja. Kaikkiin muutoksiin on merkittävä päivämäärä, ja niiden on oltava selvästi markkinavalvontaviranomaisten nähtävissä.

Vaatimusten noudattamista koskevan rajapinnan tietoja voidaan käyttää vain tämän asetuksen ja sen mukaisesti hyväksyttyjen delegoitujen säädösten täytäntöönpanon valvontaan liittyviin tarkoituksiin, ja niiden muunlainen käyttö on kielletty.

Tavarantoimittajien on pidettävä palvelimillaan teknisiä asiakirjoja 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, testiraportteja tai vastaavia vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevia dokumentteja liitteessä I olevan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti tavarantoimittajien itse tekemistä testeistä niin, että tiedot ovat vain markkinavalvontaviranomaisten ja komission saatavissa.

Tietokantaa perustettaessa on noudatettava kriteerejä, joilla mahdollistetaan tavarantoimittajien ja muiden tietokannan käyttäjien hallinnollisen taakan minimointi, käyttäjäystävällisyys ja kustannustehokkuus.

Tuotetietokanta ei korvaa tai muuta markkinavalvontaviranomaisten vastuuta.

3.
     
  Komissio kiinnittää markkinavalvontaviranomaisten ja tavarantoimittajien tuella erityistä huomiota siirtymäprosessiin ennen julkisen ja vaatimusten noudattamista koskevan rajapinnan täyttä toteutusta.

4.
     
  Komissiolle siirretään valta hyväksyä delegoituja säädöksiä 13 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämisestä tuotetietokannan perustamista koskevien toiminnallisten yksityiskohtien vahvistamiseksi.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kun tällaisia yhdenmukaistettuja standardeja sovelletaan tuotteen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin aikana,
  tuotteen
  katsotaan olevan delegoidun säädöksen asiaankuuluvien mittaus- ja laskentavaatimusten mukainen. | 2.
     Kun tällaisia yhdenmukaistettuja standardeja sovelletaan tuotteen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin aikana,
  tuotemallin
  katsotaan olevan delegoidun säädöksen asiaankuuluvien mittaus- ja laskentavaatimusten mukainen. |
| | 2 a.
     
  Yhdenmukaistetuilla standardeilla pyritään jäljittelemään mahdollisimman pitkälle todellista käyttöä ja noudattamaan standarditestimenetelmää tämän estämättä vertailukelpoisuutta tuoteryhmän sisällä. |
| | 2 b.
     
  Yhdenmukaistettujen standardien mittaus- ja laskentatapojen on oltava luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia, ja niiden on vastattava 3 artiklan 1 a kohdan vaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

Kun tällaisia yhdenmukaistettuja standardeja sovelletaan tuotteen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin aikana,
  tuotteen
  katsotaan olevan delegoidun säädöksen asiaankuuluvien mittaus- ja laskentavaatimusten mukainen.

2.
     Kun tällaisia yhdenmukaistettuja standardeja sovelletaan tuotteen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin aikana,
  tuotemallin
  katsotaan olevan delegoidun säädöksen asiaankuuluvien mittaus- ja laskentavaatimusten mukainen.

2 a.
     
  Yhdenmukaistetuilla standardeilla pyritään jäljittelemään mahdollisimman pitkälle todellista käyttöä ja noudattamaan standarditestimenetelmää tämän estämättä vertailukelpoisuutta tuoteryhmän sisällä.

2 b.
     
  Yhdenmukaistettujen standardien mittaus- ja laskentatapojen on oltava luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia, ja niiden on vastattava 3 artiklan 1 a kohdan vaatimuksia.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään
  komissio varmistaa kunkin delegoidun säädöksen osalta
  jäsenvaltioiden edustajien ja kyseisestä tuoteryhmästä kiinnostuneiden osapuolten, kuten toimialan, pk-yritykset ja käsiteollisuus mukaan luettuina, ammattiliittojen, kauppiaiden, vähittäiskauppiaiden, maahantuojien, ympäristönsuojeluryhmien ja kuluttajajärjestöjen tasapuolisen osallistumisen.
  Tätä varten
  komissio perustaa kuulemisfoorumin, jolla
  nämä
  osapuolet tapaavat
  toisensa. Tämä
  kuulemisfoorumi voidaan yhdistää direktiivin 2009/125/EY 18 artiklassa tarkoitetun kuulemisfoorumin kanssa. | 1.
     Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään
  merkkien ottamiseksi käyttöön ja uudelleenskaalaamiseksi 7 artiklan mukaisesti sekä 8 artiklassa tarkoitetun tietokannan perustamiseksi komissio varmistaa
  jäsenvaltioiden edustajien
  , markkinavalvontaviranomaiset mukaan luettuina,
  ja kyseisestä tuoteryhmästä kiinnostuneiden osapuolten, kuten toimialan, pk-yritykset ja käsiteollisuus mukaan luettuina, ammattiliittojen, kauppiaiden, vähittäiskauppiaiden, maahantuojien, ympäristönsuojeluryhmien ja kuluttajajärjestöjen tasapuolisen osallistumisen
  sekä Euroopan parlamentin osallistumisen
  . |
| | 2.
     Komissio perustaa kuulemisfoorumin, jolla
  1 kohdassa luetellut
  osapuolet tapaavat
  tätä tarkoitusta varten.
  Kuulemisfoorumi voidaan yhdistää direktiivin 2009/125/EY 18 artiklassa tarkoitetun kuulemisfoorumin kanssa
  osittain tai kokonaan. Kuulemisfoorumin kokouspöytäkirjat julkistetaan 8 artiklan mukaisesti perustetun tuotetietokannan julkisessa rajapinnassa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään
  komissio varmistaa kunkin delegoidun säädöksen osalta
  jäsenvaltioiden edustajien ja kyseisestä tuoteryhmästä kiinnostuneiden osapuolten, kuten toimialan, pk-yritykset ja käsiteollisuus mukaan luettuina, ammattiliittojen, kauppiaiden, vähittäiskauppiaiden, maahantuojien, ympäristönsuojeluryhmien ja kuluttajajärjestöjen tasapuolisen osallistumisen.
  Tätä varten
  komissio perustaa kuulemisfoorumin, jolla
  nämä
  osapuolet tapaavat
  toisensa. Tämä
  kuulemisfoorumi voidaan yhdistää direktiivin 2009/125/EY 18 artiklassa tarkoitetun kuulemisfoorumin kanssa.

1.
     Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään
  merkkien ottamiseksi käyttöön ja uudelleenskaalaamiseksi 7 artiklan mukaisesti sekä 8 artiklassa tarkoitetun tietokannan perustamiseksi komissio varmistaa
  jäsenvaltioiden edustajien
  , markkinavalvontaviranomaiset mukaan luettuina,
  ja kyseisestä tuoteryhmästä kiinnostuneiden osapuolten, kuten toimialan, pk-yritykset ja käsiteollisuus mukaan luettuina, ammattiliittojen, kauppiaiden, vähittäiskauppiaiden, maahantuojien, ympäristönsuojeluryhmien ja kuluttajajärjestöjen tasapuolisen osallistumisen
  sekä Euroopan parlamentin osallistumisen
  .

2.
     Komissio perustaa kuulemisfoorumin, jolla
  1 kohdassa luetellut
  osapuolet tapaavat
  tätä tarkoitusta varten.
  Kuulemisfoorumi voidaan yhdistää direktiivin 2009/125/EY 18 artiklassa tarkoitetun kuulemisfoorumin kanssa
  osittain tai kokonaan. Kuulemisfoorumin kokouspöytäkirjat julkistetaan 8 artiklan mukaisesti perustetun tuotetietokannan julkisessa rajapinnassa
  .

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio testaa tarvittaessa ennen delegoitujen säädösten antamista tiettyjen tuoteryhmien merkkien ulkoasun ja sisällön
  kuluttajien kanssa
  varmistaakseen näiden ymmärtävän kyseiset merkit. | 3.
     Komissio testaa tarvittaessa ennen
  tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyjen
  delegoitujen säädösten antamista tiettyjen tuoteryhmien merkkien ulkoasun ja sisällön
  unionin kuluttajia edustavissa ryhmissä
  varmistaakseen näiden ymmärtävän kyseiset merkit. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio testaa tarvittaessa ennen delegoitujen säädösten antamista tiettyjen tuoteryhmien merkkien ulkoasun ja sisällön
  kuluttajien kanssa
  varmistaakseen näiden ymmärtävän kyseiset merkit.

3.
     Komissio testaa tarvittaessa ennen
  tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyjen
  delegoitujen säädösten antamista tiettyjen tuoteryhmien merkkien ulkoasun ja sisällön
  unionin kuluttajia edustavissa ryhmissä
  varmistaakseen näiden ymmärtävän kyseiset merkit.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kuultuaan 10 artiklassa tarkoitettua kuulemisfoorumia komissio
  laatii työsuunnitelman, joka julkistetaan. Työsuunnitelmassa esitetään ohjeellinen luettelo tuoteryhmistä, joita pidetään ensisijaisina
  delegoituja säädöksiä
  annettaessa. Lisäksi työsuunnitelmassa esitetään tuotteiden tai tuoteryhmien merkkien tarkistamista ja uudelleenskaalausta koskevat suunnitelmat. Komissio voi muuttaa työsuunnitelmaa määräajoin kuultuaan ensin kuulemisfoorumia. Työsuunnitelma voidaan yhdistää direktiivin 2009/125/EY 16 artiklassa edellytetyn työsuunnitelman kanssa
  . | 1.
     Kuultuaan 10 artiklassa tarkoitettua kuulemisfoorumia komissio
  antaa tätä asetusta täydentäviä
  delegoituja säädöksiä
  13 artiklan mukaisesti niin, että laaditaan pitkän aikavälin työsuunnitelman, joka asetetaan julkisesti saataville myös 8 artiklan nojalla perustetun tuotetietokannan julkisessa rajapinnassa
  . |
| | 2.
     
  Komissio järjestää työsuunnitelman osiin, jotka sisältävät prioriteetteja energiatehokkuusmerkkien käyttöönotolle uusissa tuoteryhmissä ja tuoteryhmien merkkien uudelleenskaalaamiselle. |
| | Komissio varmistaa suunnitelman tarvittavat resurssit ja johdonmukaisuuden. |
| | Tämä työsuunnitelma voidaan yhdistää direktiivin 2009/125/EY 16 artiklassa edellytetyn ekologista suunnittelua koskevan työsuunnitelman kanssa. |
| | Komissio päivittää työsuunnitelmaa säännöllisesti kuultuaan kuulemisfoorumia. Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetaan vuosittain tietoa sen etenemisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

Kuultuaan 10 artiklassa tarkoitettua kuulemisfoorumia komissio
  laatii työsuunnitelman, joka julkistetaan. Työsuunnitelmassa esitetään ohjeellinen luettelo tuoteryhmistä, joita pidetään ensisijaisina
  delegoituja säädöksiä
  annettaessa. Lisäksi työsuunnitelmassa esitetään tuotteiden tai tuoteryhmien merkkien tarkistamista ja uudelleenskaalausta koskevat suunnitelmat. Komissio voi muuttaa työsuunnitelmaa määräajoin kuultuaan ensin kuulemisfoorumia. Työsuunnitelma voidaan yhdistää direktiivin 2009/125/EY 16 artiklassa edellytetyn työsuunnitelman kanssa
  .

1.
     Kuultuaan 10 artiklassa tarkoitettua kuulemisfoorumia komissio
  antaa tätä asetusta täydentäviä
  delegoituja säädöksiä
  13 artiklan mukaisesti niin, että laaditaan pitkän aikavälin työsuunnitelman, joka asetetaan julkisesti saataville myös 8 artiklan nojalla perustetun tuotetietokannan julkisessa rajapinnassa
  .

2.
     
  Komissio järjestää työsuunnitelman osiin, jotka sisältävät prioriteetteja energiatehokkuusmerkkien käyttöönotolle uusissa tuoteryhmissä ja tuoteryhmien merkkien uudelleenskaalaamiselle.

Komissio varmistaa suunnitelman tarvittavat resurssit ja johdonmukaisuuden.

Tämä työsuunnitelma voidaan yhdistää direktiivin 2009/125/EY 16 artiklassa edellytetyn ekologista suunnittelua koskevan työsuunnitelman kanssa.

Komissio päivittää työsuunnitelmaa säännöllisesti kuultuaan kuulemisfoorumia. Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetaan vuosittain tietoa sen etenemisestä.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä energiaan liittyvien tuotteiden tiettyjen tuoteryhmien, jäljempänä ”tietyt tuoteryhmät”, merkkejä
  koskevista yksityiskohtaisista vaatimuksista 13 artiklan mukaisesti
  . | 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä
  13 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi
  energiaan liittyvien tuotteiden tiettyjen tuoteryhmien, jäljempänä ”tietyt tuoteryhmät”, merkkejä
  koskevilla yksityiskohtaisilla vaatimuksilla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä energiaan liittyvien tuotteiden tiettyjen tuoteryhmien, jäljempänä ”tietyt tuoteryhmät”, merkkejä
  koskevista yksityiskohtaisista vaatimuksista 13 artiklan mukaisesti
  .

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä
  13 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi
  energiaan liittyvien tuotteiden tiettyjen tuoteryhmien, jäljempänä ”tietyt tuoteryhmät”, merkkejä
  koskevilla yksityiskohtaisilla vaatimuksilla
  .

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Delegoiduissa säädöksissä vahvistetaan tuoteryhmät, jotka täyttävät seuraavat perusteet: | 2.   Delegoiduissa säädöksissä vahvistetaan tuoteryhmät, jotka täyttävät seuraavat perusteet: |
| (a) | tuoreimpien saatavilla olevien tietojen ja unionin markkinoille saatettujen määrien
  perusteella
  tuoteryhmään liittyy
  merkittäviä mahdollisuuksia säästää energiaa ja tapauksen mukaan muita voimavaroja; |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Delegoiduissa säädöksissä vahvistetaan tuoteryhmät, jotka täyttävät seuraavat perusteet:

2.   Delegoiduissa säädöksissä vahvistetaan tuoteryhmät, jotka täyttävät seuraavat perusteet:

(a)

tuoreimpien saatavilla olevien tietojen ja unionin markkinoille saatettujen määrien
  perusteella
  tuoteryhmään liittyy
  merkittäviä mahdollisuuksia säästää energiaa ja tapauksen mukaan muita voimavaroja;

| (a) | unionin todellisen markkinapenetraation
  perusteella
  on olemassa
  merkittäviä mahdollisuuksia säästää energiaa ja tapauksen mukaan muita voimavaroja; |
| --- | --- |

(a)

unionin todellisen markkinapenetraation
  perusteella
  on olemassa
  merkittäviä mahdollisuuksia säästää energiaa ja tapauksen mukaan muita voimavaroja;

| (b) | tuoteryhmät
  , joissa on samankaltaiset toiminnot,
  eroavat
  merkittävästi
  toisistaan suoritustasoiltaan
  ; |
| --- | --- |

(b)

tuoteryhmät
  , joissa on samankaltaiset toiminnot,
  eroavat
  merkittävästi
  toisistaan suoritustasoiltaan
  ;

| (b) | tuoteryhmässä malleilla
  , joissa on samankaltaiset toiminnot,
  on
  merkittävästi
  erilainen energiatehokkuus
  ; |
| --- | --- |

(b)

tuoteryhmässä malleilla
  , joissa on samankaltaiset toiminnot,
  on
  merkittävästi
  erilainen energiatehokkuus
  ;

| (c) | tuoteryhmän
  kohtuuhintaisuuteen ja
  elinkaarikustannuksiin
  ei kohdistu merkittäviä kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(c)

tuoteryhmän
  kohtuuhintaisuuteen ja
  elinkaarikustannuksiin
  ei kohdistu merkittäviä kielteisiä vaikutuksia.

| (c) | tuotteen
  kohtuuhintaisuuteen
  , elinkaarikustannuksiin
  ja
  toimintoihin
  ei kohdistu merkittäviä kielteisiä vaikutuksia
  kuluttajan näkökulmasta. |
| --- | --- |

(c)

tuotteen
  kohtuuhintaisuuteen
  , elinkaarikustannuksiin
  ja
  toimintoihin
  ei kohdistu merkittäviä kielteisiä vaikutuksia
  kuluttajan näkökulmasta.

Tarkistukset 73 ja 98

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Tiettyjä tuoteryhmiä
  koskevissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetaan erityisesti seuraavat seikat: | 3.   
  Tiettyä tuoteryhmää
  koskevissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetaan erityisesti seuraavat seikat: |
| (a) | niiden tiettyjen tuoteryhmien määritelmä, jotka kuuluvat 2 artiklan 11 kohdassa säädetyn ”energiaan liittyvän tuotteen” määritelmän piiriin ja joiden on määrä kuulua soveltamisalaan
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

3.   
  Tiettyjä tuoteryhmiä
  koskevissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetaan erityisesti seuraavat seikat:

3.   
  Tiettyä tuoteryhmää
  koskevissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetaan erityisesti seuraavat seikat:

(a)

niiden tiettyjen tuoteryhmien määritelmä, jotka kuuluvat 2 artiklan 11 kohdassa säädetyn ”energiaan liittyvän tuotteen” määritelmän piiriin ja joiden on määrä kuulua soveltamisalaan
  ;

| (a) | soveltamisalaan kuuluvien energiaan liittyvien tuotteiden määritelmä
  ; |
| --- | --- |

(a)

soveltamisalaan kuuluvien energiaan liittyvien tuotteiden määritelmä
  ;

| (b) | sellaisen merkin ulkoasu ja sisältö,
  mukaan luettuna A:sta G:hen ulottuva energiankulutusta osoittava asteikko
  ,
  joka on ulkoasultaan mahdollisimman yhdenmukainen kaikissa tuoteryhmissä ja on joka tapauksessa selkeä ja helposti luettava; |
| --- | --- |

(b)

sellaisen merkin ulkoasu ja sisältö,
  mukaan luettuna A:sta G:hen ulottuva energiankulutusta osoittava asteikko
  ,
  joka on ulkoasultaan mahdollisimman yhdenmukainen kaikissa tuoteryhmissä ja on joka tapauksessa selkeä ja helposti luettava;

| (b) | sellaisen merkin ulkoasu
  , mitat
  ja sisältö,
  joka on kaikissa tapauksissa selkeä ja helposti luettava
  ,
  näkörajoitteisten asiakkaiden tarpeet huomioon ottaen, ja joka sisältää erottuvassa paikassa seuraavat, vastaavan delegoidun säädöksen mukaisesti määritetyt tiedot: |
| --- | --- |

(b)

sellaisen merkin ulkoasu
  , mitat
  ja sisältö,
  joka on kaikissa tapauksissa selkeä ja helposti luettava
  ,
  näkörajoitteisten asiakkaiden tarpeet huomioon ottaen, ja joka sisältää erottuvassa paikassa seuraavat, vastaavan delegoidun säädöksen mukaisesti määritetyt tiedot:

| | (i) | A–G-asteikkoa, joka osoittaa vastaavan tuotemallin energiatehokkuusluokan ja joka on ulkoasultaan mahdollisimman yhdenmukainen kaikissa tuoteryhmissä; |
| --- | --- | --- |

(i)

A–G-asteikkoa, joka osoittaa vastaavan tuotemallin energiatehokkuusluokan ja joka on ulkoasultaan mahdollisimman yhdenmukainen kaikissa tuoteryhmissä;

| | (ii) | absoluuttinen energiankulutus kilowattitunteina vuoden tai relevantin ajanjakson aikana; |
| --- | --- | --- |

(ii)

absoluuttinen energiankulutus kilowattitunteina vuoden tai relevantin ajanjakson aikana;

| (c) | tarvittaessa muiden voimavarojen käyttö ja lisätiedot energiaan liittyvistä tuotteista, jolloin merkissä on tähdennettävä tuotteen energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

(c)

tarvittaessa muiden voimavarojen käyttö ja lisätiedot energiaan liittyvistä tuotteista, jolloin merkissä on tähdennettävä tuotteen energiatehokkuutta;

| (c) | tarvittaessa muiden voimavarojen käyttö ja lisätiedot energiaan liittyvistä tuotteista, jolloin merkissä on tähdennettävä tuotteen energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

(c)

tarvittaessa muiden voimavarojen käyttö ja lisätiedot energiaan liittyvistä tuotteista, jolloin merkissä on tähdennettävä tuotteen energiatehokkuutta;

| (c a) | soveltuvin osin pakkausmerkintöihin sisällytettävä viittaus, jonka ansiosta kuluttajat voivat tunnistaa tuotteet, joihin liittyy liitettävyystoimintoja (eli ”älylaitteet”); |
| --- | --- |

(c a)

soveltuvin osin pakkausmerkintöihin sisällytettävä viittaus, jonka ansiosta kuluttajat voivat tunnistaa tuotteet, joihin liittyy liitettävyystoimintoja (eli ”älylaitteet”);

| (d) | paikat, joissa merkin on oltava esillä, kuten tuotteessa kiinnitettynä, pakkauksessa painettuna, sähköisessä muodossa tai verkossa; |
| --- | --- |

(d)

paikat, joissa merkin on oltava esillä, kuten tuotteessa kiinnitettynä, pakkauksessa painettuna, sähköisessä muodossa tai verkossa;

| (d) | paikat, joissa merkin on oltava esillä, kuten tuotteessa kiinnitettynä
  aiheuttamatta sille vahinkoa
  , pakkauksessa painettuna, sähköisessä muodossa tai verkossa; |
| --- | --- |

(d)

paikat, joissa merkin on oltava esillä, kuten tuotteessa kiinnitettynä
  aiheuttamatta sille vahinkoa
  , pakkauksessa painettuna, sähköisessä muodossa tai verkossa;

| (e) | tarvittaessa tuotteiden merkitseminen sähköisesti; |
| --- | --- |

(e)

tarvittaessa tuotteiden merkitseminen sähköisesti;

| (e) | tarvittaessa tuotteiden merkitseminen sähköisesti; |
| --- | --- |

(e)

tarvittaessa tuotteiden merkitseminen sähköisesti;

| (f) | tapa, jolla merkki ja tekniset tiedot on esitettävä etämyynnissä; |
| --- | --- |

(f)

tapa, jolla merkki ja tekniset tiedot on esitettävä etämyynnissä;

| (f) | tapa, jolla merkki ja tekniset tiedot on esitettävä etämyynnissä; |
| --- | --- |

(f)

tapa, jolla merkki ja tekniset tiedot on esitettävä etämyynnissä;

| (g) | teknisten asiakirjojen
  ja
  tuotetiedotteen
  sisältö sekä tarvittaessa niiden esitysmuoto ja muut yksityiskohdat; |
| --- | --- |

(g)

teknisten asiakirjojen
  ja
  tuotetiedotteen
  sisältö sekä tarvittaessa niiden esitysmuoto ja muut yksityiskohdat;

| (g) | tuotetiedotteen
  ja
  teknisten asiakirjojen vaadittu
  sisältö sekä tarvittaessa niiden esitysmuoto ja muut yksityiskohdat; |
| --- | --- |

(g)

tuotetiedotteen
  ja
  teknisten asiakirjojen vaadittu
  sisältö sekä tarvittaessa niiden esitysmuoto ja muut yksityiskohdat;

| (h) | tieto siitä, että vaatimustenmukaisuutta tarkastettaessa sovelletaan ainoastaan niitä tarkastuksissa sallittuja poikkeamia, jotka vahvistetaan yhdessä tai useammassa delegoidussa säädöksessä; |
| --- | --- |

(h)

tieto siitä, että vaatimustenmukaisuutta tarkastettaessa sovelletaan ainoastaan niitä tarkastuksissa sallittuja poikkeamia, jotka vahvistetaan yhdessä tai useammassa delegoidussa säädöksessä;

| (h) | tieto siitä, että vaatimustenmukaisuutta tarkastettaessa sovelletaan ainoastaan niitä tarkastuksissa sallittuja poikkeamia, jotka vahvistetaan yhdessä tai useammassa delegoidussa säädöksessä; |
| --- | --- |

(h)

tieto siitä, että vaatimustenmukaisuutta tarkastettaessa sovelletaan ainoastaan niitä tarkastuksissa sallittuja poikkeamia, jotka vahvistetaan yhdessä tai useammassa delegoidussa säädöksessä;

| (i) | tuotetietokantaa koskevat tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien velvollisuudet; |
| --- | --- |

(i)

tuotetietokantaa koskevat tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien velvollisuudet;

| (i) | tuotetietokantaa koskevat tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien velvollisuudet; |
| --- | --- |

(i)

tuotetietokantaa koskevat tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien velvollisuudet;

| (j) | erityinen
  maininta energialuokasta, joka on ilmoitettava mainoksissa ja teknisessä myynninedistämismateriaalissa, mukaan luettuina vaatimukset siitä, että energialuokan on oltava selvästi luettavassa ja nähtävässä muodossa; |
| --- | --- |

(j)

erityinen
  maininta energialuokasta, joka on ilmoitettava mainoksissa ja teknisessä myynninedistämismateriaalissa, mukaan luettuina vaatimukset siitä, että energialuokan on oltava selvästi luettavassa ja nähtävässä muodossa;

| (j) | tarvittaessa erityinen
  maininta energialuokasta, joka on ilmoitettava mainoksissa ja teknisessä myynninedistämismateriaalissa, mukaan luettuina vaatimukset siitä, että energialuokan on oltava selvästi luettavassa ja nähtävässä muodossa; |
| --- | --- |

(j)

tarvittaessa erityinen
  maininta energialuokasta, joka on ilmoitettava mainoksissa ja teknisessä myynninedistämismateriaalissa, mukaan luettuina vaatimukset siitä, että energialuokan on oltava selvästi luettavassa ja nähtävässä muodossa;

| (k) | vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt sekä mittaus- ja laskentamenetelmät, joita käytetään määriteltäessä merkissä ja tuotetiedotteessa esitettävät tiedot; |
| --- | --- |

(k)

vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt sekä mittaus- ja laskentamenetelmät, joita käytetään määriteltäessä merkissä ja tuotetiedotteessa esitettävät tiedot;

| (k) | edellä 9 artiklassa tarkoitetut
  vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt sekä mittaus- ja laskentamenetelmät, joita käytetään määriteltäessä merkissä ja tuotetiedotteessa esitettävät tiedot
  , mukaan lukien energiatehokkuusindeksin tai vastaavan parametrin määrittäminen ja sen A–G asteet, joilla määritetään energiatehokkuusluokat
  ; |
| --- | --- |

(k)

edellä 9 artiklassa tarkoitetut
  vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt sekä mittaus- ja laskentamenetelmät, joita käytetään määriteltäessä merkissä ja tuotetiedotteessa esitettävät tiedot
  , mukaan lukien energiatehokkuusindeksin tai vastaavan parametrin määrittäminen ja sen A–G asteet, joilla määritetään energiatehokkuusluokat
  ;

| (l) | tieto siitä, vaaditaanko suuremmilta laitteilta suurempaa energiatehokkuutta, jotta ne voidaan sijoittaa tiettyyn energialuokkaan; |
| --- | --- |

(l)

tieto siitä, vaaditaanko suuremmilta laitteilta suurempaa energiatehokkuutta, jotta ne voidaan sijoittaa tiettyyn energialuokkaan;

| (l) | tieto siitä, vaaditaanko suuremmilta laitteilta suurempaa energiatehokkuutta, jotta ne voidaan sijoittaa tiettyyn energialuokkaan; |
| --- | --- |

(l)

tieto siitä, vaaditaanko suuremmilta laitteilta suurempaa energiatehokkuutta, jotta ne voidaan sijoittaa tiettyyn energialuokkaan;

| (m) | sellaisten merkissä mahdollisesti annettavien viitetietojen esitysmuoto, joiden avulla asiakkaat voivat saada sähköisin keinoin tarkempia tietoja tuotetiedotteessa ilmoitettavasta tuotteen suorituskyvystä; |
| --- | --- |

(m)

sellaisten merkissä mahdollisesti annettavien viitetietojen esitysmuoto, joiden avulla asiakkaat voivat saada sähköisin keinoin tarkempia tietoja tuotetiedotteessa ilmoitettavasta tuotteen suorituskyvystä;

| (m) | sellaisten merkissä mahdollisesti annettavien viitetietojen esitysmuoto, joiden avulla asiakkaat voivat saada sähköisin keinoin tarkempia tietoja tuotetiedotteessa ilmoitettavasta tuotteen suorituskyvystä; |
| --- | --- |

(m)

sellaisten merkissä mahdollisesti annettavien viitetietojen esitysmuoto, joiden avulla asiakkaat voivat saada sähköisin keinoin tarkempia tietoja tuotetiedotteessa ilmoitettavasta tuotteen suorituskyvystä;

| (n) | tieto siitä, onko tuotteen käytönaikaista energiankulutusta kuvaavien energialuokkien oltava nähtävissä älymittareista tai tuotteen interaktiiviselta näytöltä ja jos on, millä tavoin; |
| --- | --- |

(n)

tieto siitä, onko tuotteen käytönaikaista energiankulutusta kuvaavien energialuokkien oltava nähtävissä älymittareista tai tuotteen interaktiiviselta näytöltä ja jos on, millä tavoin;

| (n) | tieto siitä, onko tuotteen käytönaikaista energiankulutusta kuvaavien energialuokkien oltava nähtävissä älymittareista tai tuotteen interaktiiviselta näytöltä ja jos on, millä tavoin; |
| --- | --- |

(n)

tieto siitä, onko tuotteen käytönaikaista energiankulutusta kuvaavien energialuokkien oltava nähtävissä älymittareista tai tuotteen interaktiiviselta näytöltä ja jos on, millä tavoin;

| (o) | päivämäärä, jona delegoitua säädöstä arvioidaan ja mahdollisesti tarkastellaan uudelleen. |
| --- | --- |

(o)

päivämäärä, jona delegoitua säädöstä arvioidaan ja mahdollisesti tarkastellaan uudelleen.

| (o) | päivämäärä, jona delegoitua säädöstä arvioidaan ja mahdollisesti tarkastellaan uudelleen. |
| --- | --- |

(o)

päivämäärä, jona delegoitua säädöstä arvioidaan ja mahdollisesti tarkastellaan uudelleen.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun sisällön osalta luokituksen A–G luokitusasteiden on vastattava merkittäviä energia- ja kustannussäästöjä asiakkaan kannalta.

Ensimmäisen alakohdan m alakohdassa tarkoitetut viitetiedot voidaan esittää verkkosivuston osoitteen, QR-koodin (Quick Response) tai sähköisissä merkeissä olevan linkin muodossa tai muilla asianmukaisilla kuluttajakeskeisillä keinoilla.

Ensimmäisen alakohdan m alakohdassa tarkoitetut viitetiedot voidaan esittää verkkosivuston osoitteen,
  dynaamisen
  QR-koodin (Quick Response) tai sähköisissä merkeissä olevan linkin muodossa tai muilla asianmukaisilla kuluttajakeskeisillä keinoilla
  , joilla mahdollistetaan yhteys 8 artiklan mukaisesti perustetun tietokannan julkiseen rajapintaan
  .

Delegoidun säädöksen soveltamisalaan kuuluvaa tuotetta koskevan merkin käyttöönotolla ei saa olla merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuotteen toiminnallisuuteen käyttäjän kannalta
  .

Ensimmäisen alakohdan g alakohdassa tarkoitetussa tuotetiedotteessa on oltava linkit 8 artiklan mukaisesti perustetun tietokannan julkiseen rajapintaan, ja se on asetettava kuluttajien saataville kaikilla sellaisilla kansallisilla markkinoilla käytettävillä unionin kielillä, joilla vastaava tuotemalli on asetettu saataville
  .

Siirretään komissiolle valta antaa 13 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  tuotetietokannan toiminnallisista yksityiskohdista
  , mukaan luettuina tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien
  velvollisuudet
  .

Siirretään komissiolle valta antaa 13 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  tämän asetuksen täydentämisestä tuotetietokantaa koskevien toiminnallisten yksityiskohtien vahvistamiseksi
  , mukaan luettuina tavarantoimittajien ja jälleenmyyjien
  velvoitteet
  .

Ensimmäisen alakohdan g alakohdassa mainitun tiedon osalta, jotta varmistetaan luottamuksellisen tiedon ja teknisten asiakirjojen asianmukainen suojaaminen, näillä delegoiduilla säädöksillä on määritettävä, mitä tietoa tuotetietokantaan syötetään ja mitä tietoa asetetaan saataville kansallisten viranomaisten ja komission pyynnöstä.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio pitää ajantasaista luetteloa kaikista tätä asetusta täydentävistä delegoiduista säädöksistä, samoin kuin ekosuunnitteludirektiiviä 2009/125/EY kehittävistä delegoiduista säädöksistä, mukaan lukien täydelliset viitteet kaikkiin yhdenmukaistettuihin standardeihin, jotka vastaavat asiaankuuluvia mittaus- ja laskentamenetelmiä 9 artiklan mukaisesti, ja komissio asettaa ne julkisesti saataville. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio pitää ajantasaista luetteloa kaikista tätä asetusta täydentävistä delegoiduista säädöksistä, samoin kuin ekosuunnitteludirektiiviä 2009/125/EY kehittävistä delegoiduista säädöksistä, mukaan lukien täydelliset viitteet kaikkiin yhdenmukaistettuihin standardeihin, jotka vastaavat asiaankuuluvia mittaus- ja laskentamenetelmiä 9 artiklan mukaisesti, ja komissio asettaa ne julkisesti saataville.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle
  tämän asetuksen soveltamispäivästä määräämättömäksi ajaksi
  7 ja 12 artiklassa
  tarkoitettu valta antaa
  delegoituja säädöksiä. | 2.   Siirretään komissiolle
  kuuden vuoden ajaksi 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen valta antaa
  7
  artiklassa, 8 artiklan 4 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdassa
  ja 12 artiklassa
  tarkoitettuja
  delegoituja säädöksiä. |
| | Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän kuuden vuoden kauden päättymistä. |
| | Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle
  tämän asetuksen soveltamispäivästä määräämättömäksi ajaksi
  7 ja 12 artiklassa
  tarkoitettu valta antaa
  delegoituja säädöksiä.

2.   Siirretään komissiolle
  kuuden vuoden ajaksi 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen valta antaa
  7
  artiklassa, 8 artiklan 4 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdassa
  ja 12 artiklassa
  tarkoitettuja
  delegoituja säädöksiä.

Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän kuuden vuoden kauden päättymistä.

Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 ja 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan
  tässä asetuksessa
  mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7
  artiklassa, 8 artiklan 4 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdassa
  ja 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan
  tuossa päätöksessä
  mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 ja 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan
  tässä asetuksessa
  mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7
  artiklassa, 8 artiklan 4 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdassa
  ja 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan
  tuossa päätöksessä
  mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Edellä olevien 7 ja 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | 5.   Edellä olevien 7
  artiklan, 8 artiklan 4 kohdan, 11 artiklan 1 kohdan
  ja 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Edellä olevien 7 ja 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

5.   Edellä olevien 7
  artiklan, 8 artiklan 4 kohdan, 11 artiklan 1 kohdan
  ja 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio arvioi tämän asetuksen soveltamista ja toimittaa sitä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään
  kahdeksan
  vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. Kertomuksessa arvioidaan, miten tehokkaasti tämä asetus
  on auttanut
  asiakkaita valitsemaan
  tehokkaampia
  tuotteita, ottaen huomioon sen vaikutukset liiketoimintaan. | Komissio arvioi tämän asetuksen soveltamista ja toimittaa sitä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ... [kuuden
  vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta].
  Tässä
  kertomuksessa arvioidaan, miten tehokkaasti tämä asetus
  ja sen delegoidut säädökset ovat auttaneet
  asiakkaita valitsemaan
  energiatehokkaampia
  tuotteita, ottaen huomioon
  esimerkiksi
  sen vaikutukset liiketoimintaan
  , energiankulutukseen, kasvihuonekaasupäästöihin, markkinavalvontaan sekä tietokannan perustamisen ja ylläpidon kustannuksiin
  . |
| | Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti toteutettavassa arvioinnissa on käytettävä tarkoin hyväksi vuotuisia seurantakertomuksia, jotka koskevat 5 artiklassa vahvistettua täytäntöönpanoa ja markkinavalvontaa. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio arvioi tämän asetuksen soveltamista ja toimittaa sitä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään
  kahdeksan
  vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. Kertomuksessa arvioidaan, miten tehokkaasti tämä asetus
  on auttanut
  asiakkaita valitsemaan
  tehokkaampia
  tuotteita, ottaen huomioon sen vaikutukset liiketoimintaan.

Komissio arvioi tämän asetuksen soveltamista ja toimittaa sitä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ... [kuuden
  vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta].
  Tässä
  kertomuksessa arvioidaan, miten tehokkaasti tämä asetus
  ja sen delegoidut säädökset ovat auttaneet
  asiakkaita valitsemaan
  energiatehokkaampia
  tuotteita, ottaen huomioon
  esimerkiksi
  sen vaikutukset liiketoimintaan
  , energiankulutukseen, kasvihuonekaasupäästöihin, markkinavalvontaan sekä tietokannan perustamisen ja ylläpidon kustannuksiin
  .

Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti toteutettavassa arvioinnissa on käytettävä tarkoin hyväksi vuotuisia seurantakertomuksia, jotka koskevat 5 artiklassa vahvistettua täytäntöönpanoa ja markkinavalvontaa.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Asetuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohtaa sovelletaan kuitenkin 1
  päivästä
  tammikuuta
  2019
  . | Asetuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohtaa sovelletaan kuitenkin
  heti, kun 8 artiklan mukaisesti perustetun tuotetietokannan julkinen rajapinta on täysin toiminnassa, ja joka tapauksessa viimeistään
  1
  päivänä
  tammikuuta
  2018
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Asetuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohtaa sovelletaan kuitenkin 1
  päivästä
  tammikuuta
  2019
  .

Asetuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohtaa sovelletaan kuitenkin
  heti, kun 8 artiklan mukaisesti perustetun tuotetietokannan julkinen rajapinta on täysin toiminnassa, ja joka tapauksessa viimeistään
  1
  päivänä
  tammikuuta
  2018
  .

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Liite I – otsikko ja 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tuotetietokantaan syötettävät tiedot | Tuotetietokantaan syötettävät tiedot
  sekä toiminnalliset vaatimukset |
| 1. | Julkiset tuotetiedot: |

Komission teksti

Tarkistus

Tuotetietokantaan syötettävät tiedot

Tuotetietokantaan syötettävät tiedot
  sekä toiminnalliset vaatimukset

1.

| 1. | Tietokannan julkiseen rajapintaan sisällytettävät tiedot |
| --- | --- |

1.

| (a) | valmistajan tai
  tavarantoimittajan nimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- |

(a)

valmistajan tai
  tavarantoimittajan nimi tai tavaramerkki;

| (a) | tavarantoimittajan nimi tai tavaramerkki
  , osoite, yhteystiedot ja muut lakisääteiset tunnistetiedot
  ; |
| --- | --- |

(a)

tavarantoimittajan nimi tai tavaramerkki
  , osoite, yhteystiedot ja muut lakisääteiset tunnistetiedot
  ;

| (a a) | jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten yhteystiedot; |
| --- | --- |

(a a)

jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten yhteystiedot;

| (b) | mallitunniste(et), mukaan luettuina kaikki vastaavien mallien mallitunnisteet; |
| --- | --- |

(b)

mallitunniste(et), mukaan luettuina kaikki vastaavien mallien mallitunnisteet;

| (b) | mallitunniste(et), mukaan luettuina kaikki vastaavien mallien mallitunnisteet; |
| --- | --- |

(b)

mallitunniste(et), mukaan luettuina kaikki vastaavien mallien mallitunnisteet;

| (c) | merkki sähköisessä muodossa; |
| --- | --- |

(c)

merkki sähköisessä muodossa;

| (c) | merkki sähköisessä muodossa; |
| --- | --- |

(c)

merkki sähköisessä muodossa;

| (d) | merkissä oleva
  luokka
  (
  luokat
  ) ja muut parametrit; |
| --- | --- |

(d)

merkissä oleva
  luokka
  (
  luokat
  ) ja muut parametrit;

| (d) | merkissä oleva
  energiatehokkuusluokka
  (
  -luokat
  ) ja muut parametrit; |
| --- | --- |

(d)

merkissä oleva
  energiatehokkuusluokka
  (
  -luokat
  ) ja muut parametrit;

| (e) | tuotetiedot
  sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

(e)

tuotetiedot
  sähköisessä muodossa.

| (e) | tuotetietojen parametrit
  sähköisessä muodossa; |
| --- | --- |

(e)

tuotetietojen parametrit
  sähköisessä muodossa;

| (e a) | 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden kasvatukselliset ja tiedotuskampanjat; |
| --- | --- |

(e a)

4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden kasvatukselliset ja tiedotuskampanjat;

| (e b) | 11 artiklassa tarkoitettu komission työsuunnitelma; |
| --- | --- |

(e b)

11 artiklassa tarkoitettu komission työsuunnitelma;

| (e c) | kuulemisfoorumin pöytäkirja; |
| --- | --- |

(e c)

kuulemisfoorumin pöytäkirja;

| (e d) | luettelo sovellettavista delegoiduista säädöksistä ja yhdenmukaistetuista standardeista. |
| --- | --- |

(e d)

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | Vaatimusten noudattamista
  koskevat tiedot, jotka ovat ainoastaan jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten ja komission saatavilla |

Komission teksti

Tarkistus

2.

Vaatimusten noudattamista
  koskevat tiedot, jotka ovat ainoastaan jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten ja komission saatavilla

| 2. | Tuotetietokannan
  vaatimusten noudattamista
  koskevaan rajapintaan sisällytettävät tiedot: |
| --- | --- |

2.

Tuotetietokannan
  vaatimusten noudattamista
  koskevaan rajapintaan sisällytettävät tiedot:

| (a) | sovellettavassa delegoidussa säädöksessä
  tarkoitetut tekniset asiakirjat
  ; |
| --- | --- |

(a)

sovellettavassa delegoidussa säädöksessä
  tarkoitetut tekniset asiakirjat
  ;

| (a) | testausseloste tai vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva dokumentointi, jonka perusteella voidaan arvioida kaikkien
  sovellettavassa delegoidussa säädöksessä
  vahvistettujen vaatimusten täyttyminen, mukaan lukien testimenetelmä ja mittaussarjat
  ; |
| --- | --- |

(a)

testausseloste tai vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva dokumentointi, jonka perusteella voidaan arvioida kaikkien
  sovellettavassa delegoidussa säädöksessä
  vahvistettujen vaatimusten täyttyminen, mukaan lukien testimenetelmä ja mittaussarjat
  ;

| (b) | testausseloste tai tekninen näyttö, joiden perusteella voidaan arvioida kaikkien sovellettavassa delegoidussa säädöksessä vahvistettujen vaatimusten täyttyminen
  ; |
| --- | --- |

(b)

testausseloste tai tekninen näyttö, joiden perusteella voidaan arvioida kaikkien sovellettavassa delegoidussa säädöksessä vahvistettujen vaatimusten täyttyminen
  ;

| (b) | tähän asetukseen liittyvän markkinavalvonnan yhteydessä hyväksytyt väliaikaiset toimenpiteet
  ; |
| --- | --- |

(b)

tähän asetukseen liittyvän markkinavalvonnan yhteydessä hyväksytyt väliaikaiset toimenpiteet
  ;

| (c) | tavarantoimittajan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

(c)

tavarantoimittajan nimi ja osoite;

| (c) | 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tekniset asiakirjat: |
| --- | --- |

(c)

3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tekniset asiakirjat:

| (c a) | jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten ja komission koordinaation suorat yhteystiedot; |
| --- | --- |

(c a)

jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten ja komission koordinaation suorat yhteystiedot;

| (c b) | vaatimusten noudattamista koskevien tarkastuksien tulokset jäsenvaltioiden ja komission kannalta sekä tarvittaessa 5 ja 6 artiklassa tarkoitetut markkinavalvontaviranomaisten toteuttamat korjaavat toimet ja rajoittavat toimet. |
| --- | --- |

(c b)

vaatimusten noudattamista koskevien tarkastuksien tulokset jäsenvaltioiden ja komission kannalta sekä tarvittaessa 5 ja 6 artiklassa tarkoitetut markkinavalvontaviranomaisten toteuttamat korjaavat toimet ja rajoittavat toimet.

| (d) | tavarantoimittajan edustajan yhteystiedot. |
| --- | --- |

(d)

tavarantoimittajan edustajan yhteystiedot.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a. | Tietokannan julkisen rajapinnan toiminnalliset vaatimukset: |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.

| (a) | kustakin tuotemallista on erillinen merkintä; |
| --- | --- |

(a)

kustakin tuotemallista on erillinen merkintä;

| (b) | sen avulla kuluttajat voivat helposti tunnistaa kunkin tuoteryhmän parhaan energialuokan, vertailla mallien ominaisuuksia ja valita kaikkein energiatehokkaimmat tuotteet; |
| --- | --- |

(b)

sen avulla kuluttajat voivat helposti tunnistaa kunkin tuoteryhmän parhaan energialuokan, vertailla mallien ominaisuuksia ja valita kaikkein energiatehokkaimmat tuotteet;

| (c) | siinä luodaan näkyvä ja tulostettava tiedosto kunkin tuotteen energiamerkistä sekä tuotetietojen erikielisistä versioista unionin kaikilla virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

(c)

siinä luodaan näkyvä ja tulostettava tiedosto kunkin tuotteen energiamerkistä sekä tuotetietojen erikielisistä versioista unionin kaikilla virallisilla kielillä;

| (d) | tietojen on oltava luettavissa koneellisesti, niitä on voitava lajitella ja niissä on voitava suorittaa hakuja noudattaen kolmansien osapuolten käytön avoimia standardeja ja maksuttomuutta; |
| --- | --- |

(d)

tietojen on oltava luettavissa koneellisesti, niitä on voitava lajitella ja niissä on voitava suorittaa hakuja noudattaen kolmansien osapuolten käytön avoimia standardeja ja maksuttomuutta;

| (e) | päällekkäistä rekisteröintiä on vältettävä automaattisesti; |
| --- | --- |

(e)

päällekkäistä rekisteröintiä on vältettävä automaattisesti;

| (f) | asiakkaita varten perustetaan ylläpidettävä sähköinen tukipalvelu tai yhteyspiste, johon viitataan selvästi rajapinnassa. |
| --- | --- |

(f)

asiakkaita varten perustetaan ylläpidettävä sähköinen tukipalvelu tai yhteyspiste, johon viitataan selvästi rajapinnassa.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b. | Tietokannan vaatimusten noudattamista koskevan rajapinnan toiminnalliset vaatimukset: |

Komission teksti

Tarkistus

2 b.

| (a) | varmistetaan tiukat turvamenettelyt luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi; |
| --- | --- |

(a)

varmistetaan tiukat turvamenettelyt luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi;

| (b) | käyttöoikeudet perustuvat tiedonsaantitarpeeseen; |
| --- | --- |

(b)

käyttöoikeudet perustuvat tiedonsaantitarpeeseen;

| (c) | esitetään linkki markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmään. |
| --- | --- |

(c)

esitetään linkki markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmään.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 61 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A8-0213/2016).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

(19)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30.

(19)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30.

(1 a)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 811/2013, annettu 18 päivänä helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä tilalämmittimien, yhdistelmälämmittimien, tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen sekä yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta (EUVL L 239, 6.9.2013, s. 1).

(1 b)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 812/2013, annettu 18 päivänä helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä vedenlämmittimien, kuumavesisäiliöiden ja vedenlämmittimestä ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta (EUVL L 239, 6.9.2013, s. 83).

(1 c)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1059/2010, annettu 28 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä kotitalouksien astianpesukoneiden energiamerkinnän osalta (EUVL L 314, 30.11.2010, s. 1).

(1 d)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1060/2010, annettu 28 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä kotitalouksien kylmäsäilytyslaitteiden energiamerkinnän osalta (EUVL L 314, 30.11.2010, s. 17).

(1 e)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1061/2010, annettu 28 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä kotitalouksien pyykinpesukoneiden energiamerkinnän osalta (EUVL L 314, 30.11.2010, s. 47).

(1 f)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2010, annettu 28 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä televisioiden energiamerkinnän osalta (EUVL L 314, 30.11.2010, s. 64).

(1 g)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 874/2012, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä sähkölamppujen ja valaisimien energiamerkinnän osalta (EUVL L 258, 26.9.2012, s. 1).

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/222 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/222

---

P8_TA(2016)0305

Eurooppalainen raja- ja rannikkovartiosto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan raja- ja rannikkovartiostosta sekä asetuksen (EY) N:o 2007/2004, asetuksen (EY) N:o 863/2007 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 101/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0671), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0671),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0408/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0408/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. toukokuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. toukokuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A8-0200/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A8-0200/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2015)0310

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/1624.)

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/223

---

P8_TA(2016)0306

Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 101/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0667), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0667),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0404/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0404/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. maaliskuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. maaliskuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0215/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0215/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2015)0313

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/1625.)

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/224 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/224

---

P8_TA(2016)0307

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 101/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0669), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0669),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0406/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0406/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. toukokuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. toukokuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0068/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0068/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2015)0308

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/1626.)

---

| 16.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/225 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/225

---

P8_TA(2016)0308

OLAFin valvontakomitean sihteeristö ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean sihteeristön osalta (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 101/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0113), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0113),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 325 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0109/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 325 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0109/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 5. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 5. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 8. kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 8. kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A8-0188/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 150, 27.4.2016, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0064

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean sihteeristön osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/2030.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausuma

Komissio on täysin sitoutunut OLAFin valvontakomitean sihteeristön riippumattomaan työskentelyyn. OLAF-asetukseen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ehdotetun muutoksen pääasiallisena tarkoituksena on lisätakeiden antaminen sihteeristön riippumattomuudesta. Tämä tavoite ohjaa muutetun asetuksen täytäntöönpanoa.

Kuten varapuheenjohtaja Georgieva on 20. toukokuuta 2016 päivätyssä kirjeessään vahvistanut valvontakomitean puheenjohtajalle, komissio aikoo liittää kyseisen komitean sihteeristön muutetun asetuksen soveltamisen alkamispäivästä lähtien palkkatoimistoon (PMO). Tämä liittäminen on puhtaasti hallinnollinen toimenpide, jonka tarkoituksena on helpottaa asioita tiettyjen organisatoristen ja budjettinäkökohtien suhteen. Tämä ei vaikuta sihteeristön toiminnan riippumattomuuteen.

Kuten mainitussa kirjeessä todettiin, sihteeristön hallinnollinen liittäminen PMO:hon ei vaikuta sen nykyiseen henkilöstöön tai talousarviovaroihin. Sihteeristön päällikkö on vastuussa henkilöstön johtamisesta ja arvioinnista. Sihteeristön päällikön toiminnan arviointi suoritetaan valvontakomitean raportin pohjalta.

Komissio harkitsee valvontakomiteaa kuultuaan sellaisten liikkuvuutta koskevien asianmukaisten sisäisten sääntöjen käyttöönottoa, joilla rajoitetaan sihteeristössä työskentelyn kestoa mutta taataan myös jatkuvuus, jotta sihteeristön työntekijät olisivat tosiasiallisesti riippumattomia ja jotta vältettäisiin eturistiriitojen riskiä ja pyöröovi-ilmiötä OLAFissa.

Asetuksen muuttaminen ei vaikuta valvontakomitean oikeuteen saada käyttöönsä sellaisia tietoja kuten OLAFin tietojärjestelmiin, tietokantoihin ja asiakirjoihin sisältyvät tiedot.

Valvontakomitean sihteeristön henkilöstön työhuoneet ovat jatkossakin rakennuksessa, johon OLAF on tällä hetkellä sijoittautunut, millä suojellaan valvontakomitean ja OLAFin riippumattomuutta, mutta varmistetaan, että yhteydenotto niihin on helppoa.

---